title: Rapport från kommissionen - COMETT II - Slutlig utvärdering

eurovoc_concepts:
EU programme
school-industry relations
teaching curriculum
technology
vocational training

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION * * Bryssel den 16. 09. 1996 KOM(96) 410 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMlSSIONfTy COMETT II Slutlig utvärdering (Framlagt av kommissionen) 1. Inledning Den här rapporten handlar om COMETT-programmets andra fas, COMETT II ( 1990-1994). COMETT II är en efterföljare till COMETT 1(1986-1989), Community Action Programme for Education and Training for Technology, gemenskapens handlingsprogram för teknisk undervisning och utbildning. COMETT II antogs genom rådets beslut 89/27 EEG av den 16 december 1988, OJ nt L 13/28 den 17. 1. 1989. Enligt artikel 6 i detta beslut ska kommissionen senast den 30 juni 1995 till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén om erfarenheterna och resultaten av COMETT II. Det här dokumentet är kommissionens rapport som uppfyller denna hemställan. Den baserar sig huvudsakligen på en syntes av många utvärderings- och kontrolldokument som tillkommit under programmets livstid, i synnerhet under de två sista åren. Med hänsyn till omfattningen av den verksamhet som utvecklats under COMETT-programmet kan rapporten endast ge en kortfattad översikt över vad som i själva verket varit ett rikt och varierat initiativ från gemenskapen och vars viktigaste beståndsdelar har säkrats inom det nya programmet, kallat LEONARDO DA VINCI. lägga fram en slutrapport Detta är det viktigaste som uppnåtts av COMETT II Fem ansökningstillfällen har anordnats mellan 1990 och 1994. De projekt som lagts fram har begärt bidrag från gemenskapen till ett sammanlagt belopp av nära 1,2 miljarder ECU. Urvalsproceduren ledde till att c:a 3. 000 projekt antogs, vilket ledde till att • över 200 partnerskap för utbildningssamarbete mellan högskola och företag tillkom och omfattade nästan alla europeiska regioner liksom flera sektorer och teknologier, • c:a 40. 000 transnationella utbyten av studenter, akademiker och personal anordnades, • att nästan 10. 000 kurser för avancerad utbildning anordnades där över en kvarts miljon européer deltog, • över 4. 500 läromedel togs fram av vilka över en tredjedel baserades på datorprogram och video. Projekten har • engagerat över 30. 000 organisationer från 19 europeiska länder, inklusive hela sektorn för högre undervisning, över 20. 000 företag (av vilka över 3/4 var små till medelstora företag) samt c:a 5. 000 organisationer av annan typ, täckt behoven av utbildning inom nära nog alla teknologier och närliggande områden , • • ofta fungerat som katalysator för samarbete och innovationer långt utöver själva COMETT- programmet. Dessutom har • ett europeiskt nätverk skapats som varje år effektivt kan ordna tusentals utbyten mellan industri och högskola över gränserna, vilket gör det möjligt att ordna praktikplatser och korta avancerade internationella kurser, samarbete med andra europeiska program anordnats inom undervisning, utbildning, FoU samt innovationer, viket har gått som en röd tråd genom programmet, • • medvetenheten om och förståelsen av fördelarna med samarbete mellan högskola och industri och tekniköverföring ökat, • både kvantitet av och kvaliteten på den kvalificerade utbildningen ökat, särskilt i perifera områden, något som har bidragit till större europeisk konkurrenskraft, • därtill har mervärdet av samarbete inom ett europeiskt program som COMETT vunnit erkännande inom högskolan och ,i något mindre utsträckning, inom industrin. 2. COMETT - en översikt En av de viktigaste frågorna för EU:s framtida ekonomiska och sociala utveckling är förmågan att dra nytta av de egna forskningsresultaten för att stimulera innovationer och kvalitet inom industrin. COMETT, EU:s program för samarbete mellan högskola och industri rörande teknisk utbildning har utvecklats sedan det år 1986 riktade in sig på sådana och närbesläktade frågor. Budskapet har varit att avancerad utbildning och ökat samarbetet mellan högre läroanstalter och industriföretag är den viktigaste mekanismen för överföring av viktig teknik för att på så sätt ge forskningen och utvecklingen ett industriellt värde. COMETT 1 verkade under åren 1986 - 1989 med en budget på 50 miljoner ECU och COMETT II 1990-1994 med c:a 230 miljoner ECU. Båda var speciellt inriktade på transnationellt samarbete mellan högskola och industri inom avancerad teknisk undervisning och utbildning. Huvudsyftena i rådets beslut angående COMETT II var att • öka den avancerade tekniska utbildningens bidrag till gemenskapens ekonomiska och sociala utveckling, • gynna en gemensam utveckling av utbildningsprogram och ett optimalt utnyttjande av utbildningsresuresr genom att skapa transnationella, sektoriella och regionala nätverk av projekt för avancerad teknisk utbildning, • ta hänsyn till små och medelstora företags kompetenskrav, • arbeta för att kvinnor och män ska ha samma möjligheter att delta i avancerad teknisk utbildning, • ge samarbetet mellan högskola och industri inom avancerad teknisk utbildning en europeisk dimension. COMETT bestod av fyra närbesläktade huvudinriktningar: • Inriktning A: Partnerskap för utbildningssamarbete mellan högskola och industri (i fortsättningen kallat enbart "partnerskap") som verkade både på regional och/eller sektoriell grund. I huvudsak rörde det sig om konsortier bestående av högre läroanstalter, företag och andra berörda organisationer. • Inriktning B: program för rörlighet över nationsgränserna. Inriktning Ba gällde studentpraktik i utlandsföretag; inriktning B b täckte avancerad långtidspraktik för akademiker och inriktning Be stödde personal utbyte mellan högskola och företag. • Inriktning C: utbildningsprojekt. Inriktning Ca stödde korta utbildningar, inriktning Cb gemensamma utbildningsprojekt och inriktning Ce de större pilotprojekten för utbildning. • Inriktning D: kompletterande åtgärder såsom översikter, utvärderingar och observationer. COMETT var det första större europeiska program för undervisning och utbildning där EFTA-länderna deltog. Programmet följdes uppmärksamt och flera utvärderingar gjordes av utomstående under dess verksamhetstid. Den slutliga utvärderingen av COMETT bygger huvudsakligen på dessa observationer och dokument som härrör från den interna kontrollverksamheten. 3. Nätverk Rådets beslut krävde att ett europeiskt nätverk av partnerskap skulle bildas och som skulle bidra till att 1) fastställa utbildningsbehoven och hitta en lösning, 2) tillgodose behoven på ett strukturerat och samordnat sätt, 3) tillhandahålla stödfunktioner för tillhandahållande av praktikplatser för industrifolk, personal och studerande, 4) stärka samarbete och flyttning mellan regioner inom Europa vid utveckling och genomförande av teknisk utbildning samt 5) utveckla transnationella sektoriella nätverk. Det europeiska nätverket består av cirka 200 partnerskap. Dessa partnerskap representerar 12 % av de totala anslagen till programmet. Medelbudgeten för ett partnerskap är i storleken 180. 000 ECU, varav 25 % täcks av COMETT. Partnerskapen är väsentligen av två slag: regionala partnerskap som sammanför universitet, företag och andra intresserade inom ett geografiskt område och sektoriella partnerskap med partners från olika medlemsstater inom en viss teknologi eller industri. Man väntade sig att båda typerna av partnerskap skulle upprätta kontakter och samarbete med liknande projekt över hela Europa. På så sätt utvecklades två typer av nätverk: interna partnerskap inom de större partnerskapen och externa nätverk för samarbete över hela Europa. De två viktigaste insatserna som regionala partnerskap har bidragit med har varit att 1) utveckla de lokala och regionala kontaktytorna och den infrastruktur, som hör till samarbetet mellan högskola och industri, och att 2) integrera denna regionala infrastruktur i det första alleuropeiska nätverket för samarbete med uppgift att främja den europeiska utvecklingen av samarbete mellan högskola och industri i fortlöpande undervisning och utbildning. Sektoriella partnerskap har mer direkt bidragit till tekniköverföring och utveckling av industriell utbildning. Deras kunder har setts som en mer homogen grupp med mer likartade tekniska krav. Därför har det varit mer relevant och lättare för sådana typer av partnerskap att utföra uppgifter som utbildningsbehovsanalys, upprätta lägesrapporter och bilda "europeiska arbetsgrupper". Företagen var positiva till partnerskapens roll som informationsbärare och länk mellan företag och högskolor och till deras roll som rådgivare när det gäller europeiska program. I det sammanhanget pekar några på att partnerskapen agerat som ett slags informationscentra där man sammanfört existerande studier, definierat frågeställningar, valt utbildningsalternativ o. s. v. , samtidigt som man stärkt och artikulerat kraven från mindre och medelstora företag. Särskilt viktig har partnerskapens påverkan varit när det gällt att stimulera ett transnationellt synsett bland parterna. Inom den högre undervisningen har det skett och undervisningssystem som kontakter med utländska företag som varit värdar för de studerande. För företagens del har resultatet blivit större tillgång till den europeiska utbildningspotentialen och ett större medvetande om den europeiska dimensionen inom FoU och teknik. väl utbildningsmetoder utbyte beträffande internationellt ett så Den europeiska dimensionen har varit den främsta kraften hos både regionala och sektoriella partnerskap. Den sträcker sig från partnerskapens direktkontakter med kommissionen och kännedomen om kommissionens program, till sakkunskap när det gäller att söka och driva europeiska projekt och den inre styrkan som en del i ett välstrukturerat dedicerat europeiskt operativt nätverk. Den andra kraftlinjen är nätverket av lokala, regionala och sektoriella medlemmar. Regionala partnerskap har ofta sektoriella specialiteter och sektoriella partnerskaps knutpunkter är ofta involverade i en regional infrastruktur. I allmänhet spelar partnerskapen en accepterad roll (somliga i högre, andra i lägre grad) i hemlandets kontaktytor mellan högskola och industri, i synnerhet i kontaktytan tillgång och efterfrågan på kompetens. Den finansiella basens bräcklighet och bristen på inblandning från näringslivet var de två största svårigheterna som mötte partnerskapsnäten. Den här svagheten och den finansiella osäkerheten hos de flesta PUSU uppfattas som den viktigaste svagheten. Det medför en nedre kritisk gräns för partnerskapens storlek och begränsad personal liksom svårigheter att göra en realistisk, långsiktig planering. Slutligen utvecklades COMETT-nätet på två nivåer. På projektnivå utvecklades nätverk mellan parterna inom partnerskapen eller inblandade i gemensamma utbildningsprojekt. Men det uppstod även en nätverkseffekt mellan olika projekt. Här samarbetade partnerskapen och deras partner med andra partnerskap vilket ledde till korsbefruktning och samarbete mellan projekten. Partnerskapen var således bara den mest synliga delen av aktiviteterna med COMETT-nätverk. 4. Utbildningsåtgärder Rådets beslut om COMETT II innefattade stöd för avancerad utbildningsverksamhet inom tre specifika områden: • Intensiva utbildningskurser med en europeisk dimension i avancerad teknik. • Att på europeisk nivå ta fram, utveckla och testa gemensamma utbildningsprojekt. • Distansundervisning med hjälp av nya utbildningmetoder som eventuellt resulterar i överförbara utbildningsprodukter. Ansökningstillfällen för korta kurser (inriktning Ca) förekom varje år. Från 1991 handlades ansökningarna på "pool"-basis, d. v. s. endast partnerskap grupperade och lade fram dem. Ansökningstillfallen för gemensamma träningsprojekt (inriktning Cb) förekom 1990 och 1992. Ett antal gemensamma utbildningsprojekt inbjöds att inkomma med detaljerade ansökningar för att eventuellt bli pilotprojekt. Sammanlagt inkom drygt 2. 000 ansökningar, jämnt fördelade mellan "pool"-organisationen och de gemensamma utbildningsprojekten. Över 400 miljoner ECU begärdes, men endast 101 miljoner ECU kunde anslås. De större områden som täcktes av utbildningsprojekt under COMETT II var avancerad tillverknings-, informations-, och kommunikationsteknik, miljö, material, sjukvård och säkerhet, utbildning (metodik och teknik) samt innovationsförvaltning. Två typer av partnerskap har upprättats för arbete med utbildningsaktiviteter i samband med COMETT: • Partnerskap för utbildningssamarbete mellan högskola och industri, som agerar som samordnare för framläggande av poolprojekt och kontrakt enligt inriktning Ca • Konsortier, bildade för ett speciellt utbildningsprojekt. Utbildningsprojekt under COMETT hade en vid spridning av internationella partner och arbetade, vilket var typfallet, på två eller flera europeiska språk. Över 80 % av kurserna använde utbildare från andra europeiska länder. Mer allmänt var den europeiska dimensionen grunden för ett genuint europeiskt mervärde, som i synnerhet var en följd av förbättringen i kvalitet, vilket berodde på att utvecklingen av kurser hade öppnats mot en vid grupp av experter över nationsgränserna. Några av de främsta mekanismerna för att säkra kvalitet över nationsgränserna har utvecklats. Regionala kompetensbanker i Europa har blivit kändare och mer lättillgängliga för alla européer. Sammanfattningsvis har COMETT-kurser av deltagarna setts som direkt relevanta när det gäller att uppdatera teknikkunskaper och i förhållande till arbetet. De slutliga nationella utvärderingarna pekar på förbättringen av kurskvaliteten som uppnåtts genom tillgången på internationella resurser och genom att deltagande från industrins sida kommit in på ett tidigt stadium. 5. Människors rörlighet Syftena med COMETT:s rörlighetsaktiviteter var att samtidigt främja 1) transnationellt samarbete, 2) samarbete mellan näringsliv och högskola, 3) tekniköverföring och 4) avancerad undervisning och utbildning. För att uppnå dessa syften stödde COMETT tre typer av verksamheter: • Inriktning Ba: studenter eller unga akademiker som genomgår utbildningsperioder ("praktikplatser") vid industrier i ett annat deltagarland. • Inriktning Bb: längre utbildningsplatser för akademiker. • Inriktning Be: stipendier för högskolepersonal som vill praktisera på företag eller omvänt. Den största delen av bidragen gick till praktikplatser enligt inriktning Ba. Sammanlagt har cirka 36. 000 studenter fått stöd under COMETT II. Antalet ökade årligen från 3. 800 år 1990 till nära 8. 000 (av 33. 700 ansökningar) 1994. Uppskattningsvis 15. 000 företag har en eller flera gånger utnyttjat sådana praktikplatser, en insats lika med 20. 000 manår. En typisk praktik varade fem-sex månader och innebar ett rörlighetsbidrag på i medeltal 430 ECU. Den verkade under "pool"-systemet från och med 1991. Medelstorleken på poolen var 50 praktikplatser 1994 för regionala och 30 för sektoriella partnerskap. Cirka 80 % av den totala praktiken skedde via regionala partnerskap. Inriktning Bb var till för att på experimentell grund stödja långtidspraktik, upp till två år, för avancerade industriella utvecklings- och utbildningsprojekt som kontrollerades både från en högskola och ett företag. Antalet ansökningar var lågt och de få praktikplatser som valdes ut, kontrollerades omsorgsfullt. I och med 1992 var det uppenbart att de till sin natur inte skilde sig nämnvärt från inriktning Ba och Be och det blev inga ytterligare ansökningstillfällen. Till inriktning Be för rörlighet av personal mellan högskola och företag kom totalt 1. 900 ansökningar och cirka 800 stipendier delades ut under COMETT II. De varade i medeltal i 4,5 månader och deltagarna fick i medeltal 7. 000 ECU för perioden. Cirka 2/3 var högskolepersonal Cirka 2/3 av de mottagande företagen var små eller medelstora. Inriktningen organiserades via poolsystemet från och med 1991. COMETT:s program för studerandes rörlighet har blivit en större framgång. Det har varit till stor fördel för • företag som utvecklat en praktikkultur och fått tekniköverföring genom studenterna. Det har ofta varit det första europeiska programmet som små och medelstora företag varit inblandade i, • studenter som förbättrat sina språkkunskaper, kulturella förståelse, yrkesutsikter och uppfinningsförmåga, • högskolor som uppmuntrats till att utveckla krav och mekanismer för praktikplatser och till att aktualisera kurser och fått återkoppling, vilket har uppmuntrat dem undervisningsmetodik. Trots att verksamheten med rörlig personal, enligt inriktning Be, inte har haft samma framgång eller rönt samma intresse som studentpraktiken, har resultaten varit uppmuntrande. Banden mellan europeiska högskolor och företag har stärkts. Programmet har visat sig kunna tillämpas på små och medelstora företag och de flesta projekt har uppvisat betydande överföring av idéer, koncept och teknik mellan deltagarna. Mer allmänt har COMETT-praktiken hjälpt till att utveckla nya former för tekniköverföring och tillhandahållit nya modeller för att göra den mänskliga resursen mer uppdaterad och förnybar, något som är oerhört viktigt i den livslånga inlärningsprocessen. På ett organisatoriskt plan har COMETT utvecklat det unika poolsystemet som en effektiv och decentraliserad mekanism för praktik. 6. Tvärämnen Den här slutliga utvärderingen av COMETT behandlar även åtta tvärämnen: 1) Samarbete och förbindelser med andra europeiska program. Det här är viktigt när man gör COMETT till en integrerad del av en europeisk politik för mänskliga resurser. Sambandet har här huvudsakligen upprätthållits längs två linjer: • Kopplingar till sådana FoU-program som DELTA, ESPRIT, BRITE-EURAM och SPRINT. De var många till antalet men det fanns ett behov av en bättre och mer strukturerad samordning med dessa program på politisk nivå. • Kopplingar med sådana undervisnings- och utbildningsprogram som ERASMUS, FORCE, LINGUA och TEMPUS, som är både vanligare och mer direkta. 2) FoU, utbildning och innovation. Vid rådets beslut om COMETT ställdes kravet att det skulle utvecklas till en effektiv mekanism för utveckling av FoU genom undervisning och utbildning, till fördel för företag som kunde dra nytta av det och utveckla det kommersiellt. De enheter, institutioner och partnerskap som mest framgångsrikt har klarat av det är de som har kunnat erbjuda hela spektrat av tekniköverföringsaktiviteter till företag. Man bör ge ett erkännande åt COMETT:s bidrag till social och organisatorisk förnyelse: utvecklingen av nätverk samt de organisatoriska och verksamhetsmässiga förändringar som införts vid deltagande högskolor och företag. 3) Deltagande i COMETT. Över 30. 000 organisationer runtom i Europa har varit direkt inblandade i olika projekt: • Mest omfattande har deltagandet från högskolornas sida varit. Högskolefolk har varit drivande inom alla inriktningar. • 20. 000 företag har varit involverade i COMETT, mer än hälften genom studentpraktik. De företag som varit mest direkt inblandade i utbildningsprojekten har varit tjänsteföretag. • Omkring 5. 000 andra organisationer såsom offentliga myndigheter, yrkesorganisationer o. d. har i allmänhet stått närmare den kultur som råder på företag än på högskolor. Den breda tolkningen av begreppet "högskola" och "industri" har berikat programmet i fråga om projektets kvalitet och dess roll som multiplikator, särskilt för små och medelstora foretag. 4) COMETTis påverkan på små och medelstora foretag. 15. 000 av de 20. 000 företag som deltagit i COMETT är små och medelstora företag med färre än 500 anställda. Hälften har färre än 50 anställda. Verksamheten för rörlig personal har varit särskilt attraktiv för små och medelstora företag. Graden av inblandning i utbildningsprojekt och partnerskap har varierat. Bredden på aktiviteterna inom COMETT har underlättat för de små och medelstora företagen att delta. Noteras bör att åtminstone tjugo - trettiotusen små och medelstora företag har kunnat dra nytta av COMETT genom att delta i kurser. 5) COMETTis regionala påverkan. Den har skett på två nivåer, inom och mellan regionerna: • Särskilt inom mindre favoriserade regioner, och då särskilt genom partnerskapen har COMETT tillhandahållit ett legitimt forum för representanter inom högre undervisning, industri och övriga intresserade offentliga och privata organisationer. Från detta forum har andra regionala initiativ utvecklats och ytterligare stärkt den lokala infrastrukturen. • Samarbetet mellan regionerna har stärkts på områden långt utöver COMETT:s verksamhet. Det är åter partnerskapen som spelat en central roll i processen och erbjudit en strukturerad, lyhörd och lätt identifierbar kontaktpunkt för dem som söker partners. Därtill har rörlighetsåtgärder för personal öppnat regionerna för ett större inflytande från resten av Europa. 6) Lika möjligheter för kvinnor och män. Även om detta syfte inte har kommit till speciellt uttryck i rådets beslut har det förekommit en ökning i antalet praktikplatser för kvinnliga studerande från 36 % i COMETT I till 43 % i COMETT II. Antalet kvinnliga kursdeltagare har legat kring 22 %, vilket motsvarar könsfördelningen inom industrin. Kvinnlig projektpersonal var väl företrädd i inriktning A och B. 7) Samarbete mellan högskola och industri. I Tämjandet har blivit en nyckelframgång för COMETT, där man ökat industrins tillämpning av FoU, höjt de kvalifikationer som tillhandahålls av högskolorna och överfört teknik mellan sektorer och regioner. Samarbetsrelationerna har i en del fall uppmuntrats och i andra systematiserats. På bägge håll har COMETT det allmänna medvetandet om vikten av ett sådant samarbete och, mer generellt, om det europeiska mervärde som läggs till sådan verksamhet på en transeuropeisk grund. 8) Den sektoriella metoden att gå nerifrån och upp. COMETT antog principen att inte göra några särskilda prioriteringar för att på så sätt ge fullt spelrum för högskolornas och näringslivets potential inom deltagarstaterna. Det har lett till att man valt sådana projekt som företrädesvis varit teknikbaserade snarare än sådana som varit inriktade på en viss industri. Det har säkert sin grund i det starka högskoledeltagandet och betoningen av FoU- överföring i programmet. En sådan metod har som sagt tillåtit fortgående förändringar och förnyelse i de projekt som föreslagits. 7. Slutsatser Först och främst blir slutsatsen att programmet haft en betydande framgång. De mer betydande strategiska kraven i rådets beslut om att upprätta COMETT II har uppfyllts. COMETT har åstadkommit följande: • Förbättrat den avancerade tekniska utbildningens bidrag genom att införliva den med den erfarenhetsbaserad inlärningen i förening med industripraktik, förbättrat utvecklingen av lokala och regionala kontaktytor för samarbete mellan högskola och industri, skapat en kontaktyta på europeisk nivå och främjat ekonomisk och social kohesion inom Europa. • Gynnat en gemensam utveckling och optimal användning av utbildning genom integrering av industrin i gemensam utveckling av kurser, bättre användning av teknisk utbildning som en integrerande del av tekniköverföringsprocessen och den förbättring som åstadkommits i fråga om utbildningens halt och tillgänglighet. • Utvecklat verksamhet till stöd för lika möjligheter för kvinnor inom utbildning och teknikutveckling. • Givit ett viktigt och direkt bidrag till små och medelstora företag genom 1) studentpraktik, vilket har ökat hastigheten i deras tekniska och ekonomiska utveckling och integrering i en större europeisk marknad och genom 2) korta kurser som har förbättrat utveckling och hantering av de studerandes tekniska kunnande. • Givit ett europeiskt mervärde på köpet genom utveckling och internationalisering av praktikverksamheten, genom att utveckla och skapa internationella nätverk med syfte att förbättra samarbetet mellan högskola och industri och den starka integrerings- och kohesionseffekten, både i ekonomiskt och socialt hänseende över hela den högre utbildningens område i Europa. Även om COMETT II utan tvivel varit framgångsrikt, har svagheterna gett upphov till en del arbetsmetoder, områden och verksamheter som vid nya initiativ på europanivå bör övervägas: • Övergången från en utbildnings- till en undervisningsbaserad metod. • Tendensen att sätta tekniska element för undervisning i en större strategi för att skaffa kompetens. • Den ökande vikten av att tillämpa kvalitetssäkring i utbildningen. • Integreringen av teknikutbildning inom ramen för en vidare metod för tekniköverföring. • Fördelen av ett mer strukturerat samarbete mellan europeiska program. • Behovet av att hjälpa projektsamordnarna att uppnå kvalitet i arbetet med utbildningsprojekten. Bilaga 1 COMETT II Slutlig utvärdering 11 Innehållsförteckning Innehållsförteckning COMETT-termer 1. Introduktion till COMETT 1. 1 Sammanhang 1. 2 COMETT-programmets tillkomst 1. 3 Programmets komponenter och genomförande 1. 3. 1 Inriktningar i COMETT 1. 3. 2 EFTA-ländernas deltagande 1. 3. 3 Ansökningstillfallen 1. 4 Programutvärdering 2. Nätverk 2. 1 Inledning 2. 1. 1 Nätverkets idé 2. 1. 2 Nätverk inom COMETT 2. 2 Partnerskapens funktion och struktur 2. 2. 1 Rådets beslut och dess verksamhet 2. 2. 2 Nätverkets utveckling 2. 2. 3 Finansiella aspekter 2. 2. 4 Partnerskapens juridiska status och styrka 2. 2. 5 Den europeiska dimensionen 2. 2. 6 Informationshantering 2. 3. Bidraget från partnerskapen 2. 3. 1 De regionala nätverken för partnerskapen 2. 3. 2 Bidraget från de sektoriella partnerskapen 2. 3. 3 Uttryck för industrins utbildningsbehov 2. 3. 4 Att stimulera ett transnationellt synsätt hos partnerskapens deltagare. 2. 4. Starka och svaga sidor hos partnerskapen 2. 4. 1 De starka sidorna 2. 4. 2 Svaga sidor hos partnerskapen 2. 4. 3 Partnerskapens självbild 3. Utbildningsverksamhet 3. 1 Inledning 3. 1. 1 Utbildningsverksamhet inom COMETT 3. 1. 2 Några viktiga uppgifter om utbildningsprojekt stödda inom COMETT 3. 2 Utbildning i avancerad teknik 3. 2. 1 Vad är utbildning i avancerad teknologi 3. 2. 2 Partnerskap och konsortier för avancerad utbildning 3. 3 Den europeiska dimensionen i utbildningen 3. 4 Viktigare utbildningserfarenheter från COMETT 13 13 15 17 17 ; 18 19 19 20 20 23 25 25 25 25 26 26 27 28 29 30 31 31 31 32 33 34 34 34 35. 36 37 37 37. 38 39 39 41 42 43 4. Rörlighet för människor 4. 1 Rörlighet inom COMETT 4. 1. 1 Rörlighetsbidragens typologi 4. 1. 2 Nyckeluppgifter rörande studentpraktik (inriktning Ba) 4. 1. 3 Inriktningarna Bb och Be 4. 2 Kvalitativa anmärkningar 4. 2. 1 Inriktning Ba 4. 2. 2 Inriktningarna Ba och Be 4. 2. 3 Viktigaste budskapen för framtiden 5. Tvärämnen 5. 1 Samarbete och kopplingar till andra europeiska program 5. 1. 1 Inledning 5. 1. 2 Kopplingar till FoU-program 5. 1. 3 Kopplingar till program för undervisning och utbildning 5. 2 FoU, utbildning och förnyelse 5. 2. 1 Förnyelse inom Europeiska unionen 5. 2. 2 COMETTis roll i tekniköverföringssystemet 5. 2. 3 COMETTis sociala och organisatoriska 5. 3 Typ av deltagarorganisation i COMETT 5. 3. 1 Inledning 5. 3. 2 Universitetens deltagande 5. 3. 3 Företagens deltagande 5. 3. 4 Andra organisationers deltagande 5. 4 COMETT:s påverkan på små och medelstora 5. 5 COMETTis regionala effekt 5. 5. 1 Utvecklingen av en regional infrastruktur 5. 5. 2 Interregional integrering förnyelse företa 5. 6 Lika rättigheter för män och kvinnor 5. 7 Samarbete mellan industri och universitet 5. 8 Den sektoriella nerifrån-och-upp-metoden inom COMETT 6. Sammanfattning och viktigare rön 6. 1 Utförandet av rådets beslut 6. 2 Framtida strategiutveckling 6. 3 Framtida utveckling av verksamheten 6. 4 Fullföljande av projektet 45 45 45 46 47 47 47 49 49 51 51 51 51 53 54 54 55 56 57 57 57 58 59 60 62 62 63 64 65 66 71 71 72 72 73 14 COMETT-termer Nedan listas de för COMETT specifika termer som används i detta dokument. Förklaringar av andra termer ges i den löpande texten. Ansökningstillfälle: Betecknar de tidpunkter då ansökningstillfällen utlysts. Inom COMETT II utlystes fem ansökningstillfällen (1990, 1991, 1992, 1993, 1994). Endast år 1990 kunde alla organisationer lägga fram projekt i alla COMETT-kategorier. Från och med 1991 till och med 1994 begränsades ansökningstillfällena till vissa typer av projekt och/eller vissa organisationstyper. Inriktning: Hänvisar inom COMETT till en programkategori och projekttyp. Det finns fyra operativa inriktningar (A, B, C och D) där varje inriktning innehåller två eller flera underkategorier eller projekttyper (även de i allmänhet kallade inriktningar). Transnational: Synonym till "internationell" när det gäller länder i Europa Projekt: Alla initiativ som stöds inom COMETT-programmet, någon av dess inriktningar, kallas projekt. Ett projekt måste minst innefatta en högre läroanstalt och ett företag från två olika EU-länder. Följande projekttyper stöds: Inriktning A: Partnerskap för utbildningssamarbete mellan universitet och företag (i texten kallat enbart "partnerskap"). Inriktning Ba: Transnationell praktik för studerande i företag. Inriktning Bb: Transnationella långtidspraktik för akademiker. Inriktning Be: Personalutbyte mellan högre läroanstalter och företag. Inriktning Ca: Avancerade kortare kurser. Inriktning Cb: Gemensamma utbildningsprojekt (utveckling av kurser och undervisningsmaterial). Inriktning Cc: Utbildningsprojekt med betoning på strukturell effekt (pilotprojekt). Inriktning D: Kompletteringsåtgärder konferenser, utvärdering rapporter, (studier, och observation. ). Pooisystem: En mekanism inom COMETT:s verksamhet som innebär att ansökningar rörande små projekt förs samman till en föredragning och sedan får ett enda kontrakt för ett flertal ansökningar och decentraliserad styrning. Företag: Används omväxlande med termer såsom "bolag", "firma", "industri" som beteckning på organisation som utför ekonomisk verksamhet (väl att märka sådana som har anställda med vissa utbildningsbehov). Små och medelstora företag: I överensstämmelse med definitionen inom kommissionen används detta uttryck inom COMETT om företag med mindre än 500 anställda. Universitet: Varje typ av organisation som meddelar godkänd högskoleutbildning. Kurs: En strukturerad utbildningssituation som i typfallet innebär undervisning ansikte mot ansikte. Material: (eller "utbildningsmaterial") läromedel för kurser eller självstudier. Sektor: Användes som generisk term för att klassificera projekt efter ämne eller ämnesområde. COMETT-. se/bwe/-na innefattar både teknikområden och undustrisektorer. 15 1. Introduktion till COMETT 1. 1 Sammanhang Man kommer att minnas nittiotalet som ett decennium av dynamisk utveckling och omvandling, både inom politik och ekonomi, något som kom att ändra Europas karta. Samtidigt bevittnar vi tekniska förändringar i ett ökande tempo utan tidigare motstycke. I ljuset av starkare konkurrenstryck och alltmer världsomspännande marknader har det blivit än viktigare att kunna utnyttja forskningsresultaten och se till att de kommer det europeiska samhället till del. Europas ekonomi- och samhällsmodell som söker förena relativt höga löner med öppenhet för sociala krav, förutsätter en synnerligen effektiv och konkurrenskraftig industri. Det kommer i allt högre grad att bero på företagens förmåga till fortgående förnyelse och systematisk kvalitetshöjning. Nyckeln till sådana förbättringar ligger i undervisning och utbildning. Det krävs större uppmärksamhet på lokal, regional, nationell och europeisk nivå för att utveckla de mänskliga resurserna, att effektivt utnyttja resurserna inom undervisningsväsendet och göra utbildning tillgänglig där den behövs. På europeisk nivå innebär det att samarbete mellan organisationer för utbildning och undervisning i olika medlemsstater måste uppmuntras och att man måste uppnå en högre grad av synergi mellan insatserna inom forskning och utveckling och den avancerade undervisningen och utbildningen. Det kräver också att företag och högre läroanstalter arbetar nära tillsammans för att utveckla och organisera lämplig avancerad undervisnings- och utbildningsverksamhet. Slutligen är det nödvändigt att enskilda, organisationer och undervisningsväsendet tar till sig idén om utbildning hela livet och aktivt arbetar i enlighet med den. Dessa och liknande viktiga utmaningar för Europa har betonats i Europakommissionens Vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning (White paper on Growth, Competitiveness and Employment). Dokumentet ägnar mycket uppmärksamhet åt vikten av att utveckla mänskliga resurser för att höja Europas konkurrenskraft. Vitboken betonar vikten av att tillämpa, överföra och sprida FoU-resultat och framhäver behovet av att intensifiera samarbetet mellan institutioner för utbildning och företagen. Liknande ämnen har också tagits upp av IRDAC, Europakommissionens rådgivande kommitté för industriforskning och utveckling (Industrial Research and Development Advisory Committee of the European Commission). I en nyligen publicerad skrift om utmaningen för Europas undervisnings- och utbildningssystem, Quality and Relevance (Kvalitet och relevans), framhåller den rådgivande kommittén vikten av att en stark koppling säkras mellan FoU och utbildningsinitiativen, båda på nationell och europeisk nivå. Redan i rapporten 1991 Skills Shortages in Europe (Kompetensbrister i Europa) hävdade industri forsknings- och utvecklingskommittén att europeiska FoU-investeringar inte skulle ge de väntade ekonomiska fördelarna om de inte parades med lika substantiella och relevanta insatser på undervisningens och utbildningens områden. I Kvalitet och relevans utsträckte industriforsknings- och utvecklingskommittén sin analys till att omfatta företagens vidare behov, för att de skulle kunna förbli konkurrenskraftiga i en omgivning som genomgår snabba förändringar. Samarbete mellan industri och undervisningsväsende visar sig vara den rekommendation som gäller över hela linjen, förutom en stark plädering för att lära hela livet ut och upprätta en förbindelse mellan FoU och undervisningsåtgärderna. 17 Det europeiska COMETT-programmet har sysslat med dessa och näraliggande frågor sedan början av 1986. De europeiska företagens konkurrenskraft kan sägas vara programmets hjärtpunkt. I rådets beslut om COMETT II sägs i artikel 3: COMETT II har till syfte att särskilt förstärka utbildningen inom avancerad teknologi, att få fram högt kompetenta mänskliga resurser och konkurrenskraft hos den europeiska industrin. I mitten av åttiotalet stod det klart för europeiska politiker att bristfällig högre utbildning riskerade att bli en viktig blockerande faktor när Europa skulle skörda frukterna av sina insatser inom FoU. COMETT I lanserades 1986 av Europeiska gemenskapen med det klart utsagda budskapet att sådan avancerad utbildning var ett effektivt och verksamt medel för tekniköverföring och -spridning och att det krävdes mer av dialog och samarbete mellan företag och universitet Europa runt för att göra sådan utbildning till en framgång. 1. 2 COMETT-programmets tillkomst När COMETT I blev funktionsdugligt vid slutet av år 1986 var det den första större europeiska stödmekanismen för undervisnings- och utbildningsprojekt. Dess övergripande syfte var - och har förblivit oförändrat över hela perioden COMETT I/II - att främja och stödja transnationellt samarbete mellan näringsliv och universitet i avancerad teknikundervisning och utbildning. Programmet kom till jämsides med de första resultaten av större europeiska FoU-program som ESPRIT där man visade på den dominerande betydelse av avancerad utbildning som komplement till FoU-satsningarna och vilken avgörande faktor den var för den europeiska konkurrensförmågan. Många hyste befogade farhågor för att bristen på avancerad kompetens skulle omintetgöra värdet av FoU- satsningarna och bli ett hot mot Europas konkurrensförmåga. Som en reaktion på dessa farhågor uppfattade man att COMETT satte utvecklingen av högkvalificerad mänsklig arbetskraft och kvalificerad teknikutbildning i centrum. Kravet var att projekt skulle baseras på europeiskt samarbete och samverkan mellan partner från näringsliv och högskola. Även om syftet var en utmaning och de stödda projekten komplexa, väckte COMETT I ett oerhört intresse över hela EG. Programmet blev ordentligt övertecknat och det anslag på 55 miljoner ECU man till en början fick, visade sig vara helt otillräckligt. Det stod plötsligt klart att det var lämpligt att genomföra en andra fas. Redan när man kommit halvvägs genom COMETT I, den 16 december 1988 , godkände rådet beslutet om programmet COMETT II för tiden 1990-1994 med en initialbudget på 200 miljoner ECU. COMETT II innebar inte någon radikal avvikelse från COMETT I utan främst en fördjupning och utvidgning av den första fasen. Programmets viktigaste inriktning och syfte så som de anges i rådets beslut om COMETT II är: [COMETT]. har sin tyngdpunkt i de föränderliga krav som ställs på industrin och de som arbetar inom den, krav som fordrar kompletterande verksamhet både inom medlemsstaterna och pä gemenskapens nivå. Genom de utbildningsprojekt COMETT II stöder kommer det att bidra till att de resultat, metoder och tekniska verktyg, som utvecklats genom 1 Ministerråds beslut 89/27/EEC från den 16 december 1988, OJ nr L 13/28 den 17. 1. 1989 18 gemenskapens politik för forskning och utveckling, blir till nytta. COMETT II kommer att underlätta överföring av innovationer och teknik samt en balanserad ekonomisk och social utveckling i gemenskapen. COMETTis mål i detta sammanhang är att: 1) förbättra i synnerhet den avancerade teknikutbildningens bidrag på olika nivåer och på så sätt den högre utbildningens bidrag till ekonomisk och social utveckling i gemenskapen, 2) gynna gemensam utveckling av utbildningsprogram och utbyte av erfarenheter samt optimal användning av utbildningsresurserna på gemenskapsnivå, väl att märka, genom att skapa transnationella sektoriella och regionala nätverk av i synnerhet projekt för avancerad teknisk utbildning, 3) ta hänsyn till de speciella kompetenskraven frun små och medelstora företags sida med hänsyn till de prioriteringar som anges i bilagan, 4) främja mäns och kvinnors lika rättigheter, särskilt i avancerad teknisk utbildning, på det inledande stadiet och fortsättningsstadiet, 5) ge samarbetet mellan universitet och industrier en europeisk dimension i både den inledande och fortsatta utbildningen när det gäller teknik och hur den ska tillämpas och överföras. 1. 3 Programmets komponenter och genomförande 1. 3. 1 Inriktningar i COMETT teknikutbildning. COMETT-programmet COMETT-programmet stöder olika transnationella verksamheter innefattande samarbete mellan företag och högre läroanstalter. Flera typer av verksamhet i anslutning till undervisning och utbildning får stöd, och alla har det gemensamt att de strävar efter att på alleuropeisk grund främja fyra huvudkomponenter som står i ömsesidig relation till varandra, där var och en betecknas som en särskild inriktning med sina egna bidragsarrangemang. Verksamhetsområdena omfattar följande: • Inriktning A: Utvecklingen av partnerskap, verksamma både på regional och/eller sektoriell grund. De här partnerskapen är unika strukturer, där vart och ett omfattar flera tiotal högre läroanstalter, företag och andra organisationer i ett gemensamt konsortium. Partnerskapen har, förutom sin specifika avancerade utbildningsverksamhet, fungerat som COMETT-programmets ryggrad genom sitt stöd till och aktiva inblandning i de projekt som stöds inom de andra inriktningarna och genom deras transnationella nätverk och utbytesaktiviteter. innehåller • Inriktning B: Programmen för rörlighet över nationsgränserna för studentpraktik i företag i andra europeiska länder (inriktning Ba), avancerad praktik för akademiker (inriktning Bb), och transnationellt utbyte av personal förflyttad från universitet till industrin eller tvärtom (inriktning Be). Verksamheten med rörlighet för personal har så gott som uteslutande handhafts av partnerskapens nätverk. • Inriktning C: Utveckling och organisation av korta kurser (inriktning Ca), gemensamma utbildningsprojekt (inriktning C b och pilotprojekt (inriktning Cc inom olika tekniska områden och deras tillämpningar. • Inriktning D: Ett program bestående av kompletteringsåtgärder som har fått stöd under hela programmet (information, utvärdering, projektuppföljning, översikter, utbildning till stödprojekt, konferenser och workshops,. ). Under hela den tid programmet pågått har dessa åtgärder varit skiftande till sin natur och tyngdpunkt för att spegla programmets 19 start-, mitt- och slutskede. I början av COMETT II ägnades exempelvis stor uppmärksamhet åt att skaffa information och höja medvetenheten, medan utvärdering och uppföljning blev viktigare mot slutet liksom också stödet till vissa partnerskap, som hjälpte dem att stärka ledningskapaciteten. Med undantag av en del åtgärder enligt inriktning D fick alla projekt bidrag på grundval av konkurrens mellan ansökningar inkomna under ansökningsperioderna. I linje med specifikationerna i rådets beslut hanterades stödet från gemenskapen på följande sätt: • Det minskades till 50 % av projektkostnaderna inom inriktningarna A och C. • Det baserades på ett tak och ett enhetligt bidragsbelopp per utbetalning inom inriktning B. • Det varierade mellan 50 % och 100 % av kostnaderna för projekt i inriktning D. 1. 3. 2 EFTA-ländernas deltagande COMETT var det första större europeiska undervisnings- och utbildningsprogram där organisationer från medlemsstaterna i EFTA (Finland, Island, Liechtenstein, Norge, Sverige, Schweiz och Österrike) deltog. På grund av bidragen från dessa länder ökade budgeten för COMETT II från 200 till 230 miljoner ECU. Överenskommelsen mellan EG och varje enskilt EFTA-land ratificerades i tid (med undantag av Liechtenstein) så att universitet och bolag från dessa länder hann komma med i programmet och lägga fram projekt redan vid första ansökningstillfället 1990. Finland, Island och Sverige var redan från början synnerligen aktiva och kom in med flera projekt av hög kvalitet. De övriga tre länderna hann inte med riktigt i början men tog igen det från och med 1991. Under 1992 hade EFTA-ländernas engagemang uppnått samma nivå som EG-ländernas. Deltagarorganisationer från dessa länder var föremål för vissa begränsningar, särskilt den att de flesta projekt måste innefatta organisationer från minst två av EG:s medlemsländer. I själva verket var det här inget svårt kriterium eftersom de flesta COMETT-projekt omfattar flera partner från olika länder. I och med att EES-avtalet trädde i kraft den 1 januari 1994 försvann de flesta mindre skillnader som förekommit i reglerna för deltagande EU- och EFTA-länder. 1. 3. 3 Ansökningstillfällen Stöd till COMETT-projekt gavs efter konkurrens mellan inkomna ansökningar. Fem ansökningstillfällen utlystes under COMETT II (1990 - 1994). En del ansökningstillfällen -var öppna medan andra hade vissa begränsningar. • Första ansökningstillfallet var öppet och där erbjöds europeiska organisationer att inkomma med förslag inom alla programmets inriktningar. Förhandlingarna med medlemsstaterna i EFTA hade avslutats i god tid för att organisationer från dessa länder skulle kunna ansluta sig till programmet. • År 1991 begränsades ansökningstillfallet till de 158 partnerskap som hade antagits vid COMETT II:s ansökningstillfälle år 1990. Enligt de villkor som gällde vid detta tillfälle fick varje partnerskap lägga fram projekt inom inriktningarna Ba, Be och Ca under det s. k. poolsystemet (se ruta nedan). Det blev möjligt med ytterligare bidrag genom 20 lanseringen av planen "positiva åtgärder" (se ruta nedan) och inriktningen på de nya tyska förbundsländerna, där syftet var att snabbt integrera dem i COMETT-nätet. • Ansökningstillfället 1992 var öppet för projekt i inriktningarna A och Cb där syftet var att i stor utsträckning komplettera de redan utvecklade nätverken. Inom inriktning A hade regionala och sektoriella luckor identifierats och givits offentlighet och genom ansökningstillfället kunde man täppa till dem. Poolsystemet fortsattes för övriga inriktningar med möjligheter för nya partnerskap att också lägga fram projekt inom dessa inriktningar. • Ansökningstillfällena 1993 och 1994 var åter begränsade till existerande partnerskap. Konsortier som hade grundats 1990 och som inte hade kunnat få bidrag enligt någon inriktning, ombads ange sin utvecklingspotential och fick möjlighet att begära stöd för ett antal kompletteringsåtgärdsprogrammet (inriktning D). u t v e c k l i n g s v e r k s a m h e t er b e g r ä n s at kritiska under Poolsystemet En del av COMETT-budgeten och verksamheten har avsatts för den s. k. "poolproceduren". Inom det här systemet fick utvalda partnerskap generella anslag för decentraliserad styrning av ett antal mindre projekt. Poolproceduren infördes under COMETT I för administration av praktikkontrakten. Givet dess framgångar och operativa flexibilitet utökades det under COMETT II för att täcka praktikplatserna (inriktning Ba), personalutbytena (inriktning Be) och de korta kurserna (inriktning Ca från och med 1991. Huvuddragen i poolsystemet är följande: • Poolsystemet var tänkt uteslutande för partnerskapen. Det innebar att under alla ansökningstillfallen (med undantag av inriktning Ca 1990) endast Ba-, Be- och Ca- projekt som lagts fram genom partnerskapen blev antagna. I praktiken innebar det att den organisation som stod för dessa projekt också var den organisation som hade ansvaret för partnerskapet. Den här exklusivitetsrätten var endast möjlig på grund av de antagna partnerskapens kvalitet, deras förmåga att upprätta och driva transnationella projekt och deras nästan fullständiga geografiska och sektoriella täckning. • Under de årliga ansökningstillfällena samlar partnerskapen ihop alla individuella krav från medlemmar och intresserade parter till en enda ansökan. Under den här förberedande processen fungerar partnerskapen som filter och förmedlare så att bara sådana partnerskap blir kvar som motsvarar alla krav från COMETT:s sida. Alla förslag tillsammans läggs sedan fram som en enda projektansökan. • Under urvalsprocessen bedöms förslagen från partnerskapen och jämförs i fråga om kvalitet. Resultatet blir sedan tilldelning av ett "pool"-bidrag till partnerskapet, i allmänhet med mindre stöd än man begärt, vilket kan användas flexibelt under läsåret för att anordna studentpraktik, personalutbyten och kortare kurser. Kontraktet kan dock utesluta anordnandet av vissa projekt om de skulle anses ligga under COMETT-nivå. till poolprojekt som inkommit 21 • Under kontraktsperioden fick partnerskapen tillfälle att avsluta pool verksamhetsprogrammen och eventuellt modifiera dem (på vissa villkor) om de tvingades till detta på grund av förändringar i omgivningen. Poolproceduren infördes för att underlätta och decentralisera hanteringen av de många mindre projekten inom COMETT. Ett annat syfte var att hjälpa partnerskapen att utveckla internationellt samarbete och på så sätt stärka COMETT-nätet i dess helhet. Båda syftena verkar i stort sett ha uppnåtts. Initiativet med positiva åtgärder År 1991 lanserade kommissionen en serie åtgärder, positiva åtgärder med huvudsakligt syfte att förbättra COMETT:s helhetsteckning och övervinna några av de ekonomiska och sociala skillnader som fanns mellan länder och regioner som ingick i programmet. Den första uppgiften var att analysera luckor och svagheter i utvecklingen av COMETT-nätet och att på basis av den analysen identifiera de åtgärder som skulle stärka och lyfta fram de regionala och sektoriella partnerskapens nätverk. De åtgärder som lanserades faller in under följande rubriker: • Nationella studier och främjandeåtgärder huvudsakligen avsedda att stödja COMETT:s täckning och inträngande i vissa länder och regioner där resultatet av 1990 års ansökningstillfällen inte hade varit helt framgångsrikt. Det här gällde i synnerhet Spanien, Grekland, södra Italien, Portugal Schweiz och Norge. Följden blev att utfallet av ansökningstillfallet 1992 blev mycket tillfredsställande för de flesta av dessa regioner, särskilt med hänsyn till att regionala partnerskap uppstod i regioner som dittills inte hade täckts. • Nätverk för partnerskap och utbildning av partnerskapschefer. Flera aktiviteter sattes i gång för att främja utvecklingen av partnerskapens nätverk och utbildningen av chefer för partnerskap (inklusive en fullständig analys av deras utbildningsbehov). Det här markerade början på ett antal särskilda stödåtgärder för partnerskapen, något som fortsatte utöver initiativet "Positiv åtgärd". • Organisation av två särskilda konferenser om studentpraktik i Lappeenranta, Finland och den andra i Segovia, Spanien. Huvudsyftet med dessa konferenser var att främja och stärka den transnationella studentpraktiken över Europa, en verksamhet inom COMETT där efterfrågan var stor. Resultaten togs genast in i en handbok om europeisk studentpraktik. Användningen av elektronisk post och databaser för att underlätta arbetet för dem som är ansvariga för praktikplatserna undersöktes också. • När det rent allmänt gällde att sikta in sig på industrier och små till medelstora företag fick tre projekt stöd för att undersöka och förbättra industrins deltagande i COMETT. Fastän dessa studier huvudsakligen baserades på speciella fall och regioner, tillhandahöll de värdefulla insikter i hur COMETT skulle kunna göras mer attraktivt för företag. • Inom ramen för initiativet "Positiv åtgärd" gjordes speciella ansträngningar för att öka förståelsen för COMETT-programmets sektoriella och teknologiska samband. För det ändamålet företogs tio större sektoriella undersökningar bland projekten på de viktigaste COMETT-områdena. Flera av undersökningarna fullföljdes med workshops där resultaten diskuterades. 22 De åtgärder, som vidtogs 1991 för att stödja de nya tyska förbundsländernas integrering i EG, hängde samman med "Positive action". En miljon ECU anslogs till att förbereda partnerskap (till ansökningstillfället 1992) och tilläggsanslag beviljades för transnationell praktik till och från dessa regioner liksom för olika initiativ som gick ut på att låta folk och organisationer från de nya förbundsländerna lära känna COMETT-miljön. 1. 4 Programutvärdering Under programmets livstid gjordes en hel del observationer och utvärderingar. Det här avsnittet koncentrerar sig på de formella, externa utvärderingar som har gjorts. Bilaga 4 lämnar fler detaljer rörande de olika observationsaktiviteter rörande programmet som förekom. Den första yttre utvärderingen av COMETT-programmet gällde COMETT I:s första år( 1986-1988), och utfördes av Coopers & Lybrand och Science Policy Research Unit vid University of Sussex. Andra yttre utvärderingen täckte både COMETT I:s sista två år (1988-1989) och de tidigare stadierna av COMETT II (1990-1991). Den utfördes av ECOTEC och avslutades i augusti 1991. Rapporten drog den slutsatsen att COMETT:s i stort sett hade uppnåtts framgångsrikt. Den noterade särskilt: olika syften "utbildningsbehovs analys arbetet (stött av COMETT) har ofta varit ett pionjärarbete och har hjälp till att öka kommunikationerna mellan anställda och utbildare vid universiteten. " I en kommentar om de transnationella studentutbytesprogrammen, noterades att fördelarna av den här verksamheten ". sträcker sig bortom COMETT. Det finns i synnerhet långsiktiga fördelar för de personer som genomgått utbildningarna. Verksamheten har avsevärt bidragit till samarbete mellan universitet och företag och utvecklingen av transnationella nätverk. " Den tredje utvärderingen som påbörjades 1992 och avslutades i mitten av 1993, bestod av en tredelad metod: • En utvärdering som till sin natur påminde om de första och andra utvärderingarna av COMETT utfördes av GMV Conseil tillsammans med andra konsulter. Deras rapport kallas i fortsättningen "GMV-utvärderingen". • Nationella utvärderingar gjordes av myndigheterna i medlemsländerna och EFTA- länderna. • En strategisk utvärdering gjordes av en panel bestående av sju oberoende experter, valda av kommissionen på grund av sitt kunnande om dialogen mellan universitet och industriell teknikträning i Europa. De sju oberoende experternas slutrapport kommer i fortsättningen att kallas "expertpanelens utvärdering". GMV-utvärderingen, expertpanelens utvärdering och en sammanfattning av de nationella utvärderingarna publicerades i en bok 1993. Expertpanelens utvärdering var i stort sett mycket positiv. Den rekommenderade särskilt COMETT-programmet, därför att det ". var den främsta mekanismen för åtgärder från gemenskapen när det gäller samarbete över gränserna mellan universitet och industrier i anslutning till utbildning (både grundutbildning och fortsatt utbildning) för de tekniska förändringarna och på grund av dem. " Men de pekade också på områden där förbättringar kunde åstadkommas, såsom små och mindre företags tillgång till programmet, närmare förbindelser med andra program och initiativ inom gemenskapen och behovet av ett mer aktivt deltagande av industrin i projekten. GMV-utvärderingen hade funnit att COMETT 23 i det stora hela ". uppfattas som ett politiskt viktigt program som erbjuder reella mervärden och har katalytisk och multiplikatorisk effekt. " Beträffande programmets effekt drog rapporten slutsatsen att ". COMETT i betydande grad bidragit till att omforma utvidgningen och internationaliseringen av samarbetsnätet för dem som anslutits till projektet. " Rapporten uttalade också sitt erkännande till industrins uppfattning av programmet och inblandningen i olika projekt var mycket varierande. En gemensam fråga som uppkom i dessa rapporter gäller den tungfotade administrationen och pappersexercisen, där man framförde starka krav på att minska och förenkla den eller att lämna hjälp och stöd för att underlätta uppgiften. Utvärderingarna kom i rätt tid och visade sig vara till avsevärd hjälp för kommissionen när den förberedde förslagen till det nya LEONARDO da VINCI-programmet. År 1994 ombads slutligen alla medlemsstater och EFTA-länder att göra en andra och definitiv utvärdering av COMETT-programmet i deras respektive länder. Fastän det naturligtvis skiljer sig mellan olika länder när det gäller genomförandet, framstegen för och uppfattningen av COMETT-programmet, kunde man finna gemensamma element i medlemsstaternas uppfattning. En sammanfattande rapport om denna verksamhet, publicerad 1995, bekräftade i betydande omfattning de tidigare nationella utvärderingarnas resultat. Den konstaterade särskilt att ". COMETT:s viktigaste bidrag till diskussionen inom högre undervisning och industri har varit att fästa uppmärksamheten på de fördelar som kan erhållas av transnationellt samarbete inom området. "Det framkom också att ". COMETT:s största framgång i verksamheten har varit det europeiska mervärde som det har skapat genom att formalisera och öka hastigheten i verksamheten med transnationella praktikplatser och i mindre utsträckning de högre läroanstalternas utveckling av den tekniska utbildningen. " 24 2. Nätverk Det här kapitlet sysslar huvudsakligen med vad partnerskapen bidragit med och vad de uppnått och konsortier som stötts under inriktning A. Eftersom ju nätverksarbete är något gemensamt för alla typer av COMETT-projekt diskuteras ämnet i ett något vidare sammanhang. 2. 1 Inledning 2. 1. 1 Nätverkets idé Nätverk är en företeelse lika gammal som den mänskliga civilisationen. Man behöver bara studera bildningen av politiska partier, kotterier och insidesgrupper eller lägga märke till hur viktigt det är med en mångfald "sällskap" och "osynliga kollegier" i de moderna naturvetenskapernas utveckling. Det är inte förvånande att en sådan effektiv och till och med nödvändig struktur för mänsklig kommunikation, formuleras, finansieras och används i Europas ekonomiska utveckling i många europeiska program, därav COMETT. I stort sett går nätverk ut på att man tillhandahåller någon slags service. De fungerar som ett sätt att förbinda dem som använder tjänsten med dem som tillhandahåller den. Vanligtvis är utformningen av nätverket en kompromiss mellan dess förmåga att tillhandahålla varje möjligt förbindelsemönster samtidigt om användarna så kräver och kostnaderna för att tillhandahålla tjänsten och underhålla nätverket. Man gör ofta en skillnad mellan lokala (intraregionala) nätverk inom ett område och nätverk som spänner över ett vidare område (interregionala/internationella) nätverk. Det är möjligt att formerna för de optimala nätverkslösningar skiljer sig åt mellan de båda situationerna. På samma sätt får man vara lyhörd för hur ofta informationen måste spridas, vilken tillgång medlemmarna i nätverket vill ha till den och hur snabbt den kan distribueras. 2. 1. 2 Nätverk inom COMETT GMV:s slutrapport noterade: Ett av de oftast återgivna intrycken av programmet var upprättandet av ett nätverk på europeisk nivå. För användarna ger det här nätverket utan tvekan ett mervärde i form av europeisk integrering, koncentration av kompetens, lätthet att hitta fram till partner liksom kompletterande element, synergi, ekonomier i stor skala, kritisk europeisk massa nog för att skapa ett projekt osv. COMETT har i hög grad bidragit till att omforma och utvidga samarbetet mellan initiativtagarnas nätverk. Om man undantar de ömsesidiga partnerskapen för teknisk utbildning kan man i dag se att hälften av de partnerskap som är engagerade i COMETT-programmet är transnationella och att hälften har upprättats tack vare COMETT. Medan partnerskapen således utgör den strukturella ramen för COMETT:s nätverk och tyngdpunkten för det här avsnittet, har de andra inriktningarna ofta fortsatt med att utveckla sina egna specialistnätverk. 25 Vad menas med COMETT-närvcrk? Termen "nätverk" betyder, så som den används inom COMETT, två saker: • Den syftar på ett projektpartnerskap eller ett konsortium självt, för det mesta ett sådant som stötts under inriktningarna A, Cb eller Ce. Termen nätverk passar här eftersom sådana partnerskap omfattar mellan 15 och 2000 deltagarorganisationer. De största partnerskapen för teknisk utbildning har en del mindre nät som verkar inom deras konsortiestruktur. • Den kan också syfta på samarbetet mellan själva COMETT-projekten, i själva verket ett nätens nätverk. Så "nätverk för partnerskap för teknisk utbildning" är en mekanism för samarbete och utbyte mellan partnerskap. Återigen har flera underordnade nätverk som överlappar varandra uppkommit. Det fanns också många nätverk inom projekt i inriktning C som verkade på liknande områden. COMETT-nätverket representerar således uppskattningsvis 900 underordnade nät, för att inte räkna in flera tusentals tvåparts- eller trepartsnät för utbyte av studenter eller annan personal. 2. 2 Partnerskapens funktion och struktur 2. 2. 1 Rådets beslut och dess verksamhet Nätverket för partnerskap för teknisk utbildning lanserades under COMETT I och utvecklades och utvidgades under COMETT II. Det upprättades uttryckligen för att fungera som strukturell ryggrad för att uppnå de fem övergripande syftena i programmet (jfr stycke 1. 2 ovan). Rådets beslut kräver särskilt följande av det här "europeiska nätverket": Utveckling och stärkande av partnerskapen för utbildning europeiska nätverket, både regionalt och sektorielltför att främja transnationellt samarbete, särskilt på följande områden: • att bidra till identifiering av teknikutbildningsbehoven och att lösa dem i samverkan med och utvidgning av det berörda organisationer på området, • att stödja och underlätta utveckling och exploatering av projekt i andra inriktningar inom COMETT 11-programmet. • att stärka samarbetet och den inter regionala överföringen mellan medlemsstaterna i utvecklingen av grund- och fortsättningsutbildning för teknologiernas behov, tillämpning och spridning, • att utveckla förbindelselänkar i form av transnationella sektoriella nätverk genom att inom samma inriktningar av programmet frän olika sammanföra projekt utbildningsområde. som grundlag Från den här basen utvecklades COMETT II:s lilla handbok och tillämpningspaket av reella kommissionen ansökningstillfällena som kunde få finansiellt stöd för sådana projekt. Lilla handboken definierade partnerskapen "som samarbetsinitiativ mellan universitet och foretag som • innefattar sådana överenskommelser mellan universitet och företag som är avsedda att bidra till identifiering av teknikutbildningsbehoven och att vidta åtgärder för att täcka de speciella behoven av högkvalificerad personal, för partnerskapens verksamhet och de 2 För att överensstämma med COMETT I HAR "FÖRETAG" istället för "industri" använts i inriktning A. 26 • syftar till att täcka dessa behov på en strukturerad och samordnad grundval i samverkan med vederbörande organisationer och organ, • tillhandahåller stödstrukturer för att genomföra en del av, eller alla, följande verksamheter (vare sig det sker inom ramen för COMETT eller med stöd av andra planer): a) arbetspraktik för studerande eller akademisk personal vid företag, b) förflyttning av personal från företag till univers i tet för utbildningsändamål, c) samarbete med utveckling och genomförande av omskolnings- och kompletteringsutbildning för personal vid företag och för utbildning av personal (särskilt personer mitt uppe i karriären), inklusive framför allt personal i små och medelstora företag, • stärka samarbetet och den interregionala överföringen mellan medlemsstaterna i utvecklingen av grund- och påbyggnadsutbildning för behoven av tekniktillämpning och tekniköverföring, • utveckla länkar i form av transnationella sektoriella nätverk som sammanför projekt inom olika inriktningar i programmet till samma utbildningsområde. Det europeiska nätverket består alltså av två slags partnerskap. • regionala partnerskap på regional nivå, som inom ett begränsat geografiskt område sammanför grupper från universitet och företag som tillsammans arbetar med gemensam utbildning med stöd av berörda privata och offentliga myndigheter av en sådan natur som har en meningsfull påverkan på utbildningsinsatserna inom området, • sektoriella partnerskap av transnationell karaktär inom ett visst område eller en industrisektor som sammanför universitet, företag och andra berörda organisationer som är specialiserade inom området och syftar till att förbättra utbildningen inom sektorn. Men de här typerna av partnerskap bör innefatta ett aktivt åtagande att upprätthålla förbindelser med motsvarande verksamheter i andra medlemsstater. Partnerskapsstrukturen har således två tydligt urskiljbara drag: • Ett internt partnerskap mellan regionbaserade aktörer: Lokala högre läroanstalter, företag, utbildningsinstitutioner, handelskammare, fackförbund o. s. v. När det gäller sektoriella partnerskap kan aktörerna vara liknande men ha sin bas i olika regioner men med ett gemensamt industriellt eller teknologiskt intresse. • Ett nät för samarbete över hela Europa gällande relationen mellan högskola och industri, särskilt inom ett område som avancerad teknisk utbildning. Nätet ger de partner som finns inom regionala eller sektoriella partnerskap möjlighet att vidga sin utbildnings- och rörlighetsverksamhet över hela Europa genom samarbete med andra partnerskap inom COMETT-nätet. ingen särskild juridisk status för partnerskapen. Den varierade Det krävdes i överensstämmelse med lokala, regionala och nationella förhållanden. Rent allmänt spelade institutionerna för högre undervisning den största rollen i organisationen och förvaltningen av partnerskapen på grund av deras existerande eller snabbt ökande direkta intresse när det gällde rörlighetsverksamheten och i utvecklingen av vidareutbildning på basis av deras FoU och utvidgningen av existerande kurser. 2. 2. 2 Nätverkets utveckling COMETT II ärvde ett starkt nätverk efter COMETT I. Hälften av de 158 partnerskap som blivit bidragsberättigade efter 1990 års förslagsframställning hade redan fått bidrag under det första programmet. Fast resultaten 1990 visade på en del svårigheter som en del regioner haft med att delta i COMETT:s verksamhet. Det gällde vissa perifera regioner liksom EFTA-staterna som deltog för första gången jämsides med de nya tyska 27 för att förbundsländerna som hade blivit en del av gemenskapen. I det här sammanhanget användes Positive Action-programmet under 1991 till ansökningstillfället 1992. Det här initiativet var speciellt inriktat på de regioner, länder och sektorer som hade erkända svagheter i COMETT:s partnerskapsstruktur. De positiva resultaten av denna välplanerade insats nämns med erkännande i de nationella slut- och utvärderingsrapporterna där Tysklands fulla deltagande, inklusive de nya förbundsländerna, bör ses vid sidan av en stark integrering av partnerskap i den norska och schweiziska infrastrukturen liksom förbättrad sektoriell täckning. I och med 1992 täcktes en betydande majoritet av Europas regioner av ett regionalt partnerskap. De viktigaste undantagen var Italien och Spanien. lägga grunden De sektoriella partnerskapen strukturerade sig i stort sett generiskt enligt teknik snarare än traditionella industrisektorer. De större områdena var: • tillämpning av programvaru- och informationsteknik (9 partnerskap) • avancerad produktions- och tillverkningsteknik (7 partnerskap) • miljö och angränsande områden (7 partnerskap) • jordbruk, livsmedel och bioteknik (7 partnerskap) • materialteknik (6 partnerskap) • maskinbyggnad, konstruktion och tillämpad matematik (6 partnerskap) • speciella tillverkningssektorer (6 partnerskap) • telekommunikation och angränsande områden (5 partnerskap) Det bör påminnas om att flera regionala partnerskap har egna sektoriella specialiteter. Resultatet av 1992 års ansökningstillfälle blev att 207 partnerskap grundades: 130 regionala och 77 sektoriella. Största antalet regionala partnerskap förekom i Frankrike (21), följt av Tyskland (19), Förenade kungariket (17) och Italien (13) Sektoriella partnerskap är definitionsmässigt synnerligen europeiska till sin natur och kan ofta inte sägas ha något särskilt huvudland. 2. 2. 3 Finansiella aspekter Allt som allt utgjorde stödet till arbetsprogrammet för partnerskapen inom COMETT 12 % av den totala programbudgeten. Man bör ända komma ihåg att partnerskapen även tillgodogjorde sig stöd inom andra inriktningar, särskilt genom förvaltningen av poolplanen, som diskuteras senare i rapporten. När det gäller principerna för stöd hävdades i Lilla COMETT-handboken följande: Syftet med gemenskapens finansiella bidrag till partnerskapen är framför allt att stödja • verksamheter med en europeisk dimension, • verksamhet avsedd att leda till samarbete, utbyte och kommunikation både inom partnerskapen själva och via deras verksamhet inom det europeiska nätet. Gemenskapen kan lämna generella bidrag till ovannämnda verksamhet till ett maximum av 50 % av partner skåpets utgiftsprogram. Stödet reduceras progressivt med ett bidragstak per partnerskap på respektive 70. 000 ECU, 60. 000 ECU och 50. 000 ECU under de tre första verksamhetsåren. Man såg dock till att det skulle finnas en viss flexibilitet i sådana bidrag, särskilt för partnerskap som tillkommit under COMETT I. Faktum är att med ett sammanlagt antal av 207 partnerskap fram till 1992 grundades fler partnerskap än man från början hade planerat och bidragsnivåerna reducerades i motsvarande grad. 28 Medelpartnerskapets budget låg på 180. 000 ECU 1992 varav 25 % täcktes av COMETT. Bidrag in natura stod för 38 % av budgeten: hälften från dem som stod för projektet eller samordnarna och hälften från partnerna. Kontanta bidrag stod för ytterligare 13 %: återigen delat nästan lika mellan samordnare/entreprenörer och övriga partner. Andra betydande inkomstkällor var regionalt stöd (7 %, särskilt till regionala partnerskap) och nationellt stöd (4 %). Franska partnerskap var särskilt framgångsrika i att skaffa medel från dessa källor. Ytterligare inkomstkällor fanns i förvaltningen av andra COMETT-projekt, seminarier o. s. v. Sammanlagt kom således en tredjedel av finanserna från EU-stöd och en tredjedel från materiellt stöd. Det här är en stark indikation på de svårigheter med självfinansiering som partnerskapen kan få om de i framtiden måste arbeta under liknande villkor. 2. 2. 4 Partnerskapens juridiska status och styrka Den juridiska status som de 147 partnerskapen hade efter tre års verksamhet var följande: • 64 var enkla överenskommelser mellan partner • 33 var nya oberoende stiftelser eller föreningar • 21 var oberoende företag, vanligen på icke vinstgivande grund • 20 var delar av existerande organisationer eller föreningar, till exempel inom yrkes- eller industriförbund eller handelskammare • 9 hade andra former av juridisk status. Givet initialkravet, att partnerskapen skulle bli självförsörjande inom en treårsperiod, och storleken, årsomsättningen för ett typiskt partnerskap (300. 000 - 400. 000 ECU), är det oroande att 44 % av partnerskapen inte hade tagit i tu med frågan om lämplig juridisk status, trots att de hade funnits till i minst tre år, en del till och med fem eller sex år (sedan COMETT 1). Fastän kommissionen inte kunde påtvinga någon en viss status, har den mycket klart anmärkt på saken i sitt dokument om de risker som entreprenörssidan tar i en sådan situation, genom att partner får möjlighet att dra sig ur vid slutet av programmet. Naturligtvis finns det större möjligheter att ingå andra överenskommelser och relationer när de juridiska strukturerna väl upprättats, men det betyder också att enheten måste marknadsföra sig och se till att bli känd. Personalsituationen inom partnerskapen speglar både deras ganska lösliga juridiska strukturer och skillnaderna i verksamhet mellan regionala och sektoriella partnerskap. Det fanns endast 75 högre heltidsanställda bland de 147 partnerskap som inkom med tillräckligt detaljerade uppgifter om hur personalen användes. De är koncentrerade till de regionala partnerskapen. Det stora antalet högre deltidsarbetande inom de sektoriella partnerskapen motsvarar en organisation som ofta har en högre samordnare "per landscentrum" med övrigt deltidsstöd. Dessutom kräver sektoriella partnerskap en hög nivå av högre tekniska insatser i jämförelse med de mer allmänna kunskaperna i regionala partnerskap. Liksom beträffande de juridiska strukturerna är också anställningsmönstren hos partnerskapen något som oroar med tanke på deras självständighet på lång sikt. Medan det kan vara osäkert att förlita sig på deltidsanställda kan partnerskapets beroende av, mycket ofta, endast en enda person för sin utveckling, vara lika sårbart. En del av de nationella utvärderingarna tyder på att duktiga anställda slutar i partnerskapen på grund av deras osäkra framtid och därmed försvagar deras ställning. juridiska och inom partnerskapen speglar mångfalden av de Beslutsfattandet verksamhetsinriktade strukturer som utvecklats. 58 % av de partnerskap som är över tre år 29 gamla, har en oberoende administrativ kommitté eller styrelse, 27 % har en sådan kommitté men den är ansvarig inför en annan organisation, vanligen kontraktsorganisationen, och 7 % hade ingen beslutande organisation. Av styrelserna för de regionala partnerskapen var 32 % ansvariga inför en annan organisation jämfört med 17 % av de sektoriella partnerskapen. Det här är kanske en indikation på hur långt partnerskapens integrering i den regionala infrastrukturen gått. Bara 44 % av partnerskapen hade tillsatt en ledningskommitté för den dagliga verksamheten. Inom partnerskapen hade 47 % bildat arbetsgrupper för särskilda ämnen. Circa 30 % av partnerskapen hade skaffat underleverantörer eller delegerat avsevärt mycket arbete på partner eller andra utomstående. Sektoriella partnerskap har - vilket ligger i sakens natur - en tendens att verka inom en mer decentraliserad förvaltningsstruktur. Deras förvaltningsstrukturer är mindre utvecklade. Omvänt håller regionala partnerskap, som inte har problem med resekostnader, flera sammanträden och har mer utvecklade förvaltningsstrukturer. Bland de partnerskap som var tre år eller äldre fanns det i medeltal ungefar 50 partner per partnerskap (medan andra kom upp till 10 % av sådana partner). Sektoriella partnerskap hade i medeltal 17 universitet som partner, jämfört med 10 för ett regionalt partnerskap. Det här kan förklaras med att sektoriella partnerskap är strukturer som baseras på teknikområden i motsats till en industrisektor, där universiteten är grundare och medlemmar. Det är intressant att notera att 73 % av partnerskapens industriella partner var små eller medelstora företag, d. v. s. företag med högst 500 anställda. På det hela taget är partnerskapens medlemmar, partner eller delägare, i fråga om natur och roller, ofta inte särskilt klara. På grund av den stora variationen i partnerskapens strukturer har begreppet "medlem i partnerskap" aldrig blivit riktigt definierat. En del definierar det som deltagande på lika villkor, andra som deltagande i verksamheten och ytterligare andra helt enkelt som ett uttryck för intresse. Nivån på det aktiva deltagandet i COMETT av företag och andra kan således vara avsevärt lägre än vad som framgår av enbart inkomna uppgifter. Ett antal åtgärder har under hela programmet vidtagits (såsom att utfärda formella rekommendationer till projekt och ett antal initiativ under planen Positive Action) för att förbättra det industriella deltagandet och stärka och fördjupa partnerskapsstrukturerna. 2. 2. 5 Den europeiska dimensionen Den europeiska dimensionen är anmärkningsvärd inom sektoriella partnerskap med deltagare från i medeltal tio länder. Deras verksamhet är direkt transeuropeisk. Deras förvaltningsformer varierar från en demokratiskt decentraliserad modell till en centraliserad pyramidform. Regionala partnerskap är mindre direkt europeiska och behöver en längre period för att uppnå den dimensionen genom praktik, utbildning och andra samarbetsverksamheter. Efter tre år säger de sig samarbeta med i medeltal fyra partnerskap utomlands. senaste tillgängliga I den fullständiga granskningen av partnerskapen, deras förbindelsemönster med andra verksamheter inom COMETT visade det sig att 54 % hade goda förbindelser med andra partnerskap, vilket understryker vikten av verksamheten partnerskapen emellan och dess styrka som en europeiserande kraft. Andra starka kanaler gick till studentpraktikverksamheten, de korta kurserna och de gemensamma utbildningsprojekten. 30 Förbindelserna med andra europeiska program har utökats för partnerskapen, särskilt till andra undervisnings- och utbildningsinitiativ. Två av i medeltal tre rapporterade programkopplingar per partnerskap går till undervisning eller utbildning, de andra till FoU. Det är inte stor skillnad mellan sektoriella och regionala partnerskap. Huvudkopplingarna rappporteras gå i följande ordning till TEMPUS, ERASMUS, FORCE, SPRINT, LINGUA, EUROFORM, ESPRIT och BRITE/EURAM. Det stärker åter partnerskapens roll som europeiserande kraft och tenderar att stödja mycket mer omfattande verksamheter än den ursprungliga COMETT-sammanfattningen. 2. 2. 6 Informationshantering Över 50 % av partnerskapen publicerar regelbundna nyhetsbrev och ungefär samma andel använder regelbundet datorpost. Å andra sidan har omkring 10 % av partnerskapen inte publicerat någon reklambroschyr. Informationsverksamheten verkar koncentreras på traditionella metoder som utskick per post, besök och informationsdagar. Men det ska också sägas att tre fjärdedelar av partnerskapen tillhandahåller upplysningar över hela skalan med ämnen från COMETT och andra COMETT-projekt till EU:s forskningsprogram. Annan informationsverksamhet handlar bland annat om att för undervisning och utbildning samt andra databaser som har att göra med utbildning. Återigen är det europeiseringsaspekten hos partnerskapen som förstärks. inventera möjligheterna Hälften av partnerskapen har upprättat länkar till Euro Info Centres med nationella och regionala nät. Det har dock rått viss oro över spridningen av sådana nätverk som riktar sig till samma kunder med liknande tjänster. I en anda av rationaliseringar kan det finnas skäl att tänka om, särskilt nödvändigt är det när det gäller partnerskapens roll som informationskällor. 2. 3. Bidraget från partnerskapen Partnerskapen har ofta kallats COMETT-programmets "ryggrad". Expertpanelens utvärdering konstaterar: "Partnerskapen ses av panelen som en väsentlig del av det europeiska nätverket för utveckling av förbindelser mellan industrin och universiteten och är livsviktiga för själva ledningen av COMETT-programmet. " I det här avsnittet undersöks partnerskapens speciella insatser under fyra rubriker: regionala partnerskap, sektoriella partnerskap, utbildningsbehovsanalys och transnationell verksamhet. 2. 3. 1 De regionala nätverken för partnerskapen De två viktigaste bidragen från de regionala partnerskapen har varit att • utveckla de lokala eller regionala kontaktytorna och den infrastruktur som hör ihop med • samarbetet mellan universitet och industri, integrera den regionala infrastrukturen med det första alleuropeiska nätverket med uppgift att främja europeisk utveckling av samarbete mellan universitet och industri för fortsatt undervisning och utbildning. På lokal och regional nivå har partnerskapen utvecklat kontaktytor för organisation, information och förvaltning mellan högre läroanstalter, inhemska företag på lokal nivå, offentliga myndigheter och andra institutioner som är engagerade i regional och nationell utveckling (särskilt men inte uteslutande inom undervisning och utbildning). Det har skett 31 genom informationsarrangemang, workshops, utbildningskurser, projekt o. s. v. De har i synnerhet fungerat som informations och förvaltningsstrukturer för EU-program (jfr ovan). I vissa länder har flera partnerskap blivit väl integrerade för att spela en större roll i regionala och till och med nationella teknik- och industriutvecklingsstrategier. Deras framgång i denna bredare utvecklingsroll kan hänföras till deras läge i den ursprungliga institutionen. Ändå har partnerskapens mest uppskattade insats varit att integrera ovannämnda verksamheter med liknande och parallella sådana i andra europeiska länders regioner, där man bildat internationella kooperativa partnerskap. De har inte bara tillhandahållit en ram för internationell utbildnings- och praktikverksamhet utan också, som ett land anmärkte i sin nationella utvärderingsrapport "en internationell vision om teknikutbildning", där man ofta internationaliserai rent regionala projekt. Överlägsenheten i partnerskapens insats för att utveckla den transeuropeiska kontaktytan verkar gälla både för regioner där det redan finns en välutvecklad kontaktyta mellan högre utbildning och industri och i de regioner där erfarenheterna är mindre. Naturligtvis har de senare dragit nytta av partnerskapens påverkan på den lokala infrastrukturen i mycket högre grad. Inom deltagarländerna kunde dock partnerskapens effektivitet variera betydligt från en region till en annan. Italien betonar till exempel deras effektivitet och betydelse i den södra delen av landet. Ändå måste man dämpa den positiva inställningen till partnerskapen med att påpeka att insatsen i en del regioner kanske kunde vara liten utanför de direkt inblandade universiteten och bolagen. På samma sätt ville inte företagen se ett lika stort mervärde i partnerskapens arbete som de regionala eller europeiska myndigheterna gjorde. Universitetens attityd varierade betydligt och speglade det faktum att mervärdet av partnerskapens nätverk i stor utsträckning berodde på tidigare erfarenheterna med studentpraktik, den fortsatta undervisningen och de existerande kontakterna med industriella och transnationella partner. institutionernas storlek, de 2. 3. 2 Bidraget från de sektoriella partnerskapen De sektoriella partnerskapen verkar ha haft färre identitetsproblem än de regionala partnerskapen och har mer direkt och i större utsträckning bidragit till tekniköverföringen och utvecklingen av den industriella utbildningen. Deras klientel sågs som bättre definierad och i stort sett som en mer homogen grupp med liknande tekniska krav. Det och det mer koncentrerade expertkunnandet hos partnerskapets personal har fått sådant arbete som utbildningsbehovsanalyser, rapporter om den aktuella teknologiska nivån och bildningen av europeiska arbetsgrupper att stå både mer i samklang med partnerskapens verksamhet och gjort det lättare att komma i gång. Av liknande skäl har utvecklingen av den industriella grunden till partnerskapens nätverk också varit lättare att sätta i gång. Många har inte bara lyckats utveckla ett starkt nätverk utan har också i viss utsträckning givit röst åt sektorn när det gäller undervisnings- och utbildningsfrågor på europeisk nivå. Några har också utvecklat över Europa godkända utbildningsprogram och fått mer synlig inverkan på utbildningen. Det noterades att sådana specialiserade kurser på hög nivå passar bättre in i det avancerade undervisningssystemet. I likhet med de regionala partnerskapen har de sektoriella även blivit effektiva i att 32 organisera program för personlig rörlighet och att samordna andra EU-program som inte gäller utbildning. Liksom med de regionala partnerskapen får dock inte den övergripande storleken på deras bidrag överdrivas. COMETT är ett litet program. Jämförelsen med den heltäckande effektiviteten hos de regionala och sektoriella partnerskapen är inte praktisk. De riktar sig mot olika utvecklingsfrågor. Expertpanelens utvärdering konstaterar: "Sektoriella partnerskap är i allmänhet mer gynnsamt placerade i de tekniskt mer avancerade regionerna, och regionala partnerskap behövs där den tekniska kunskapsnivån inte är adekvat. " På samma sätt gör inte heller de nationella slutliga utvärderingarna någon helhetsbedömning om huruvida sektoriella eller regionala partnerskap är bättre eller mer värdefulla för COMETT:s syften, utan deras analys torde bli till mer allmänt stöd för expertpanelens ställningstagande. 2. 3. 3 Uttryck för industrins utbildningsbehov Direkt utbildningsbehovsanalys är ett mycket svårt område för de regionala partnerskapen och i än högre grad gäller det de sektoriella partnerskapen. Det finns indikationer på att inte ens partnerskapen och de regionala myndigheterna verkligen ser den som partnerskapens huvuduppgift. Det är en företagsfunktion och partnerskapens personal har ofta inte tillräckligt kunnande. Företagen var mycket mer positiva till partnerskapen i rollen som informationsförmedlare, den som kopplade samman företag med högre läroanstalter och gav råd om europeiska program och projekt. I det sammanhanget framhåller några att partnerskapen hade fungerat som ett slags upplysningscentraler, samlat in existerande studier, definierat arbetsmetoder, valt utbildningsalternativ o. d. samt även verkat stärkande och artikulerat kraven från små och medelstora företag. Lika nydanande metoder förekom i några partnerskap där man använde instrument som rundabordsmöten, sektoriella workshops och grupper för framtidsfrågor som en effektiv metod att göra kraven från industrin kända. Partnerskapen har därtill gjort utbildningsbehovsanalyser till sin viktigaste metod för att ge industrin hjälp med att artikulera sina behov och många partnerskap har varit mycket framgångsrika. Partnerskapen och projekten för kompetensbehov En större effekt av att partnerskapen tagit i tu med att artikulera industrins behov märks faktiskt utanför de formella ramarna för COMETT II självt. År 1990 begärde europaparlamentet, som oroades för möjligheten att brist på kvalificerad personal skulle försena Europas ekonomiska utveckling, att kommissionen skulle undersöka läget för kvalificerad personal i alla gemenskapens regioner. Den använde sig av COMETT:s nätverk av partnerskap för att företa analysen och inom sex månader var de första regionala resultaten tillgängliga och inom ytterligare två år hade en fullständig bild av behovet av kvalificerad arbetskraft över hela Europa erhållits och var redan föremål för aktualisering. Många initiativ på regional nivå uppstod ur detta arbete för att lokala svårigheter skulle rättas till liksom att regionala nätverk och observationsposter för löpande studier av behoven av kvalificerad arbetskraft tillkom. Inom olika partnerskap har utförandet av utbildningsbehovsanalyserna lett till den process genom vilken universitet och industri har förts samman, inte bara för att diskutera utbildning utan också för att lägga grunden till ett mer allmänt samarbete i framtiden inom områden som utveckling av mänskliga resurser och därutöver. 33 2. 3. 4 Att stimulera ett transnationellt synsätt hos partnerskapens deltagare Alla utvärderings- och observationsrapporter har uttryckt sitt erkännande av hur partnerskapen stimulerat ett transnationellt synsätt bland sina deltagare. För högre läroanstalter har ett internationellt utbyte av utbildningsmetodik och undervisningssystem ägt rum liksom också kontakter med företag utomlands som varit värdar för deras studenter. För de deltagande företagen har resultatet blivit större tillgång till den europeiska utbildningspotentialen och ett större medvetande om den europeiska dimensionen av FoU och teknik. Det har också konstaterats att det är en särskild fördel med att integrera små och medelstora företag i de europeiska programmen för första gången med studentpraktik och lokaliseringen av partner utomlands. Genom sådana åtgärder har företagen blivit mycket mer medvetna om de potentiella fördelarna av samarbete i Europa, inte bara i fråga om utbildning utan också när det gäller forsknings- och utvecklingsprogram och näringslivet i största allmänhet. Kvantitativa utvärderingar sprider den positiva attityden hos studerande och företag. Därtill har partnerskapen hjälpt rent nationella projekt att bli europeiska. Det har lett till att starka internationella nätverk av universitet, institutioner och företag utvecklats kring korta kurser och utbildningsprojekt. Partnerskapen har uppnått den här förändringen i synsätt genom olika former av transnationalitet, en del genom att betona specifika teknologiska sektorer medan andra har tagit in ett mycket brett spektrum av organisationer från sin region, medan ytterligare andra har koncentrerat sig på att utveckla sina undervisningsinstitutioner som katalysatorer. Allt som allt har COMETT på så sätt i hög grad bidragit till att utveckla ett kollektivt transnationellt sätt att arbeta med undervisning och utbildning. 2. 4. Starka och svaga sidor hos partnerskapen 2. 4. 1 De starka sidorna Den europeiska dimensionen hos både regionala och sektoriella partnerskap har utan tvivel varit deras starkaste sida. Den europeiska dimensionen sträcker sig från partnerskapens direktkontakt med kommissionen och kunskaper om europeiska program till expertkunskap i att ansöka om och handha europeiska projekt till deras fulla styrka som en del av ett välstrukturerat, engagerat, europeiskt operativt nätverk. Partnerskapen kan också utnyttja kopplingar till andra europeiska nätverk och informationskällor. För både sektoriella och regionala partnerskap gäller att deras andra kraftlinje ligger i deras nät av lokala, regionala och sektoriella medlemmar. De regionala partnerskapen har ofta sektoriella specialiteter och de sektoriella partnerskapen och deras knutpunkter är ofta inblandade i regional infrastruktur. I allmänhet har partnerskapen en accepterad roll (en del mycket starkare, andra svagare) i kontaktytan mellan deras hemmauniversitet och industri och i synnerhet i kontaktytan för tillgång och efterfrågan på ytterligare kompetens. Utgångsläget är rätt viktigt för partnerskapen i det här sammanhanget. Ett starkt läge innefattar förbindelser med ett universitet eller att man fysiskt befinner sig på något som motsvarar Folkuniversitetet i Sverige eller på förbindelsekontor som tillhandahåller fortsatt undervisning och utbildning, kontraktsforskningsinstitutioner, handelskammare etc. 34 Tillgången till kompletterande anslag kan ofta vara en funktion av en så stark position och/eller det nät som skapats. Det finns ytterligare en dimension som hänger samman med utgångsläget för partnerskapen (eller de sektoriella partnerskapens knutpunkter). Det gäller positionen hos eller inom institutioner där målet varit att förmedla FoU till industrin och där man medverkat i att skapa en direkt fungerande kontakt med den lokala industrin. Det har förbättrat utsikterna för akademiker, skapat intresse för universitetens forskning och forskarna från industrins sida och öppnat effektiva kanaler för företag och institutioner för högskoleutbildning. Att placera partnerskapen hos institutioner med främst akademisk orientering verkade mindre lyckat. Här koncentrerade sig partnerskapen mer på studentpraktiken men hade också flera svårigheter beroende på bristen på stabilitet i det industriella engagemanget. På lägre nivå ligger partnerskapens styrka i sådana faktorer som ledningens engagemang, den väl motiverade personalen, renommét, den "oberoende ställningen som grundval för ett demokratiskt partnerskap", den tekniska trovärdigheten, förbindelserna med FoU- programmen o. s. v. Den nyligen införda rekryteringsverksamheten har förbättrat en del partnerskaps ställning. Att partnerskap ska täcka en hel stat har också setts som betydelsefullt. 2. 4. 2 Svaga sidor hos partnerskapen Svagheten i den finansiella basen och bristen på engagemang från industrins sida är de två väsentligaste svårigheterna som möter partnerskapen och deras nätverk. Svagheten och osäkerheten i den finansiella basen för partnerskapen ses som den huvudsakliga svagheten. Den för med sig en nedre kritisk gräns för partnerskapet och begränsad personal liksom svårigheter med realistisk långsiktig planering. En del partnerskaps starka beroende av europeiska anslag för att komplettera de egna resurserna och deras oförmåga att skaffa fram andra anslag har samverkat till denna osäkerhet. Ett begränsat engagemang från de industriella deltagarna, särskilt små och medelstora företag, och svårigheten att behålla industrins intresse för projektet har visat sig vara ytterligare en genomgripande svårighet. De här frågorna kan samverka inom de mindre favoriserade regionerna med den svaga industriella basen och den förnyelsefrämmande och traditionella naturen hos många företag. Partnerskapens personal själv kan också ha föga faktiskt tekniskt och industriellt kunnande. Inom en del regioner kan också högskolebasen skapa problem. Sådana skulle kunna uppstå när universiteten själva har en svag teknisk och organisatorisk bas. En del institutioner för högskoleundervisning verkade huvudsakligen vara intresserade av att placera ut studenter och var inte så intresserade av att utveckla utbildningar. På samma sätt kan det traditionella synsättet hos en del universitet skapa svårigheter med att inrätta och godkänna industripraktik. Andra svagheter innefattar den svaga utvecklingen av nät och den dåliga samordningen med andra nationella och lokala utbildningsorgan, den snabba omsättningen på personal vid partnerskapen, regioner, som är alltför stora för att täckas, en ointresserad inställning hos de offentliga myndigheterna o. s. v. Dålig planering, brist på marknadsstrategi och brist på tid för självständig utbildning på ett komplext område var också sådant som betecknades 35 som svagheter som kunde iakttas hos en del partnerskap. Tiden det tar att bli känd och accepterad är också en svårighet. Ytterligare en svaghet i EFTA-länderna är att deras partnerskap i jämförelse med medlemsstaterna i EU inte lika lätt kan få löpande tillgång till synergin mellan COMETT och andra EU-program. Den här svårigheten kommer under kommande år att försvinna. 2. 4. 3 Partnerskapens självbild Den självbild partnerskapen har speglar ovannämnda svagheter. Den visar att de är kompetenta när det gäller relationer mellan universitet och företag på europeisk nivå, särskilt beträffande den europeiska dimensionen och att de ger ett betydande bidrag till den avancerade tekniska utbildningen. De uppfattar sin struktur som effektiv och i stånd till att utveckla transnationella projekt eller nätverk med bra samarbete inom partnerskapens nätverk. De känner sig säkra i högskolevärlden men deras självförtroende sviktar när de har att göra med representativa organisationer och i än högre grad med industrier, särskilt de små och medelstora företagen. De är inte alldeles säkra på sitt bidrag till den regionala ekonomiska utvecklingen. Direkt utbildning, utbildningsbehovsanalys och direkt spridning och marknadsföring av utbildning ger dem ännu mer bekymmer. Även om sådana kvalitativa uppfattningar från partnerskapens och de nationella myndigheternas sida är viktiga indikationer på partnerskapens hälsa och strategiska utvecklingsriktning, råder en viss oro för att de inte har utarbetat något system för operativa mål eller kvantitativa indikationer vare sig för eller av individuella partnerskap, och det uppfattas som ett problem när det gäller att uppgradera deras arbete. 36 3. Utbildningsverksamhet 3. 1 Inledning 3. 1. 1 Utbildningsverksamhet inom COMETT Utbildning, i vidare bemärkelse definierat som att förvärva eller aktualisera kunskaper och färdigheter kan ges genom: • formella utbildningsaktiviteter, d. v. s. klassrumsundervisning, eller genom distansundervisning • självstudier eller studier på arbetsplatsen • att sammanföra personer, som på ett informellt sätt får lära av varandra • förflytta folk till ett annat arbete eller en annan plats. Syftet med COMETT-programmet är att främja utbildning, särskilt i avancerade tekniska ämnen i ett europeiskt sammanhang. Redan i avsnitt 1. 2 framhölls att rådets beslut om COMETT II innefattar klara hänvisningar till ett antal utbildningsmål som ska uppnås genom COMETT II. Förhållandet mellan dessa mål och den formella utbildningsverksamhet som stöds av COMETT kommer att behandlas nedan. 3 Programmet erbjöd ett antal operativa mekanismer i det avseendet. "Det bör först erinras om att de många partnerskap och nätverk, partnerskapen för utbildningssamarbete mellan universitet och företag och andra, skapade och stödda av programmet, har givit många människor en informell plattform för kontakter och således för kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Samtidigt har COMETT erbjudit en rad möjligheter för praktik och personutbyte (jfr avsnitt 4 längre fram i denna rapport). Ändå anslogs, när det gäller av utbildningsverksamheten, den största, mest synliga och mest substantiella delen COMETT:s budget till insatser för utveckling av mer formell utbildning. Den verksamheten kommer att diskuteras i följande stycken. I COMETT II lämnades stöd till utbildningsprojekt under inriktning C, gemensamma utbildningsprojekt. Den här programkategorin delades upp i tre kategorier eller underinriktningar: • korta utbildningskurser (Ca) • gemensamma utbildningsprojekt (Cb) • pilotprojekt (Cc). Den indelningen fastlades i rådets beslut om COMETT II (Se rutan nedan). Stöd for verksamheten med avancerad utbildning enligt rådets beslut om COMETT II "a) Stöd för intensiva utbildningar med europeisk dimension, i synnerhet i avancerad teknik, avsedda för snabb spridning av forsknings- och utvecklingsresultat inom nya teknikområden och deras tillämpningar, av och inom universitet, av och inom industrin, liksomför främjande av spridningen av teknologiska innovationer, särskilt till små och medelstora företag, till sektorer där den tidigare inte har tillämpats. 3 Flera frågor, som samarbete mellan industri och universitet, synergi med andra europeiska program och lika rättigheter för män och kvinnor tas dock upp under tvärämnen i avsnitt 5. 37 b) c) Stöd för arbetet med att pä europeisk nivå ta fram, utveckla och prova ut gemensamma utbildningsprojekt inom avancerad teknologi, på gemensamt initiativ av olika industrier i samverkan med berörda universitet i minst två av gemenskapens medlemsstater på områden i anslutning till de nya teknologierna och deras tillämpning. Stöd för multilaterala utbildningsarrangemang, särskilt i avancerad teknik, på gemensamt initiativ av olika industrier i samverkan med berörda universitet för att lägga grunden till system för distansutbildning med hjälp av nya utbildningsmetoder och/eller med överförbara utbildningsprodukter som resultat. " 3. 1. 2 Några viktiga uppgifter om utbildningsprojekt stödda inom COMETT För de korta kurser som fått stöd inom inriktning Ca har det under COMETT II:s fem verksamhetsår förekommit årliga ansökningsperioder från 1991 och framåt. Ansökningarna har fallit under "pool"-planen (se avsnitt 1. 3). För de gemensamma utbildningsprojekten i inriktning Cb kunde förslag läggas fram 1990 och 1992. Det förekom ingen särskild ansökningsperiod för pilotprojekten (inriktning Cc). I stället gjordes en slutlista upp av ansökningarna om projekt (eller kombinationer av projekt) enligt inriktning Cb år 1990, som sedan inbjöds att komma in med mer detaljerade ansökningar. Resultatet blev att 30 pilotprojekt valdes ut. Mellan 1990 och 1994 inkom inte mindre än 2. 036 ansökningar enligt inriktning C: 1017 för att organisera pooler för kortkurser och 1019 för gemensam utbildningsverksamhet. Slutligen godkändes mer än 50 % av ansökningarna. Det här jämförelsevis höga antalet kan i hög grad tillskrivas poolsystemet (jfr avsnitt 1. 3), där de flesta projekten godkändes, men i allmänhet bara för en del av förslaget. Under dessa fem år av COMETT II har det totala antalet sökande enligt inriktning C begärt cirka 500 miljoner ECU för sin utbildningsverkamhet. Omkring 101 miljoner ECU skulle slutligen betalas ut. Tre fjärdedelar av de godkända projekten var korta kursprojekt, men från finansiell synpunkt stod de för bara en fjärdedel av stödet enligt inriktning C. Största delen av utbildningsbudgeten gick till de gemensamma utbildningsprojekten enligt inriktning Cb, med ett medelvärde av 200. 000 ECU per bidrag och där varje pilotprojekt fick 500. 000 ECU. I medeltal har de gemensamma utbildningsprojekten fått stöd på en nivå av 30 - 50 % av de totala projektkostnaderna. I inriktning Ca var stödet mer i form av generella bidrag, grundade på antalet och typen av anordnade kurssammankomster, men i alla fall under 50 % av projektkostnaderna. Många organisationer har deltagit som partner i utbildningsprojekt enligt inriktning C. Det beräknas att sammanlagt 8. 500 olika organisationer är eller har varit engagerade i utvecklingen av kontinuerliga projekt för avancerad utbildning inom COMETT och antagligen gjort det till världens största nätverk för fortgående undervisning och utbildning. Fördelningen av de viktigaste typerna av organisationer för inriktning C-projekt ser ut ungefär på följande sätt: • Över 5. 500 olika bolag, inklusive cirka 4. 000 små och medelstora företag • 1. 200 universitet och andra institutioner för högre undervisning (som i medeltal är engagerade i två projekt) 38 • Över 1. 500 andra organisationer (som yrkessamfund, forskningsinstitutioner, offentliga myndigheter, ideella föreningar o. s. v. ) • 200 partnerskap (de flesta partnerskap lämnade in pool-ansökningar under inriktning Ca, och mer än ett partnerskap deltar i medeltal i 3 - 4 projekt enligt Cb/Cc. ) I inriktningarna Cb och Cc uppgick antalet projektpartner i medeltal till 19, omfattande i medeltal 7 företag, 5-6 universitet, 1-2 partnerskap och 4-5 andra organisationer. Typiskt är att partnerorganisationerna tillhör 6 olika länder. Resultatet av utbildningsprojekten är många och varierande. Vid slutet av COMETT II:s verksamhetsperiod (slutet på 1995) kan följande uppskattning göras: • 9. 500 kurssammankomster • 260. 000 personer i utbildning • 280. 000 studietimmar (sammanlagd kurstid) och även • cirka 4. 600 kursmaterial • uppskattningsvis 250. 000 personer ska ha använt ett eller flera utbildningsmaterial. När det gäller de framtagna utbildningsmaterialens natur kan man nämna att cirka 60 % av dem huvudsakligen är text- eller pappersbaserat. 30 % grundas på datorprogram och 8 % är videor. 3. 2 Utbildning i avancerad teknik 3. 2. 1 Vad är utbildning i avancerad teknologi Rådets beslut om COMETT II hänvisar flera gånger till behovet av att COMETT stöder utbildningen i avancerad teknologi, särskilt för följande syften: "(. ) att förbättra bidraget, särskilt av utbildning i avancerad teknologi på olika berörda nivåer och sålunda utbildningens bidrag till gemenskapens ekonomiska och sociala utveckling (. )" Ingen definition lämnades på vad som menades med avancerad teknologi, vare sig i rådets beslut eller i COMETT II:s lilla handbok. Ändå är det ganska uppenbart att tillämpbarhet är ett mycket viktigt kriterium på vilken sorts teknik som kan komma i fråga. Ju mer avancerat ett område är desto svårare är det att utveckla utbildningsverksamhet som grundas på en omsorgsfull analys av utbildningsbehoven. I bästa fall blir det en grupp företrädare för forskning och utveckling som menar att den typ av ämnen som behandlas mycket väl kan bli intressant. Det här är en del av skälen till COMETT, ty genom att främja samarbete mellan universitet och företag i kombination med en stark betoning på kanaler till andra europeiska program, försöker man skapa bästa möjliga förhållanden för valet av ämnen för en sådan avancerad utbildning som skulle kunna bidra till den ekonomiska utvecklingen i gemenskapen. Vad som till slut ansågs vara "avancerade", förnyande och viktiga områden inom COMETT kan man få fram genom att rangordna de teknologiska områden som oftast förekom i COMETT-projekten. I COMETT I (1986-1989) framstod tre sektorer som de viktigaste: hantering av innovationer, avancerad produktion och mikroelektronik. Inom COMETT II (1990-1994) var efterfrågan stor på många områden men inte samtidigt: 39 • Den enda sektor där efterfrågan var stor under hela COMETT II var avancerad tillverkning. • 1990 rådde stark efterfrågan på stöd till projekt inom områdena material, hälsa och säkerhet och hantering av innovationer. • 1992 var det minskning för material, hälsa och säkerhet och hantering av innovationer, men miljö och utbildning (teknik och metodik) ökade snabbt. Nya toppområden baserades ofta på informationsteknik: data och informationsbehandling, programteknik och informationsteknik,. i mindre utsträckning telekommunikationer inom allmän och ämnen • För år 1994 hade det blivit mycket svårt att identifiera något dominerande sektormönster med hänsyn till den avsevärda frihet partnerskapen hade fått när det gällde det slutliga urvalet av underprojekt och kurser som skulle hållas som en del av deras projekt inom inriktning Ca. Den översikt som hade gjorts för GMV-utvärderingen visade klart att både projektsamordnare och personer under utbildning underskattade möjligheten att direkt i praktiken omsätta den teknikutbildning som erbjöds inom COMETT:s utbildningar. Över 90 % av projektsamordnarna stödde det påståendet, liksom det faktum att den utbildning som hade givits varit effektiv som hjälp vid tekniköverföring. Och 90 % av deltagarna som hade utfrågats höll med om att de COMETT-kurser de deltagit i till övervägande del ansågs som ett verktyg och en stödmekanism för att öka eller aktualisera deras tekniska kunskaper. Expertpanelens utvärdering uttalade en del kritik mot begränsningen till teknisk utbildning. De rekommenderade: "Utbildning, inte bara i tekniska färdigheter utan också utveckling av kunnande inom företagsledning, social- och företagskunnande. Det är ett avgörande element, när man på ett adekvat sätt vill nyttiggöra tekniken för att maximera effektivitet och konkurrenskraft i det moderna företaget. " Det bör noteras att det här är en av de få kritiska synpunkter som panelen kom med när det gällde programmet. I linje med den här rekommendationen har kommissionen ökat spännvidden på möjligt stöd inom ramen för det nya LEONARDO da VINCI-programmet. De nationella utvärderingsrapporterna hävdar att COMETT utan tvekan varit framgångsrikt i att förbättra den tekniska utbildningens bidrag till ekonomin. Det bör dock understrykas att detta inte bara har uppnåtts genom de aktiviteter som stötts under inriktning C utan också genom försöken med experimentundervisning i samband med studentpraktik. De formella utbildningen i inriktning C har blivit bättre genom att kvaliteten på kurserna förbättrats, främst på grund av samarbetet över gränserna, det industriella engagemanget och det större utbudet. Den begränsade storleken på COMETT. s budget, jämfört med vad ett land lägger ner på kontinuerlig undervisning och utbildning, har också inneburit att de omedelbara och katalytiska effekterna av COMETT:s insats med att förbättra utbudskvaliteten har varit mer markerade och viktigare än dess insats när det gäller den tillhandahållna kvantiteten. Men det är också sant att programmet har blivit banbrytande i många av gemenskapens mindre utvecklade regioner. 40 3. 2. 2 Partnerskap och konsortier för avancerad utbildning Ett viktigt drag i den utbildningsverksamhet som stöds under COMETT är att den baseras på samarbete mellan olika partner: det är gemensamma utbildingsprojekt. Av de syften rådet anger följer här några: "(. ) att främja gemensam utveckling av utbildningsprogram och erfarenhetsutbyte liksom det optimala utnyttjandet av utbildningsresurserna på gemenskapens nivå (. )" För utveckling och genomförande av utbildningar har det funnits två typer av partnerskap: • partnerskapen under inriktning A som avsågs på lång sikt bli mer strukturella, som varit engagerade i utbildningsbehovsanalyser och som står för poolprojekten inom Ca. (från och med 1991 och framåt), • partnerskap och konsortier som bildats speciellt för ett särskilt utbildningsprojekt inom inriktning C, i princip av temporär natur. Det bör dock noteras att det inte finns någon klar gräns. En del partnerskap koncentrerade sig på ett ganska snävt område, medan många av de mest framgångsrika projekten inom inriktning C började arbeta som riktiga partnerskap med mål och handlingsplaner som sträckte sig långt bortom de ursprungliga specifikationerna för projektet. Det här visar att effektivt samarbete och den inlärningsprocess som blir dess resultat verkligen blir en stimulans till fortsatt gemensam verksamhet. Fastän varje partnerskap omfattar en mångfald organisationer, vanligtvis många företag, har universiteten ofta blivit den drivande kraften bakom projekt som startats och samordnats. Företagens roll har varit mycket snävare, nämligen att lämna materiella bidrag (personal, tid, utrustning och tjänster) för speciella aspekter av projektet och, viktigast av allt, att ange de teknikområden där utbildning behövs, både med ett kvalitativt och kvantitativt perspektiv. När projektet väl kommit i gång, gör många universitet en större insats med att utveckla kurser och ta fram utbildningsmaterial, medan företagen styr och tillhandahåller lärare och elever så länge de är nöjda. COMETT:s samlade iakttagelser och utvärderingserfarenheter visar att industrin alltmer kommit att värdesätta att användarnas krav i utbildningsprodukterna. När användarnas krav kom till uttryck på ett mycket tidigt stadium av projektets utveckling blev tillfredsställelsen störst. Ett av de starka dragen i COMETT är att det har varit med i rörelsen från tillgångsbaserad till kundkänslig utbildning, något som underlättats genom programmets starka betoning av samarbetet mellan företag och universitet. Samtidigt speglar utvecklingen den allt större vikt som fasts vid den totala kvaliteten. Med den starka betoningen av kundens behov. i allt högre grad integreras Universiteten har också kommit att inse det positiva i samarbetet med bolagen, inte bara för ett visst gemensamt projekt utan också för den reguljära undervisningsverksamheten. Samarbetet inom ett COMETT-projekt har klart givit stora möjligheter till informell inlärning för både universitets- och företagspersonal, ett mervärde hos utbildningsprojektet som kanske inte till fullo förutsetts. Genom internationellt samarbete och genom att utveckla relationer mellan universitet och företag har deltagarna fått möjlighet att förstå andra kulturer, olika sätt att arbeta med utbildningsprocessen och projektförvaltningen. När samarbetet och interaktionen sköts på rätt sätt kan partnerskap bli en riktig plattform för inlärning och kreativitet. 41 3. 3 Den europeiska dimensionen i utbildningen Uttrycken "europeisk dimension" och "europeiskt mervärde" förekommer ofta i många dokument om COMETT och andra europeiska program för undervisning och utbildning. Rådets beslut om COMETT anger dess syften bland annat så här: "(. ) att ge samarbetet mellan universitet och industrier inom grundutbildningen och den avancerade utbildning en europeisk dimension i anslutning till teknologier och deras tillämpning och överföring (. )" Vad betyder det i samband med avancerad undervisning och utbildning? En möjlig definition är att ett projekt ger europeiska plussvärden om det tar upp frågor som inte på ett (åtminstone inte tillräckligt) adekvat sätt hade kunnat behandlas inom en nationell ram. En sådan beskrivning tangerar närhetsprincipen och baseras väsentligen på ekonomiska hänsyn. Ett närbesläktat argument för att främja den europeiska dimensionen i projekten är att många organisationer och individer runt Europa stöter på gemensamma problem och att alla tjänar på att gemensamt utarbeta lösningar och genomföra dem. Båda argumenten är tillämpliga på avancerad utbildning och utbildningsprojekt. Den europeiska dimensionen eller det europeiska mervärdet skulle kunna ta följande form: • Anordna utbildningar med föreläsare och utbildare som inte är tillgängliga i landet. • Anordna utbildningar för en internationell publik (till exempel när de nationella marknaderna är för små för att kurserna ska gå ihop eller när kursdeltagarnas interaktion tjänar på det. • Bilda en bank av svårtillgängliga resurser, kunskaper och experter för utformning och utveckling av utbildningar och längre program. • Överföra kunskaper och expertkunnande från en region till en annan, t. ex. genom speciell utveckling eller genom att ge en redan existerande kurs i en annan region. • Upprätta system för leverans av utbildning som täcker mer än två länder och även skulle kunna bli alleuropeiska. • Använda, översätta och/eller förbättra befintligt utbildningsmaterial av hög kvalitet med syfte att sprida det i andra länder. Den europeiska dimensionen och mervärdet av COMETT II kan bedömas utifrån flera perspektiv: • Den europeiska spridningen av partner inom projektkonsortierna. • Den interna användningen av flera europeiska språk. • Nationalitetsspridning bland lärare och utbildare. • Synergin med andra europeiska program4. När det gäller den internationella spridningen av deltagare bör man hålla i minnet att medelprojektet för gemensam utbildning innehåller partner från sex olika länder. Den här siffran betyder att en tredjedel av de behöriga europeiska länderna, i typfallet, är engagerade i varje gemensamt utbildningsprojekt. Det är, hur man än räknar, ett högt antal. Konsortiernas europeiska natur visas också genom att flera språk används internt. De uppgifter som är tillgängliga genom projektrapporter har visat att så litet som 20 % av 4 Frågan tas upp närmare under tvärämnen i avsnitt 5. 42 utbildningskonsortierna höll sig till ett språk. Ett typiskt COMETT-konsortium kunde effektivt använda två eller tre språk, 20 % använde till och med fyra eller fler. Det här speglar partnerskapens betydande språkkapacitet, något som är ett huvudvillkor för att kvalitet och framgång ska uppnås på den europeiska marknaden. Ett annat mätbart karaktärsdrag hos den europeiska dimensionen är den internationella spridningen av de utbildare som är engagerade. Även om det inte finns några helt tillförlitliga uppgifter om antalet och andelen föreläsare och utbildare från ett annat land än det där kursen hålls, så är det en säker uppskattning att åtminstone 80 % av de utbildningsprojekt som stöddes av COMETT hade engagerat sådana "utländska" utbildare. En iakttagelse som stöder påståendet om kursernas synnerligen internationella natur och den höga frekvensen av utländska föreläsare är att endast en tredjedel av de kurser som erbjöds i sin helhet, gavs på deltagarnas eget språk. De här och andra resultat leder till slutsatsen att COMETT II verkligen erbjudit ett högt europeiskt mervärde och har bidragit starkt till att införa en europeisk dimension i den avancerade tekniska utbildningen. Mycket av kvalitetsförbättringen på de avancerade kurser som erbjuds på den europeiska marknaden beror på att kursutvecklingen har öppnats för en större skara experter över nationsgränserna. Kursutvecklarna har lärt sig jämföra sina metoder och institutionella bakgrund med de senaste metoderna och den senaste kunskapen. Regionala kompetensbanker i Europa har blivit bättre kända. Tillfället är också viktigt när det gäller att fasta uppmärksamheten på kvalitetsgarantin, särskilt vid slutet av COMETT II. 3. 4 Viktigare utbildningserfarenheter från COMETT Det dominerande budskapet som utkristalliserar sig ur analysen är att COMETT- programmet har varit en synnerligen effektiv mekanism för att främja den europeiska dimensionen och mervärdet inom utbildningsprojekten. Programmet har avsevärt bidragit till att många nya och innovativa europeiska partnerskap har utvecklats och på så sätt bidragit till fortsatt europeisering av den avancerade fortsatta undervisnings- och utbildningsmarknaden. Programmet har också starkt bidragit till att bevisa för både industrin och den akademiska världen att samarbete inom avancerad teknikutbildning (och därutöver) kan vara till fördel för bådadera. Programmet har bidragit till att accelerera överföringen av europeiska FoU- resultat genom målinriktad utbildningsverksamhet, men har lidit brist på tillräckliga resurser för att göra det i en skala med mer påvisbar effekt. I den utsträckning som avsikten med programmet var att det skulle fungera som katalysator i den här processen, kan det dock anses ha varit framgångsrikt. Under hela programmets livslängd har kvalitetshanterings- och kvalitetssäkringsfrågor vuxit i betydelse. I det sammanhanget bör det framhållas att COMETT klart har visat att framgångsrikt nätverksarbete och projektförvaltning på det här området kräver en hel del kunnande, kompetens och personligt engagemang. Tillgången på den kompetensen i partnerskapen har haft stor effekt på framgången när det gällt att nå de uppställda projektmålen. Det är ett starkt argument för att i framtiden ägna större uppmärksamhet åt att stödja, informera och utbilda dem som samordnar utbildningsprojekten. I väntan på de nya undervisnings- och utbildningsprogrammen har kommissionen redan stött flera projekt för att utveckla ett antal praktiska handledningar för initiativtagare till projekt. De flesta av 43 dessa dokument har hämtat mycket från COMETT:s erfarenheter och blir nu tillgängliga så att de kan användas inom sådana program som LEONARDO DA VINCI. 44 4. Rörlighet för människor 4. 1 Rörlighet inom COMETT 4. 1. 1 Rörlighetsbidragens typologi Ett gemensamt drag hos många europeiska program inom undervisning, utbildning och forskning är stödet för människors rörlighet. Det har i allt högre grad blivit allmän erkänt att en enskild person som under en viss tid vistas i en annan organisation har mycket utbyte av det för egen del och kan ge mycket både till värdorganisationen och hemmabasen. Idéer teknik och kunnande överförs av människor och planer för människors rörlighet är ett utmärkt medel för att det ska ske. Eftersom europeiska gemenskapen i sin helhet kommer att tjäna på sådana utbyten på kortare och lång sikt, är det inte förvånande att betydande summor av Europabidragen satsas på människors rörlighet. Dessutom är transnationella utbyten mycket goda mekanismer för att göra människor medvetna om varandras kulturer och förstå fördelarna med att gå mot en närmare europeisk integration. Naturligtvis använder också varje program den verksamhet för människors rörelse det stöder som en bärare för att uppnå sina specifika mål. Inom COMETT är de talrika men det syns klart att utbyte av människor särskilt kan vara till fördel för eller förbättrat • transnationellt samarbete, • samarbete mellan industri och universitet, • tekniköverföring, • avancerad utbildning. • I det här sammanhanget faller bidragen för transnationellt utbyte (inriktning B) inom tre kategorier: • inriktning Ba: stöd för studenter eller unga akademiker som genomgår perioder av utbildning inom industrin i en annan medlemsstat eller ett EFTA-land som del av eller komplettering till universitetsutbildningen, inriktning Bb: bidrag till praktik för avancerad utbildning. De skiljer sig från inriktning Ba i det att deltagarna måste syssla med den mest avancerade utbildningsnivån (men inte i forskning) inriktning Be: stipendier för personal, utskickad från universitet till industrier i ett annat land eller omvänt för, att de ska ta med sig sin kompetens till värdorganisationen. Den stora majoriteten av projekt och bidrag gäller transnationella studentpraktik inom industrin (inriktning Ba), och den verksamheten blir huvudämnet för diskussionen nedan. • Man bör komma i håg att allt utbyte inom COMETT II sedan 1991 har skötts av partnerskapen inom poolplanen (jfr avsnitt 1. 3). Den styrda och effektiva decentraliseringen av programmet har utan tvivel varit hjärtpunkten i framgången för verksamheten inom inriktningen. Handledningen for studentpraktik i COMETT Transnational Student Placements Guide: the COMETT Experience (Transnationella studentpraktikguiden: COMETT. s erfarenhet) är handledningen i studentpraktik som COMETT publicerade våren 1993 med stöd från kommissionen. Handledningen har hämtat 45 mycket från COMETT:s erfarenheter av att arbeta med studentpraktik i Europa. Den var främst tänkt som hjälp till partnerskapen i deras verksamhet inom programmen för transnational studentpraktik. Handboken var tänkt som en praktisk handledning och den kan underlätta organisationen av effektiv industripraktik. Handledningen har dock sammanställts med tanke på en betydligt större publik. Var och en som anordnar ett europeiskt utbytesprogram eller skulle vilja göra det, finner allmän vägledning när det gäller själva verksamhetsaspekten liksom användbara praktiska exempel. Den behandlar en del av de hinder som försvårar ett framgångsrikt studentutbyte mellan högskolan och industrin. Det kan vara antagningsrestriktioner, språkproblem, frågor om arbetstillstånd, praktiska svårigheter som bostadsproblem, erkännande av kvalifikationer och finansiella arrangemang. 4. 1. 2 Nyckeluppgifter rörande studentpraktik (inriktning Ba) Studentpraktik inom industrin i COMETT måste • vara ett utbyte från ett universitet till ett företag i ett annat land i EU eller EFTA, • gälla aktivt studerande eller sådana studerande som avlagt examen, • vara i 3 - 12 månader, • ha ett arbetsprogram med anknytning till teknik och närliggande områden. Dessutom måste kvalitetsvillkor uppfyllas när det gällde förberedelse, organisation, kontroll och utvärdering av praktiken. Sammanlagt över 36. 000 europeiska studenter torde ha utnyttjat den här möjligheten under COMETT:s fem år. Det årliga antalet ökade från 3. 800 praktikplatser 1990 till nästan 8. 000 år 19945. Det resulterade i ett årligt medeltal på över 7. 000 sådana platser. För att få någon uppfattning om siffran kan sägas att ungefar 4. 000 praktikplatser hade fått stöd under de tre åren med COMETT I. I själva verket var efterfrågan på praktikplatser mycket högre än antalet utdelade bidrag. År 1994 fanns det till exempel krav på 33. 700 transnationella praktikplatser men endast medel till omkring 8. 000 bidrag. Det innebär att tre av fyra möjliga praktikplatser inte kunde få stöd. Siffran illustrerar den betydande ökningen av studentpraktikverksamhetens i Europa, något som har stimulerats av COMETT-programmet. Uppskattningsvis 15. 000 bolag, främst små eller medelstora företag, har haft tillgång till motsvarande 20. 000 manår av mänskliga resurser. En typisk praktik varade 5-6 månader då en studerande fick ett månatligt flyttbidrag på 430 ECU (den verkliga summan berodde pä rese- och levnadskostnader i värdlandet). Totalt utbetalades 80 miljoner ECU till studentpraktik, vilket motsvarade 35 % av programmets budget. Nästan alla regionala partnerskap och en stor majoritet av de sektoriella partnerskapen har aktivt deltagit i poolplanen för studentpraktik. 80 % av praktiken anordnades av regionala partnerskap med ett poolbidrag för i medeltal (1994) 50 studenter, för sektoriella partnerskap var medeltalet 30. 5 Det verkliga antalet studenter på placeringar är c:a 10 % högre, eftersom bidragen ibland fördelades bland ett större antal studenter (något som blev möjligt genom kompletterande bidrag). 46 Omkring 2/3 av deltagarna var studerande på grundnivå medan resten var akademiker och forskare. Det är viktigt att lägga märke till att 40 % av det totala antalet var kvinnor. 4. 1. 3 Inriktningarna Bb och Be Inriktning Bb var en typ av experimentutbyte som inte fanns till under COMETT I. Initiativet syftade till att stödja långsiktig praktik (upp till två år) för avancerade industriutvecklingsprojekt, innefattande kontroll från ett universitet och ett värdföretag. Vid ansökningstillfallet 1990 lades relativt få projekt fram och endast 13 blev utvalda (av vilka slutligen endast 10 godkände kontraktet). Med tanke på det låga gensvaret beslöt man att nära observera utvecklingen inom dessa projekt innan man förnyade ansökningstillfället. Till och med 1992 var resultaten inte helt övertygande, i synnerhet inte skälen för att det skulle finnas en separat plan. Det beslöts att inte fortsätta den här inriktningen längre av två huvudskäl: • Efterfrågan på inriktning B var mycket stor och av hög kvalitet, särskilt inom inriktning Ba, och därför borde den största insatsen gå till dessa verksamheter. • Analysen av de pågående Bb-projekten hade också visat att de till sin natur inte skilde sig särskilt mycket från de projekt som redan stöddes inom inriktning Ba eller Be, och därför fanns det inget verkligt behov av ett särskilt stöd. Inriktning Be var dock mycket mer framgångsrik och vid varje ansökningstillfälle delades ett ökat antal bidrag ut. Man bör komma i håg att den här inriktningen stödde avancerade utbyten för utbildningsändamål, alltid naturligtvis av för universitetspersonal på företag och tvärtom. När det gäller studentpraktik anordnades sådan från och med 1991 genom poolplanen som administrerades av partnerskapen. transnationell natur, Cirka 1. 900 förslag till sådana utbyten lades fram och över 800 godkändes slutligen. Stipendievistelserna varade i medeltal i 4,5 månader, med ett finansiellt bidrag från COMETT på 7. 000 ECU per utbyte. Sammanlagt lade COMETT ut cirka 6 miljoner ECU på den här typen av verksamhet. Omkring 2/3 av de personer som deltog i utbyten var universitetspersonal, återstoden kom från industrin. Intressant nog var 2/3 av de deltagande företagen mindre eller medelstora. Över hälften av stipendiaterna kom från länder i periferin, Frankrike, Förenade kungariket, och Tyskland var de mest efterfrågade värdländerna. 4. 2 Kvalitativa anmärkningar 4. 2. 1 Inriktning Ba Enligt de erfarenheter som samlats till dags dato har COMETT i det stora hela uppnått sina syften när det gäller studentpraktik, inte bara i kvantitativt utan framför allt i kvalitativt hänseende, särskilt när det gäller • studentpraktik som en effektiv metod för tekniköverföring, • bidraget till att upprätta transnationella nätverk, • att ge en mycket påtaglig europeisk dimension åt samarbetet mellan universitet och industri, • mervärde för alla inblandade och för det europeiska samhället i dess helhet. 47 Uppfattningen om inriktning B är således i stort sett positiv när det gäller dess bidrag och effektiviteten i verksamheten kring personlig rörlighet. I sig självt är det ett av de större resultaten av COMETT-programmet, om man jämför den nuvarande situationen med den blygsamma volymen på den transnationella studentpraktikverksamheten vid programmets början och de talrika organisationella och attitydmässiga hinder som måste övervinnas. Verksamheten med rörlighet för personer, särskilt studentpraktiken, har haft en välgörande verkan på • företagen, där ofta små och medelstora företag för första gången varit engagerade i ett europeiskt program. I vissa länder utvecklas en praktikkultur som tidigare inte funnits, • studenterna som har blivit bättre förberedda för sin yrkesframtid, tack vare deras förbättrade språkkunskaper, bredare kulturförståelse och förmåga till förnyelse, • högre undervisningsinstitutioner, där de har fungerat som katalysator för utvecklingen av praktikbehov och -mekanismer och bidragit till att bygga upp medvetandet och uppdatera kurser och undervisningsmetoder. Mer allmänt och inte helt förutsett har verksamheten för personell rörlighet inom COMETT hjälpt till att utveckla nya modeller för teknologiöverföring i kunskap, teknik och modeller. Det uppfattas alltmer så att de tillför en ny form för, aktualisering och förnyelse av mänskliga resurser. I länder där industripraktiken är en väl etablerad aktivitet verkar COMETT huvudsakligen ha haft en positiv, operativ inverkan snarare än att spela en förnyande roll när det gäller att modifiera policy och praktik. I andra länder, där de ännu inte har nått någon större spridning har de ökat medvetenheten av de potentiella fördelarna både vid universitetet och industrin, i många andra har de också lett till legala förändringar för att underlätta arrangemangen för människors rörlighet. Den unika poolproceduren har visat att partnerskapen kan spela en aktiv roll i anordnandet av praktik. Partnerskapets nätverk har gradvis utvecklat ett unikt kunnande och en rad kompetenser. Trots hinder av legal, finansiell och annan natur har nätverket utvecklat förmågan att effektivt och kompetent ordna nästan tiotusen europeiska praktikplatser och utbyten om året. Det har vunnit alla engagerade aktörers förtroende och tillit. Det har också tjänat som en bro mellan rörlighetsåtgärderna och utvecklingsverksamheten. Troligtvis kommer partnerskapens nätverk att visa sig vara en värdefull resurs både inom LEONARDO da VINCI-programmet och andra europeiska initiativ. Därför har i stort sett inriktning Ba varit den starkaste kraften inom COMETT-programmet, när det gäller nätverksskapande och europeisering. Den har skapat kontakt mellan folk från industrier och universitet i högre grad än andra inriktningar inom COMETT, eller andra europeiska program för den delen. Den har också varit en synnerligen effektiv form för att engagera små och medelstora företag, både avancerade och traditionella, i ett samarbete kring europeiska undervisnings- och utbildningsföretag. Företagens synpunkter på studentpraktiken En undersökning som företogs i slutet av 1994 bland 199 företag som fått ta hand om 500 utplacerade COMETT-studenter bekräftade att företag över hela Europa alltmer började erkänna värdet av transnationell studentpraktik av den typ som COMETT främjade. Rapporten hävdar avslutningsvis: 48 "(. ) Europeiska bolag som har deltagit i COMETT är i stort sett nöjda med inriktning Ba, programmet för transnationell studentpraktik. De fortsätter gärna att rekrytera studenter, åtminstone i samma utsträckning som under de senaste åren med COMETT. De håller också med om att studenterna måste få ersättning. (. ) Inriktning Ba är ett bra sätt för företagen att arbeta för de syften som hänger samman med den europeiska dimensionen (. ) och i synnerhet COMETT: s syften (. ). De här syftena speglar behovet hos företagen, särskilt dem som består av små och medelstora bolag (med högst 500 anställda). De uppfattar för det mesta studenterna som "problemlösare". 4. 2. 2 Inriktningarna Ba och Be När det gäller personalutbyte (inriktning Be) är den allmänna COMETT-erfarenheten uppmuntrande. Fastän planen inte har haft samma framgång och mött samma intresse som studentpraktikverksamheten, var kvaliteten på de projekt som stöddes i allmänhet hög och har ökat allteftersom programmet pågått, något som säkert kan tillskrivas ledningen av partnerskapen. De europeiska banden mellan universitet och företag har stärkts och utvidgats. En jämn överföring av idéer, koncept och teknik har blivit följden av de flesta projekten. Planen har visat hur lämplig den är för små och medelstora företag och hur fördelaktigt det är att låta en så effektiv och kunnig förmedlarorganisation som ett partnerskap sköta det praktiska. Det finns en potentiell konflikt mellan stipendiatens personliga intressen för sin egen yrkeskarriär och sandar- och mottagarorganisationens. Med tanke på det starka personliga engagemang som krävs verkar det oundvikligt i sådana typer av projekt. Även om man tar hänsyn till det relativt låga antalet engagerade personer, är resultatet av utbytena små strukturella förändringar. Den viktigaste läxan man kan lära av den begränsade framgången för införandet av planen enligt Bb är nödvändigheten att klart rikta in sig på sådana verksamheter, att man drar en tydlig gräns mot andra stödplaner, både när det gäller verksamhetens art och dem man beräknar ska dra nytta av den. 4. 2. 3 Viktigaste budskapen för framtiden Det är ingen enkel uppgift att organisera och administrera transnationell studentpraktik och personalutbyte mellan företag och högskolor. Det har krävts mycken tid och möda att utveckla en effektiv, om än långt ifrån perfekt nätfunktion, som kan sammanföra tillgång och efterfrågan och se till att de tre inblandade parterna (individen som ska utomlands, organisationen som sänder honom/henne och mottagarorganisationen) ska ha haft nytta av utbytet. Det kunnande och den kompetens som varit tillgängliga i det här nätet bör behållas, vidareutvecklas och spridas inom LEONARDO. Det kommer att kräva effektiv och snabb spridning av information, verktyg och kunnande över Europa. Medan vikten av elektronisk kommunikation utan tvivel kommer att öka, kommer de direkta kontakterna mellan människor fortfarande att vara viktiga. Den årliga omfattningen av transnationell studentpraktik och personalutbyten innebär tusentals förhandlingar och diskussioner varje månad, ofta mellan personer för vilka det här är en förstagångserfarenhet. Därför kommer det att fortfarande att vara en viktig utmaning för att säkra den fortsatta bilden av trovärdighet och kvalitet hos den här typen av verksamhet. 49 Kvaliteten på utbytesprogrammet beror delvis på förberedelserna (när det gäller språk, kultur eller yrke) hos studenten och personalen innan de reser utomlands. Medlemsstaterna och kommissionen behöver närmare undersöka hur det ska kunna uppnås på ett mer strukturerat sätt för att därigenom öka vinsten för både individen och värdorganisationen. Det bör också löna sig att utarbeta direktiv för att följa personal under praktiken. Mer forskning när det gäller de mest effektiva nätverksstrukturerna och samarbetsprocedurerna synes tillrådlig. Erfarenheterna med COMETT har också visat att dessa små projekt för människors rörlighet sänker tröskeln för samarbetet mellan industri och universitet och även ofta öppnar dörren till andra samarbetsfora. Att mer djupgående undersöka den här frågan skulle också vara till nytta för möjligheten att engagera nätverksstrukturen för andra former av rörlighet eller att låta andra utbytesinitiativ dra nytta av de rika erfarenheterna hos partnerskapen. Slutligen gäller det frågorna om rättssäkerhet och social säkerhet för studenter på praktikplatser, särskilt när de är längre, vilket ju i allmänhet anses vara den mest givande investeringen för alla inblandade parter. 50 5. Tvärämnen 5. 1 Samarbete och kopplingar till andra europeiska program 5. 1. 1 Inledning Den första rekommendationen i experternas utvärderingsrapport lyder: "Syftet med COMETT-programmet måste vara en sammanhängande del av EG:s policy för mänskliga resurser, ekonomisk, teknologisk, social och kulturell utveckling samt ta hänsyn till Maastrichtfördraget, dess associerade Strukturfondsregler och Ramprogram för forskning och utveckling. " "En sammanhängande del av EG:s policy" betyder sammanhang med europeiska program inom undervisning och utbildning (ERASMUS, TEMPUS, FORCE), forsknings- och utvecklingsprogram (ESPRIT, BRITE-EURAM, DELTA)6 samt andra europeiska initiativ (t. ex. SPRINT och Socialfonden). De flesta inom industri och undervisning skulle utan tvekan instämma i ovanstående rekommendation. I de flesta nationella utvärderingarna råder enighet om den frågan. Både i EFTA-länderna och i de perifera regionerna i själva gemenskapen har COMETT ofta uppfattats och används som en inkörsport till större integrering och en möjlighet att övervinna nationella och regionala samarbetshinder. Skälet till att söka förbindelser med europeiska forsknings- och utbildningsprojekt är uppenbart. I ljuset av konkurrenstrycket, globaliseringen av marknaderna och den teknologiska utvecklingen blir det alltmer viktigt att ta forskningsresultaten i bruk och se till att de kommer till användning på ett effektivt sätt till fördel för det europeiska samfundet och dess ekonomi. Skälet för att koppla ihop COMETT med andra undervisnings- och utbildningsprogram är kravet på en sammanhängande europeisk utbildningspolitik och en ram för undervisningssamarbetet, som spänner över alla kategorier och nivåer av människor. Samma skäl erkänns nu uttryckligen i de nya programmen LEONARDO och SOCRATES. Slutresultatet blir, att medan COMETT varit mer framgångsrikt än något annat europeiskt program i att skapa kopplingar till andra europeiska program, har synergin varit "blygsam". På grund av COMETT:s starka koncentration på utbildning och teknik har tyngdpunkten i utvärderingar och observationsrapporter ofta legat på sambandet med program för forskning och utveckling, men det här avsnittet tar även upp undervisnings- och utbildningsprogram. Diskussionen gäller främst inriktning C (utbildningsprojekt) och inriktning A (konsortier). 5. 1. 2 Kopplingar till FoU-program Sifferuppgifterna om kopplingar mellan COMETT:s inriktningar och andra europeiska program visar imponerande tal. Följande siffror anger medeltalet för kopplingar mellan COMETT-projekt och forsknings- och utvecklingsprogram. • 1 koppling per partnerskap i inriktning A, 6 Märk att efterföljarna till dessa program har fått andra namn i 4th Framework Programme (Fjärde ramprogrammet). 51 • 1 koppling per 3 projekt i kategorin korta kurser (inriktning Ca), • 1 inriktning per 3 projekt för gemensamma utbildningsprojekt (inriktningarna Cb, Cc). Multiplicerar man dessa medeltal med antalet partnerskap och utbildningsprojekt och sedan lägger till de något mindre frekventa kopplingarna inom inriktning B (studentpraktik och personalutbyten), ser man tusentals band mellan COMETT-projekt och andra europeiska initiativ inom FoU. De program för FoU som har kopplingar med COMETT och oftast förekommer i rapporterna är: • Telematics for Flexible and Distance Learning (DELTA) (särskilt i inriktningarna Cb och Cc), • ESPRIT • BRITEEURAM • SPRINT (särskilt i inriktning A), medan även flera kopplingar till RACE, STRIDE, IMPACT och VALUE förekommer i rapporterna. Samarbete mellan COMETT och europeiska program för FoU Telematics for Flexible and Distance Learning (DELTA). På ett område har samarbetet på projektnivå varit starkt och långvarigt. Det gäller samarbetet med DELTA-programmet som handlade om utvedeling av tekniker och system anpassade till utförandet, fördeliningen och leverandet av undervisnings- och utbildningsmateriel. Man skulle kunna säga att medan DELTA var en "låda" med nytänkande när det gällde undervisnings- och utbildningsmetoder så tittade COMETT-projekten efter vad som "fanns i lådan". Flera DELTA-projekt har använt COMETT-resultat i sin verksamhet och omvänt, DELTA-projekt har underlättat utveckling och leverans av COMETT-projekt. ESPRIT. Det här rätt stora programmet för FoU inom informationsteknik innefattar många delprogram, och för många av dem har kopplingar till COMETT rapporterats. Av särskild vikt var ESPRIT VLSI-programmet för design, som var tänkt som ett komplement till COMETT, särskilt genom att rikta stödet till grundläggande undervisning vid universiteten. Samtidigt utnyttjade programmet COMETT:s erfarenheter och utbildningsresultat för att upprätta utbildningsområden. Ett exempel på en mer strukturell samarbetsnivå med ESPRIT handlar om att analysera behovet av IT-utbildning. BRITE-EURAM. Ett exempel på den synergi som COMETT eftersträvar är stödet till utbildningsverksamheten inom flyget, av speciellt intresse för BRITE-EURAM-programmet. Fastän direkt samarbete inte underlättades av de administrativa procedurerna, fick omkring 20 utbildningsprojekt inom COMETT stöd, de var även kända och delvis följda inom DG XII. Bästa exemplet på samarbete är COMETT:s pilotprojekt ECATA om avancerad utbildning för flygindustrin, där initiativet från början kom från DG XII. SPRINT. Många kontakter, åsiktsutbyten och ömsesidig närvaro vid olika evenemang har skett under både SPRINT och COMETT:s livstid. Ett av de första resultaten var flera gemensamma studier, som den om industrins förbindelsekontor vid universiteten. IMPACT (Information Market Policy Actions). Inom ramen för IMPACT-programmet har projekt inriktade mot universitetslärare och försöjare för elektronisk informationsservice för tåg gett teknisk assistans till COMETT-programmet. 52 Man får ändå vara försiktig när man tolkar sifferuppgifter. En mer detaljerad analys visar att en "koppling" som ett COMETT-projekt meddelar att det har med ett annat program inte nödvändigtvis behöver betyda detsamma som samband. I många fall betyder det bara att samma organisation är engagerad i flera europeiska program med en lös koppling på ämnesnivån. Utvärderingar och observationsrapporter har rekommenderat att sammanhanget mellan program som COMETT och andra europeiska program ska förbättras. Trots de många goda exempel på verkligt sammanhang och samarbete på programnivå som rapporteras, är ändå resultatet inte helt tillfredsställande. Ofta tjänar deltagandet i andra program till att befästa samarbetet inom COMETT, även om kopplingarna bara indirekt skulle ha att göra med den utbildningsverksamhet man sysslar med. Det finns ändå starka argument för bättre och mer strukturerad samordning av de programmen som arbetar med att sprida, värdera och överföra EU-sponsrade FoU-program. Ändå bör det också erkännas att COMETT gjort mycket mer än att bara stödja överföring av FoU-resultat i anslutning till europeiska program. Det är i själva verket bara omkring 5 % av FoU i Europa som stöds via europeiska initiativ. Många COMETT-projekt har verkligen koncentrerat sig på den interregionala överföringen av lokalt utvecklat kunnande och teknik. En annan sak man bor ha i minnet är att COMETT inte bara sysslar med avancerad forskning. Förmodligen mer än hälften av COMETT-projekten ligger närmare den tekniska utvecklingscykelns slutstadier, redan bara en bit från tillämpad forskning, och särskilt från europeiska program för FoU, som definitionsmässigt befinner sig utom tävlan. Den här "teknologiprofilen" hos COMETT-projekten var resultatet av urvalsprocessen och är vad man kan vänta sig när det gäller utbildningens betydelse och direkta tillämplighet. Ett förbättrat samarbete mellan undervisnings- och FoU-program kommer inte av sig självt. Det krävs strukturellt stöd. Både projektens upphovsmän, experter och olika bedömare har vid flera tillfällen fört fram tanken att partnerskapen borde få ett mer formellt erkännande som en mekanism för teknologiskt samarbete inom utbildning och FoU på Europanivå. Strukturerna av partnerskapstyp som stöds Inom LEONARDO-programmet torde tjäna på att man formellt erkänner att FoU-programmen fungerar som "mellanhand", brooker, med uppgiften att underlätta samarbetet mellan forsknings- och undervisningsprojekt. Samarbete på projektnivå är en uttalad önskan som aktörerna ute på faltet har givit uttryck för. Det är mycket sannolikt att det krävs betydligt intensivare samarbete på den nivå där utbyte mellan de europeiska programmen sker, för att sådant samarbete ska bli effektivt på projektnivå. 5. 1. 3 Kopplingar till program för undervisning och utbildning Tittar man på antalet kopplingar mellan COMETT och andra europeiska program på området undervisning och utbildning, är siffrorna åter imponerande. Det finns faktiskt till och med fler kopplingar än inom FoU-programmet, i medeltal: • 2 kopplingar per partnerskap, • 1 koppling per 3 projekt för kortkurser (inriktning Ca), • 2 kopplingar per 5 projekt för gemensamma träningsprojekt (inriktning Cb, Cc). Det finns också många kopplingar i inriktning B, särskilt mellan studentpraktik som stöds under COMETT och program för studentutbyte stödda av ERASMUS. 53 I stort sett är relationerna till europeiska undervisnings- och utbildningsprogram inte bara fler till antalet utan verkar också vara mycket mer direkta än när det gäller kopplingarna till FoU-programmen. Det verkar logiskt eftersom COMETT till övervägande del är ett undervisnings- och utbildningsprogram, och då är det mer naturligt för ett projekt inom ERASMUS eller FORCE att expandera till COMETT (eller omvänt) än att ett BRITE- EURAM-projekt skulle göra det. En viktig iakttagelse är att antalet kopplingar stadigt har ökat under COMETT:s livstid. Det hänger samman både med dynamiken hos COMETT självt och de ökade möjligheterna och deltagarnivåerna i de andra programmen. Numera finns det nästan ingen högskoleinstitution i Europa som inte har deltagit i antingen ERASMUS, COMETT, LINGUA eller TEMPUS. Huvudkopplingarna mellan COMETT och andra europeiska undervisnings- och utbildningsprogram När det gäller partnerskapen i inriktning A: • 3 av 5 anger en koppling till TEMPUS, • 2 av 5 partnerskap har kopplingar till FORCE, • 2 av 5 partnerskap har kopplingar till ERASMUS. Andra programkopplingar innefattar verksamhet tillsammans med LINGUA, EUROFORM, PETRA, NOW, EUROTECNET, IRIS OCH SOCIAL FUND. Lägre antal gäller för projekt med korta kurser i inriktning Ca: • 1 Ca av 8 är kopplad till TEMPUS, • 1 Ca av 10 är kopplad till ERASMUS, 1 Ca av 20 är kopplad till FORCE. Ett liknande mönster uppvisar inriktning Cb/Cc: • 1 av 8 Cb har kopplingar till ERASMUS, • 1 av 8 Cb har kopplingar till TEMPUS, • 1 av 9 Cb har kopplingar till FORCE (talen har ökat med åren) Andra programkopplingar för den här inriktningen innefattar särskilt EUROFORM, EUROTECNET och LINGUA. En vanlig kritik från projektdeltagare gäller mångfalden av och ibland krångligheten hos europeiska stöd- och bidragsformer inom undervisnings- och utbildningsområdet. Det är inte alltid självklart vilket program ett projekt ska läggas fram för och/eller att förstå de subtila skillnaderna mellan programkomponenterna. Som svar på kritiken har kommissionen gjort hela processen smidigare genom att minska antalet större undervisnings- och utbildningsprogram till två: SOCRATES och LEONARDO. 5. 2 FoU, utbildning och förnyelse 5. 2. 1 Förnyelse inom Europeiska unionen Alla levande samhällen och alla blomstrande ekonomier befinner sig i ett ständigt förnyelsestadium. Att inte förnyas är att stagnera och slutligen dö. FoU-potentialen hos Europas universitet och forskningsinstitutioner är kärnan till sådana förändringar. Kommissionens Vitbok om tillväxt, konkurrens och sysselsättning konstaterar: "Forskning 54 och teknologisk utveckling kan bidra till att förnya tillväxten, stärka konkurrensen och öka sysselsättningen inom unionen. För att det ska kunna ske måste dock en rad villkor uppfyllas: riktig finansieringsnivå, forskning i lämplig omfattning och effektiva mekanismer för att överföra resultaten. " Bangemannrapporten till Europarådet går längre än rätt och slätt förnyelse. Den talar om "Den revolution (som) till den mänskliga intelligensen lägger nya, enorma färdigheter och utgör en resurs som ändrar sättet vi samarbetar och lever tillsammans på. Europas förmåga att delta, anpassa sig och utnyttja de nya teknologierna och möjligheterna de skapar kommer att behöva ett partnerskap mellan enskilda, arbetsgivare, fack och regeringar med en vilja att genomföra förändringar. " När COMETT bildades i mitten på åttiotalet var uppgiften faktiskt att ta itu med de centrala aspekterna av dessa utmaningar som nu har fått en så framträdande plats på Europeiska unionens dagordning. Det krävdes att COMETT skulle utveckla effektiva mekanismer för att överföra resultaten av forskning och utveckling genom undervisning och utbildning och samtidigt bygga upp ett partnerskap för samarbete mellan forskare, universitet och industrier. Den här delen av slutrapporten diskuterar kortfattat hur effektiv överföringen av ren teknik har varit, d. v. s. hur det har gått att omvandla FoU till social och ekonomisk förnyelse och vad man kan lära sig för de pågående och framtida europeiska programmen. 5. 2. 2 COMETT:s roll i tekniköverföringssystemet I många europeiska länder läggs mycket, ibland det mesta, stödet till FoU på universiteten. Överföringen av kunskapen till företag och andra strukturer som antingen kan utveckla den kommersiellt eller själva tillgodogöra sig dem - eller åstadkomma bådadera - är hjärtpunkten i COMETT. Det är dock ingen lätt uppgift att överföra FoU-resultat från en högskoleinstitution till industrin, från en institution till en annan är inte som att enkelt och utan krusiduller överlämna ett "paket". Resultaten av en institutions FoU är oftast en illa definierad, möjligen odefinierbar, samling kompetenser, kunnande, teknologier och underförstådd information. Att överföra det här från laboratoriet till ett företag utsatt för kommersiellt tryck, med begränsad tid och finansiella horisonter skapar många problem. De inom COMETT-programmen som bäst har klarat ut det här är de som varit i den positionen att de kunnat använda sig av en systemmetod. De olika verksamheterna för tekniköverföring, från ytligt informationsinsamlande eller uppdateringsverksamhet till FoU på kontrakt eller till och med verksamhet av företag som utnyttjar spin-off-effekter, behandlas här som delar i ett fortgående spektrum där bolagen kan delta på den nivå som passar dem bäst vid en given tidpunkt. Det här systemet kan kallas för tekniköverföringens "familj". Här är den aktuella mängden och betydelsen av hithörande utbildning som krävs ofta undervärderad av industrin själv. Den uppenbara implikationen hos den här systemmetoden är alltså att COMETT:s utbildningsverksamhet helst borde vara institutionellt kopplad till dem som erbjuder andra möjligheter till tekniköverföring. Nära förbunden med frågan om främjande av en systemmetod för teknologiöverföring är hur den egentliga kontaktyta som visas mot industrin av COMETT-projekten. Företagen skiljer sig i fråga om storlek och struktur. Den grundläggande naturen hos den teknologi som är till för spridning varierar från sektor till sektor på samma sätt som dess plats i ett kontinuum från grundforskning till mycket praktiskt utvecklingsarbete. De här skillnaderna 55 kräver motsvarande flexibilitet när det gäller hur COMETT-verksamheten tillsammans med industrin tasupp. Avsnitt 2. 4. 1 om styrkan hos partnerskapen visade i stort sett att konsortier inom målmedvetna enheter för tekniköverföring är de mest effektiva, vilket kanske inte är ägnat att förvåna. Flexibiliteten och lyhördheten i den kontaktyta som COMETT-verksamheten vänder mot företagen är avgörande i ett sådant läge. Projekt som verkar från en universitetsinstitution kan vara starkt kopplade till akademiska verksamheter och krav och ha svårt att motsvara kommersiella krav. Kontaktytan mot universitetens FoU och teknik är kanske inte lika lyhörd som en målmedveten enhet för tekniköverföring eller ett anslutet forskningsinstitut. På liknande sätt visar utvärderingarna att utveckling av pilotprojekt och gemensamma utbildningsprojekt fungerade som effektivast med en partner som kunde tillhandahålla en professionell kontaktyta till potentiella kundföretag. Vikten av att placera COMETT:s verksamhet med teknikutbildning i ett lämpligt system med en flexibel kontaktyta betonas ytterligare genom behovet av en ökning när det gäller att ta upp tekniköverföring med företag, särskilt små och medelstora sådana. När man arbetar med små och medelstora företag är det nödvändigt med en gradualistisk metod som för dem genom en rad aktiviteter som låter potentiella partner lära känna varandra. Genom att börja med aktiviteter i liten skala som information och konsultverksamhet på låg nivå, vilket implicerar låga risker och investeringar, kan de engagerade sedan gå vidare till undervisnings- och utbildningsverksamhet och intensiva tekniköverföringsprojekt, inklusive kontraktsforskning. än mer sedan till Erfarenheterna med COMETT pekar på att man får två särskilt negativa aspekter om man håller avancerad europeisk teknikutbildningsverksamhet skild från ett sammanhang där en sådan integrerad och accelererande arbetsmetod är möjlig. För det första skapas då behov av söndrande kvanthopp i arbetsrelationerna med bolagen. För det andra, och det viktigaste, bryts informationsflödet mellan individerna som arbetar på universitetet och företaget. Det blir svårare att skicka information om bolagets verksamhet och kräver arbetsresultat inom utbildningen och stödja för gemensamföretagande, och omvänt. konsultverksamhet, kontraktsforskning att 5. 2. 3 COMETT:s sociala och organisatoriska förnyelse Det är nu en väletablerad insikt att effektiv exploatering av FoU kräver parallell social och organisatorisk förnyelse. Man bör tänka på att en av de viktigaste framgångarna för COMETT var att ta fram och sprida sådan förnyelse. Huvudinriktningarna i den här sociala och organisatoriska förnyelsen innefattar: • utveckling av europeiska och regionala nät för FoU-flöde samt kompetens och information i anslutning därtill, för att på så sätt bidra till utvecklingen av ett utrymme för europeisk vetenskap och teknik, • organisatoriska förändringar införda vid många högre läroanstalter för att anpassa och bekräfta de erfarenheter som vunnits genom studentpraktiken, liksom nödvändig organisatorisk utveckling på företagen för att integrera den studerande och hans/hennes tekniska kompetens till att bli en produktiv del av företaget, integrering av användarföretagen utbildningsmaterial. i den tidiga utvecklingen och testningen av • 56 Det har också skett förnyelser på individnivå eftersom all FoU och förnyelse sist och slutligen förkroppsligas i mänsklig tanke och praktik. Attitydförändringar har också varit viktiga. Det är viktigt att inse att de ickemateriella tekniska innovationerna som varit särskilt talrika inom COMETT är lika avgörande för utnyttjande av tekniken som själva genereringen av tekniska innovationer. 5. 3 Typ av deltagarorganisation i COMETT 5. 3. 1 Inledning Blotta insikten om att COMETT direkt i sina projekt engagerade över 30. 000 organisationer från hela Europa visar att programmet varit rätt framgångsrikt i sin katalyserande och medvetandehöj ande funktion, sett i förhållande till de budgetvillkor det haft att verka under. Mobiliseringen av ett sådant antal organisationer är en annan indikation på programmets europeiska mervärde. Samtidigt bör det erkännas att medelnivån på projektdeltagandet typiskt nog inte varit särskilt hög, vilket inte är ägnat att förvåna med tanke på det stora antalet engagerade organisationer och den jämförelsevis blygsamma nivån på tillgängliga bidrag. På grund av COMETT:s huvudsyfte, att i vidaste bemärkelse främja europeiskt samarbete mellan universitet och företag, har resultatet blivit att en ytterst varierande rad partnerskap, bestående av alla sorters deltagarorganisationer, har bildats. I varje partnerskap finns det åtminstone en högre läroanstalt. Det har i viss utsträckning varit en stabil faktor i COMETT-projekten. Å andra sidan har engagemanget av företag och andra organisationer varit av mycket mer varierande natur. Det finns företag av alla storlekar och typer. De kan ha mycket olika verksamhetsinriktning, inklusive traditionell tillverkning, högteknologisk forskning och konsultverksamhet. När det gäller "andra" slags organisationer är bilden än mer varierad (se nedan). Högst olika deltagare, var och en med sina speciella syften, förutsätter en mångfald olika deltagarmodeller. Aktivitetsnivån varierar från en mycket aktiv deltagare till en passiv partner. Projektengagemanget kan variera från koncentration på en uppsättning aktiviteter till en rad bidrag som sprids över hela projektets livstid. insatser. COMETT har givit Det finns också skillnader i resultatet av alla deltagares upphov till en mängd olika resultat på många tekniska och sektoriella områden. Det har gjort det möjligt för många att samarbeta, utveckla och använda de möjligheter till undervisning och utbildning som står till buds. Följande avsnitt kommer att kort diskutera omfattningen av de olika organisationernas insatser för att uppnå dessa resultat: • universitet och andra högre läroanstalter • företag • andra organisationer. 5. 3. 2 Universitetens deltagande Även om universiteten inte är den största undergruppen av de organisationer som är engagerade i COMETT, vilket är begripligt eftersom det tillsammans finns mindre än 4. 000 högre läroanstalter i EU och EFTA, har omfattningen av deras deltagande varit synnerligen betydelsefullt. Ett fåtal universitet har till och med varit engagerade i över 100 olika 57 COMETT-projekt. Den mer generella och vanliga arten av deras engagemang i projekt inom de flesta inriktningarna i COMETT är att universitetsfolk varit den drivande kraften. Det är inte ägnat att förvånande, för de flesta typer av verksamhet som stöds av COMETT är en del av, eller har varit nära förbunden med, universitetens egentliga angelägenheter. COMETT erbjöd universiteten ett utmärkt tillfälle att sprida sitt kunnande och sina forskningsrön med hjälp av en mekanism som de kände sig hemmastadda med. Utformningen av COMETT-programmet och kulturen inom det akademiska samfundet kunde fungera tillsammans. Därtill ansågs den tillgängliga finansieringen vara ett välkommet tillskott till många universitet som var ivriga att undersöka nya typer av samarbete eller att, beträffande studentpraktiken, ta hänsyn till ett ökande intresse och krav från studenternas sida. Ytterligare några skäl till att studenterna spelade en tämligen aktiv roll inom COMETT: • Universitetet hade alltid varit internationellt. Det europeiska samarbetet utgjorde få ytterligare hinder. • Den relativt öppna universitetskulturen underlättar samarbete, medan konfidentialitet och kommersiella aspekter måste tas i övervägande på företagen. • Behovet av att bli mer lyhörd för marknadens behov och statens budgetrestriktioner tvingade många universitet att söka nya vägar i samma veva som COMETT började verka. Universitetens aktiva roll speglas av den rad projektfunktioner de har tagit hand om. I verksamheten för personals rörlighet var universiteten ofta den drivande kraften, även om det ökande intresset från industrins sida som en följd av COMETT även bör noteras. I gemensamma utbildningsprojekt tog ofta universitetspersonalen första initiativet och fortsatte sedan med ledning och samordning under hela planerings- utvecklings- och leveransfasen. Deras viktiga, men säkert inte exklusiva, roll när det gällde att tillhandahålla föreläsare och utbildare bör också framhållas. En svag punkt i universitetens deltagande har i allmänhet varit deras ofta dåliga marknadsföring och spridning av projektresultat. För de flesta universiteten har det här varit nya verksamheter, fastän COMETT fått många att inse att en utmärkt forskare eller föreläsare ofta inte är någon särskilt god marknadsförare. Sammanfattningsvis har därför högre läroanstalters deltagande varit väsentligt för COMETT och deras bidrag till programmets framgång har också varit mycket påtagligt. 5. 3. 3 Företagens deltagande Uppskattningsvis 20. 000 företag var engagerade som partner i COMETT-projekt, över hälften i form av studentpraktiksarrangemang. Det främsta kriteriet för att ett företag ska komma med i ett COMETT-projekt kommer alltid att vara den omedelbara eller långsiktiga vinsten. Den kan uppnås både genom att bidra till projektutvecklingen som aktiv deltagare eller genom att snarare använda och utnyttja resultaten. Det blir allra tydligast när det gäller studentpraktiken och personalutbytena, där fördelarna för företagen är mycket synbara och ofta åtföljs av långsiktigare vinster. Följaktligen var omfattningen av direkt engagemang av företag i allmänhet högre inom inriktning B än i de andra inriktningarna. Tillgängliga uppgifter tyder på att i stort sett omkring 20 % av de deltagande företagen uppvisade ett ganska starkt deltagande, 40 % medel och 40 % svagt. Fastän den här fördelningen knappast kan anses optimal bör man inse att 20 % starkt engagerade företag 58 ändå betyder omkring 4. 000. 1 alla COMETT-inriktningar var det mycket ovanligt att finna företag som samordnade ett projekt. Speciellt när det gäller utbildningsprojekten visade sig de flesta företags huvudintresse för COMETT-projekt naturligt nog vara resultaten snarare än utvecklingen. Ett avsevärt antal företag som deltog i COMETT-projekt hade dock levererat tjänster till projektet. Det gäller särskilt ett betydande antal små och medelstora företag inom sektorerna program, konsultverksamhet eller yrkesutbildning. Här har självfallet ett viktigt motiv för deltagandet varit möjligheten att leverera tjänsterna. Beträffande dem som mer intresserade sig för resultaten som ett medel att uppdatera kunskap och kompetens för arbetskraften, har bolagens viktigaste bidrag varit att • tillhandahålla praktikplatser för studenter (och ibland universitetspersonal), • lämna uppgifter för utbildningsbehovsanalys, • tillhandahålla specialistkunskaper och expertis, • hålla föreläsningar. Å andra sidan har "användarföretagens" insatser i utformningen och genomförandet av utbildningsmaterialet varit jämförelsevis begränsad. Det är slutligen riskabelt att dra allmänna slutsatser utifrån dessa och andra uppgifter. Erfarenheterna med COMETT har visat att det industriella engagemanget till typ och natur är ytterst varierat, mycket mer än i t. ex. europeiska FoU-program, och tar sig många olika former. Det förändras därtill och fluktuerar över projektets livstid. 5. 3. 4 Andra organisationers deltagande Även om COMETT gav samarbetet mellan industri och universitet en central plats i sin verksamhet, fick begreppen "universitet" och "företag" en mycket vid tolkning. Följden är att flera tusen övriga, mycket olika organisationer gått med i programmet; totalt över 5. 000. Följande huvudgrupper kan urskiljas: • ekonomiskt aktiva organisationer som anställer folk men i allmänhet inte uppfattas som företag: sjukhus, samhällsföretag, transferföretag o. s. v. , • offentliga myndigheter och halvstatliga organisationer på lokal, regional, nationell och internationell nivå, • yrkesorganisationer fackföreningar o. s. v. , för • organisationer som handelskammare, arbetsgivarförbund, fackförbund, vetenskap och undervisning, forskningsinstitutioner, forskningsföreningar, undervisningskonsortier o. s. v. Alla dessa grupper har varit engagerade som partner i COMETT-projekt över alla inriktningar och länder. I förhållande till COMETT är en indelning i två huvudgrupper mest praktisk: • de organisationer som står "företagets" idé och kultur nära, inklusive alla slags privata och offentliga arbetsgivare liksom organisationer som representerar eller interagerar med företag (fackorganisationer), • sådana organisationer som står högskoleundervisningen och forskarsamfundet nära, såsom forskningsinstitut. Omkring 2/3 av de "andra organisationerna" engagerade i COMETT tillhör första gruppen. Skälen för att delta i COMETT-programmen varierar: • För den första gruppen är motivationen ofta liknande den för företagen själva, varvid projektet ger en plattform som förbinder andra företag med utvecklingen. Sådana 59 företagarorganisationer som handelskammare återfinns särskilt i inriktning A, medan "andra arbetsgivare" också ofta förekommer i inriktning C-projekt (t. ex. ett sjukhus engagerat i ett utbildningsprojekt i medicinteknik). • För den andra kategorin är den viktigaste drivkraften ofta den möjligheten som projektet erbjuder till överföring och utbyte av kunskap och forskningsresultat. Sådana organisationer har varit verksamma inom alla COMETT:s inriktningar. I stort sett har den liberala tolkningen av begreppet "industri-universitet" medfört ett berikande av programmet, både när det gäller projektens kvalitet och med hänsyn till den multiplikatorroll de har spelat gentemot andra organisationer, särskilt då små och medelstora företag. 5. 4 COMETTis påverkan på små och medelstora foretag Rådets beslut om COMETT II innefattar bl. a. dess syfte: "(. ) vara lyhörd för de små och medelstora företagens speciella kompetenskrav (. ) Det är svårt att avgöra om det här syftet har uppnåtts. Det har vid många tillfallen sagts att de små och medelstora företagen inte hade deltagit i COMETT på ett tillfredsställande sätt. Panelen av oberoende experter hävdade till och med det i sin utvärderingsrapport: "COMETT-programmet är i likhet med många andra verksamheter inom gemenskapen inte tillräckligt väl anpassad för att motsvara de små och medelstora företagens behov. De verkar inte ha lätt att få tillgång till programmet. " Om det här vore sant, skulle det ha skett en felaktig anpassning mellan programmets syften och det sätt på vilket dess verksamhetsmekanismer har utformats och utförts. Det är dock av flera orsaker mycket svårt att skaffa sig en klar uppfattning om hur ett europeiskt program som COMETT påverkar små och medelstora företag: • Det finns miljoner små och medelstora företag i Europa. Av dem kunde bara ett begränsat antal vara intresserade av (teknologi )-program som COMETT. företagens verksamhet är högt diversifierad, • De små från tillverkning till konsultverksamhet, från FoU till utbildning. • För COMETT:s behov definieras små och medelstora företag som firmor med högst 500 anställda, och ändå kommer ett företag med tio anställda att ha mycket annorlunda behov än ett företag med 450 anställda. • många små och medelstora företag är dotterföretag eller starkt förbundna med andra firmor och följer dessa bolags utbildning och övriga politik. Att komma med generaliseringar om små och medelstora företag är farligt och man får vara mycket försiktig med att dra slutsatser. En första fråga gäller omfattningen av små och medelstora företags deltagande i programmet. Följande siffror, där COMETT:s definition av små och medelstora företag gäller, talar för sig själva: • omkring 3/4 av alla företag som deltar i COMETT-projekt är små och medelstora - omkring 15. 000 mot slutet av programmet, • hälften av dessa företag har färre än 50 anställda, • i 80 % av COMETT-projekten är åtminstone en partner ett litet eller medelstort företag • ett litet eller medelstort företag har i typfallet mer än tio små och medelstora företag bland sina medlemmar, 60 • för de korta kurserna är medeltalet små och medelstora företag per projekt omkring 4, för de större utbildningsprojekten är antalet omkring 5 - 6. Dessa siffror är imponerande men en närmare analys visar att 40 % av de små och medelstora företagen i COMETT-projekten mest spelar en "försörjar"- eller "leverantörs"- roll. Det innebär att huvudsyftet med deras deltagande är att lämna ett bidrag, inte att agera som förmånstagare. Särskilt inom inriktning C (utbildningsverksamhet) är detta tydligt: 2/3 av små och medelstora företag som deltar i den inriktningen verkar främst som leverantörer till projektet. Programföretagen tillhör mest explicit "försörjnings"-sektorn. Även om resultaten kanske inte är så betydelsefulla som de obearbetade uppgifterna vill göra gällande, kvarstår ändå det positiva* helhetsintrycket, särskilt mot ljuset av COMETT:s katalysatorfunktion och dess begränsningar, som att projekten inte nödvändigtvis är omedelbart finansiellt eller kommersiellt attraktiva, eller att de kräver samarbete mellan industri och universitet över nationsgränserna. Trots begränsningarna måste programmet alltså ha ett antal andra attraktiva drag för små och medelstora företag. Det skulle förefalla som om komplexiteten hos COMETT med dess varierande skala av åtgärder, kriterier och verksamhet hade visat sig vara fruktbar jordmån för alla slags utbildningsinitiativ i förhållande till små och medelstora företag. Ett mer koncentrerat program skulle säkert ha mött ett mycket lägre deltagarantal av mindre varierade små och medelstora företag. Trots dessa överväganden förblir det en värdefull rekommendation att fortsätta fundera på hur de små och medelstora företagens tillgång till programmen och deras resultat skulle kunna förenklas. En annan iakttagelse är att de små och medelstora företagens roll som projektpartner i allmänhet är blygsam trots det höga deltagarantalet. De små och medelstora företagen visade sig t. ex. endast i 20 % av fallen vara aktivt engagerade i projektutvecklingen och hade endast i ett fåtal fall en viktig roll i beslutsfattandet. Det måste dock erkännas att flera av kriterierna och kraven för COMETT-programmet i viss utsträckning står i motsättning till små och medelstora företags sätt att arbeta. De har i allmänhet inga långsiktiga perspektiv och därför är det långt ifrån självklart att de skulle engagera sig i den riskabla typ av projektutvecklingsverksamhet som COMETT stöder. Aktivt projektdeltagande är dock inte ett villkor för att man ska ha fördel av ett framgångsrikt projekt. Många små och medelstora företag har varit i kontakt med programmet utan att vara deltagare i något av projekten. Uppskattningsvis 40. 000 små och medelstora företag ska ha haft direkt eller indirekt nytta av COMETT II. Det betyder att omkring 200. 000 anställda från små och mindre företag på ett eller annat sätt har haft nytta av COMETT-projektens resultat. Små och medelstora foretag och avancerad teknisk utbildning: potentiellt motstridiga syften inom COMETT I förhållande till COMETT:s "avancerade tekniska natur" finns det skäl att framhålla en viktig skillnad mellan små och medelstora företag i jämförelse med stora. De flesta stora företag har forskningsavdelningar och högspecialiserad personal för FoU. Det här underlättar samarbetet mellan industri och universitet, eftersom det väsentligen kan handla om kunskapsutbyte och överföring mellan forskningsgrupper. I ett sådant sammanhang kan samarbetet mellan företag och andra företag vara ändamålsenligt vilket visas inom många icke-konkurrerande europeiska FoU-projekt. 61 Men små och medelstora företag, särskilt inom tillverkningssektorn, har sällan råd med riktiga och väl organiserade forskningsavdclningar. För de flesta större och medelstora företag är möjligheten att omedelbart tillämpa erhållna kunskaper och kompetenser ett överlevnadsvillkor och de är mycket beroende av vad som erbjuds utifrån av nya teknologi och uppdatering av kunskap. Därför är det inte förvånansvärt att inom COMETT finna att framgången när det gällt att dra till sig små och medelstora företag varit större ju mer praktisk och mindre FoU-intensiv COMETT-verksamheten varit till sin natur. Trots att det finns många små och medelstora högteknologiska företag, visar detta också att koncentrationen på överföring av avancerad teknik ibland kan gå i otakt med önskan att engagera ett stort antal små och medelstora företag. Låt oss slutligen komma ihåg att små och medelstora företag som går med i ett program som COMETT har ett vanligt och karakteristiskt drag gemensamt, de vill tjäna på det, vilket innebär vinst på kort sikt, medellång och lång sikt. Framgången för ett europeiskt program med små och medelstora företag bestäms av hur mycket företagen tror att de kommer att vinna på att vara engagerade i projekten. Förtjänst och ökad konkurrenspotential för de engagerade är nödvändiga villkor för ett starkt engagemang från små och medelstora företags sida i varje europeiskt projekt. 5. 5 COMETT. s regionala effekt 5. 5. 7 Utvecklingen av en regional infrastruktur Ett av COMETT:s största bidrag till regionerna har varit det som en representant för ett deltagarland kallat "tillhandahållandet av ett legitimt och demokratiskt forum för att diskutera samarbete mellan universitet och företag. " Detta forum har mest manifesterat sig genom den verksamhet som bedrivits av de regionala partnerskapen. I regioner med begränsad tillgång på sådan infrastruktur, för det mesta i mindre favoriserade och perifera områden av Europaunionen verkar COMETT, ibland för första gången, ha kunnat tillhandahålla en legitim mötesplats för högskoleundervisningen, industrin och andra intresserade privata och allmänna organisationer. Från detta forum har många regionala initiativ utvecklats och sålunda stärkt den lokala infrastrukturen och utvecklingen. Den här effekten märks på den gemensamma anslagsnivå och på den projektbidragsnivå som uppnåtts av en del partnerskap. På ett individuellt plan har kanske, inte helt förvånande, de partnerskap för utbildning i att främja allmänna mellan universitet och företag som varit mest effektiva regionutvecklingsfrågor, varit de regionala i utvecklingsbyråer eller liknande organisationer. Partnerskap som var framgångsrika i det hänseendet har tenderat att inkorporera större regionala beslutsfattare som explicit använt sig av COMETT:s utbytes och utbildningsverksamhet regionala utvecklingsplaner och integrera aktiviteterna i regionala företagsstödsfonds- och regionala företagsutvecklingsfondsprojekt. Några tiotal regionala partnerskap anslutna till COMETT kunde hänföras till den kategorin, särskilt i de mindre avancerade regionerna. för att stödja lokaliserade som varit företag COMETT har också i några fall agerat både som forum och modell för regionpolitisk utveckling. Det hände särskilt i de fall där regionerna hade hög autonomi inom utveckling, undervisning och mer allmän regional ekonomisk politik. I ett land fungerade COMETT till och med som bas för utveckling och genomförande av regional- och landsstrategiska planer inom området samarbete mellan högskola och industri. 62 De specifika intraregionala utvecklingsåtgärder som företagits av COMETT innefattar • sammanförande av regionala institutioner för högskoleundervisning för samarbete och samordning av utbudet på avancerad kontinuerlig utbildning för den lokala industrin, • sammanförande av regional industri och universitet för diskussion av aktuella frågor och möjligt samarbete inom högskoleundervisning och fortgående utbildning, • tillhandahållande av en plattform för diskussioner och åtgärder beträffande lokal tekniköverföring i vidsträckt bemärkelse, införandet av regionala och lokala behovsanalyser för utbildning, • • bildning och utveckling av specialiserade regionala nätverk för behandling av speciellt regionala frågor på sektors- och ämnesnivå, • aktivt deltagande i regionala utvecklingsprogram, • direkt utveckling och tillhandahållande av utbildning för den regionala industrin, • införande av ny metodik för förmedling av utbildning, spridning av utbildning till en större publik inom regionen, • utveckling av en regionalenhet för operationell expertis för hantering av europeiska program, särskilt sådana inom undervisning och utbildning och i någon mån FoU. Som sägs i avsnitt 1. 3. 3 lanserades en rad "positive Actions". Bland annat försökte de identifiera och rätta till strukturella och funktionella problem när det gällde att genomföra COMETT på regional nivå och spelade en särskilt viktig roll i utvecklingen av COMETT och verksamheten med samarbete mellan högskola-industri i Europas mindre gynnade regioner och Tysklands nya förbundsländer. 5. 5. 2 Interregional integrering COMETT har haft särskilt stark effekt på utvecklingen av interregionalt samarbete långt bortom de speciella aktiviteter som stöds av programmet. Åter är det partnerskapen för samarbete mellan universitet och företag som varit centrala i processen och tillhandahållit en strukturerad, lyhörd och lättidentifierbar punkt för initialkontakt för dem som söker partner i en viss region. Mångfalden av engagerade deltagare i partnerskapen har gjort sökandet efter lämpliga partner alltmer effektivt. Även den omständigheten att de flesta europeiska regioner hyser partnerskap har varit viktig för de samarbets- och engagemangsnivåer man uppnått. COMETT:s verksamhet med personalrörlighet har starkt bidragit till att öppna regionerna för mycket starkare europeiska influenser med ett inflöde av ny teknik, ny kultur och nya syn- och arbetssätt. Det har gäller för högre läroanstalter, studenter och kanske, viktigast av allt, för små och medelstora företag. Det har lett till utveckling i många riktningar, som bland anat inneburit att: • teknik överförts mellan EU-regioner, • universitet skickat och företag mottagit studenter från andra deltagarländer, • medvetenhet och framtida kontakter i andra europeiska regionala marknader skapats hos företagen, • forskning och utvecklingspersonal bibringats ett europeiskt synsätt och att sådan personal finns tillgänglig för lokala företag. Det innefattar förbättrad språkförmåga. Inom utvecklingen av alla former av utbildningsprodukter har den interregionala metoden varit av stor betydelse när det gällt att förbättra kurskvaliteten. Dessutom har de företagna nationella utvärderingarna visat att COMETT förbättrat tillgången på tekniska specialkurser industri och i perifera regioner. De regionerna har inte den kritiska massan 63 högskoleutbildning som måste till för att tillhandahålla den stora mångfald av specialisering som finns tillgänglig i de mer utvecklade kärnregionerna. Deras konsolidering i en mer integrerad europeisk utbildningsmarknad borgar för bättre tillgång. Avslutningsvis har den interregionala överföringen av teknik (och kultur) varit en stöttepelare för COMETT när det gällt att uppnä regional integation och ökad europeisk sammansvetsning. Medan det allra tydligast har skett genom verksamheten för personals rörlighet och genom utbildning, har även annan, mindre spektakulär tekniköverföring skett genom arbetet med pedagogik och utbildningsmetodik. På samma sätt har organisatoriska och företagsekonomiska strukturer som krävs inom företag och universitet för att utnyttja ny teknik effektivt bildat en del av den interregionala överföringen. 5. 6 Lika rättigheter för män och kvinnor Frågan om lika möjligheter för men och kvinnor behandlas uttryckligen i rådets beslut om COMETT II. Syftet uttrycks bland annat så: "(. ) att främja lika möjligheter för män och kvinnor inom grund- och vidareutbildning, särskilt inom avancerad teknologi (. )" Varken i rådets beslut eller i COMETT II:s handbok (Vademecum) anges några kriterier eller ledtrådar för hur syftet ska uppfyllas. Frågan förbises i expertpanelens utvärdering och samma gäller för de flesta nationella utvärderingarna. GMV:s utvärderings noterar följande i ämnet: "COMETT har inte haft någon särskild effekt när det gällt att stärka lika möjligheter för kvinnor och män inom utbildningen. Ingen av de intervjuade initiativtagarna till projekt har hänvisat till någon medveten policy i den här riktningen. I det intervjuade urvalet representerade kvinnor 31 %av kursdeltagarna och 38 % av COMETT-studenterna, något som enligt experterna dock verkar vara en representativ del av den europeiska studentpopulationen inom de naturvetenskapliga och tekniska ämnena. Någon diskriminering hade alltså inte noterats. Iakttagelsen är en bra sammanfattning av situationen, men det är ändå värt att ta upp ytterligare några detaljer. Inom studentpraktiken, borde den fortgående ökningen av kvinnliga deltagare särskilt nämnas. Inom COMETT I utgjorde kvinnor 36 % av dem som fick praktikbidrag. Mot slutet av COMETT II ska andelen ha ökat till 43 %. Den procentsatsen ligger närmare det kvinnliga deltagandet vid högskolorna och betydligt högre än andelen kvinnliga studenter inom ingenjörsutbildningen. Tillgängliga uppgifter visar faktiskt att fördelningen män/kvinnor inom COMETT-praktiken i hög utsträckning speglar fördelningen inom de olika ämnen eller program som varit föremål för undersökningarna (d. v. s. ingenjörs vetenskaperna, de exakta vetenskaperna, företagsledning etc. ) inom högskoleundervisningen. Det är nog mest troligt att ökningen av kvinnor i COMETT-praktiken kan tillskrivas det större urvalet av ämnen som använder programmet och minskar den relativa betydelsen av teknologerna (där kvinnorna bara representerar en fjärdedel). 7 Endast ett urval har undersökts. Självfallet finns det flera COMETT-projekt som har en sådan medveten policy, inklusive partnerskap som koncentrerat sig på ämnet. 64 Inom området utbildningskurser har talen för kvinnligt deltagande varit rätt stabila under åren. Sedan 1987 har kvinnors årliga deltagande i COMETT-kurser fluktuerat kring 22 %. Det visar utan tvivel att målgruppens sammansättning är rätt stabil (till skillnad från de universitetsstuderande). För många COMETT-kurser måste deltagarna vara personer med vissa examina, särskilt inom ingenjörs vetenskap och/eller på vissa nivåer, särskilt på medelnivå inom företagsförvaltningarnas produktion-, forsknings- och utvecklingsområden. Båda kategorierna är fortfarande övervägande manliga, något som COMETT inte kan göra så mycket åt. När alltså 22 % av dem som deltar i COMETT: Il-utbildningar är kvinnor, verkar det vara en realistisk representation av målgruppen. Det bör också nämnas att kvinnor är mycket väl företrädda inom projekten som projektpersonal, särskilt i inriktningarna A och B. En annan iakttagelse som bör rapporteras är att projekt - mycket ovanliga - som varit särskilt starka i att främja jämlikhet mellan män och kvinnor - vilket för närvarande leder till positiv diskriminering av kvinnor - dessutom ofta varit svaga när det gällt andra COMETT-kriterier. Till slut: syftet att främja jämlikhet mellan män och kvinnor är nog det som, både på program- och projektnivå, fått minst uppmärksamhet. Det kan förklaras av att COMETT- programmets utformning inte innehöll någon särskild handlingsplan som kunnat underlätta det. Program- och projektpersonal medger också att ett program som COMETT när allt kommer omkring inte kan göra särskilt mycket ät ett problem som har sin rot i val och attityder hos flickor på gymnasienivå. Samtidigt visar tillgängliga siffror klart att ingen diskriminering av något kön har ägt rum. 5. 7 Samarbete mellan industri och universitet Ett av COMETT:s originellaste drag var nog dess starka krav på samarbete mellan industri och universitet inom projekten. I föregående avsnitt och kapitel visas att det här samarbetet kunnat ta sig många olika former. Trots att effektivitet och resultat har kritiserats, är det i dag få som vill påstå att ett sådant samarbete varit onyttigt eller onödigt. Syftet med industri och universitet varierar beroende på situationen. Tre samarbetet mellan huvudargument brukar ofta åberopas: • snabbare industriell tillämpning av forskningsrön, • bättre produktion av tekniska kvalifikationer, • mer effektiv tekniköverföring mellan sektorer och regioner. I Europa har insikten ökat om behovet och vikten av att förstärka den teknologiska basen genom samarbete, både på internationell nivå och mellan universitet och företag. För många inom industri och högskolor har COMETT varit en av de första tillfällena att på en systematisk och strukturell grund utveckla ett sådant samarbete. Genom COMETT har en rad långvariga partnerskap mellan universitet och industrier bildats. I alla utvärderingar av programmet har dessa samarbetsmöjligheter och de därav följande partnerskapen framhållits som en positiv och tillfredsställande aspekt. Trots de generellt positiva resultaten av utvärderingarna bör även en del kritiska anmärkningar göras. Många av de partnerskap som bildats genom COMETT har haft svårt 8 Man bör hålla i minnet att både "universitet" och "industri" bör tolkas i vidaste bemärkelse. 65 att komma i gång, medan andra mött många flera svårigheter. Bland orsakerna rapporteras när det gäller industrin att: • huvudintresset gäller problem och lösningar på kort sikt, • kännedomen om de möjligheter som erbjuds av COMETT (och andra europeiska program) är bristfällig, • det saknas vilja och beredvillighet att delta i utveckling av processen att utveckla utbildningsprojekt genom att sätta in experter och stöd (vanlig anmärkning: "De vill bara ha resultat. "), • man är ovan vid att tänka och agera på europeisk nivå. Kritiken mot universitetens engagemang i samarbetsprojekten med industrin handlar främst om att: • de är för akademiska, d. v. s. för långt borta från bekymren med praktisk tillämpning, • deras procedurer är för långsamma och resulterar i lång tid för utveckling innan resultaten blir tillgängliga, • de är inte nog flexibla. Men det finns också flera tendenser som bidrar till att reducera problemen med samarbete mellan industri och universitet inom undervisning och utbildning: • medvetenheten inom industrin ökar om vinsterna och de långsiktiga fördelarna med mer systematiskt samarbete, • företagen blir i ökande grad medvetna om sitt ansvar i vidare omfattning, både ekonomiskt och socialt, för grund- och fortsättningsutbildning, • på grund av samhällets begränsade eller reducerade finansiella resurser, blir universiteten mer benägna att tänka i en mer kundorienterade banor. COMETT har bidragit till de här tendenserna och utvecklingen, särskilt genom att visa att: • de mest framgångsrika fallen av samarbete sker när samarbetet tas upp som ett medel för att uppnå speciella mål, • samarbetet uppnås bäst när de som är engagerade i det håller med om att det ger resultat som är klart bättre än de skulle vara om universitetet eller företaget uppnådde dem på egen hand, • samarbete är en effektiv metod att anpassa tillgång och efterfrågan på komplexa och nya områden. Till slut: Det har varit en viktig framgång för COMETT att det, både inom industrin och den akademiska världen, har ökat medvetenheten om samarbetets mervärden inom undervisnings- och utbildningsområdet. Det har gällt särskilt i länder och regioner där sådana mekanismer knappast utvecklats. Tillgänglig information tyder också på att det här resultatet är oåterkalleligt i den meningen att den stora majoriteten organisationer som är engagerade i sådana samarbetsföretag avser att fortsätta sitt engagemang, trots de problem man mött. 5. 8 Den sektoriella nerifrån-och-upp-metoden inom COMETT Rådets beslut om COMETT II innefattar ett uttryckligt uttalande om teknikinnehållet i COMETT-projekten. Nyckelorden är ". stärka i synnerhet avancerad teknologi,. COMETT II kommer att underlätta förnyelse och tekniköverföring. " Den grundläggande mekanismen som antogs vara att uppnå det här målet var samarbete mellan företag och universitet Europa runt. 66 Det är kanske förvånande att uttryckliga hänvisningar till teknik och sektorfrågor var sällsynta i den officiella COMETT-dokumentationen. I varje fall gav tillgänglig information inga ledtrådar när det gällde i vilken sektor- eller teknikinriktning COMETT-programmen borde gå: faktum är att huvudalternativet man valde i allt väsentligt verkade bli en nerifrån- och-upp-metod. Givet COMETT:s syften kunde ett strategiskt val ha varit att inrikta de mest närliggande verksamheterna på vissa industriella och ekonomiska sektorer (en sektormetod, som delvis följts i FORCE-programmet) eller på särskilda områden som har en potential för tillämpningar inom många olika förhållanden och industrier (en teknik- eller ämnesbaserad metod, som också följts i många FoU-initiativ under ramprogrammet). Några sådana uttryckliga val gjordes inte i början av COMETT. Projektverksamheten kunde kanske antingen riktas in mot en industrisektor, ett teknikområde eller bådadera. En hybrid utvecklades. Det var ett COMETT-specifikt sektoriellt klassifikationssystem, utvecklat för just det ändamålet, och uttrycken "område, "falt" och "sektor" har sedan dess omväxlande använts för att hänvisa till utbildningsämnet i projekten. 67 Rangordning av COMETT-sektorer (med hänsyn till omfattningen av erhållet stöd) COMETT 1 1987-89 COMETT II 1990 COMETT II (1991-92) 1 avancerad produktion och tillverkning utbildning (teknologi och metodik) avancerad produktion och tillverkning 2 innovationsförvaltning material miljö 3 mikroelektronik hälsa och säkerhet 4 informationsteknologi (allmänt) miljö informationsteknologi (allmänt) teknisk konstruktion och analys 5 material teknisk konstruktion och analys material 6 7 teknisk konstruktion och analys informationsteknologi (allmänt) programteknologi och ingenjörsvetenskap (allmänt) arkitektur och regionplanering innovationsförvaltning väg och vattenbyggnad 8 telekommunikationer mikroelektronik utbildning (teknologi och metodologi) 9 data och informa tionsbehandling bioteknik telekommunikationer 10 11 programteknik och ingenj örsvetenskap väg och vattenbyggnad jordbruk och livsmedel utbildning (teknologi och metodologi) avancerad produktion och produktion och tillverkning tillverkning (allmänt) 12 bioteknik produktion och tillverk- ning (allmänt) arkitektur och regionplanering 13 14 väg- och vatten byggnad jordbruk och livsmedel telekommunikationer produktionsledning jordbruk och livsmedel hälsa och säkerhet 15 hälsa och säkerhet arkitektur och region- planering bioteknik 68 fördelningen av projekt som i stort sett godkändes, speglar Den sektoriella presentationsprofilen. En del sektorer var mer framgångsrika än andra i förhållande till kvaliteterna hos projekt som presenterades inom området i fråga. Tabellen nedan visar en rangordning av de 15 COMETT-sektorer som fått de högsta bidragen under tre perioder9. Som synes finns både "teknologiområden" och "industrisektorer" med. Nerifrån-och-upp-metoden har helt klart resulterat i ett urval av projekt som snarare varit teknikbaserade än inriktade på en industrisektor. Det beror förmodligen på universitetens kampanj och betoningen på koppling till forsknings- och utvecklingsprogram enligt rådets beslut. COMETT-anslagen är ett mått på kvaliteten och kvantiteten I efterfrågan på ett visst område. Siffror och tendenser tyder på att • kvaliteten på de viktigaste sektorerna i stort inte har förändrats under åren, • behovet av avancerad, projektbaserad industriutbildning kan skifta avsevärt och snabbt, • att COMETT:s urvalsstrategi grundar sig på en rad kriterier som totalt sett inte verkar leda till någon sektoriell prioritering. Bristen på klara mönster i tendenserna (med undantag för ökningen på miljöområdet och den relativa stabiliteten inom en hel del sektorer) sänder det viktiga budskapet att de aktuella sektoriella tendenserna beträffande efterfiågan på avancerad utbildning inte har så stort värde som förutsägelse om framtiden, även på medellång sikt. Det visar sig också att COMETT:s välbetänkta nerifrån-och-upp-metod beträffande sektoriella prioriteringar varit helt berättigad. Därför har det varit ett klokt beslut att låta företag och högre läroanstalter helt på egen hand gemensamt bestämma vilka områden de borde samarbeta på i stället för att peka ut målområdena, och det har också bidragit till framgången och förnyelsen. För fullständigheten skull ska också några initiativ uppifrån och ner nämnas. Under "positive aktion"-initiativet 1991-1992 gjordes en del anslag tillgängliga för ett antal sektorstudier av COMETT-projekt liksom för ett antal experimentella workshops. De hade lämnat ett betydande bidrag till förståelsen av de sektoriella frågorna inom COMETT10. Ett annat sektorsorienterat beslut har varit en viktig ram för de sektoriella partnerskapen vid 1992 års ansökningstillfallen, eftersom huvuduppgiften var att se till att Comett fick en bred sektoriell täckning på nivån för sektororiella partnerskap. Slutligen skall sägas att en röd tråd genom hela förvaltningen av programmet har varit den vikt som lagts vid att sammanbinda Comett-åtgärderna med andra europeiska program, särskilt forsknings- och utvecklingsinitiativ, vilket ibland har lett till samordnade åtgärder. " 1993-94 har inte tagits med eftersom inga större A och Cb-projekt godkändes och det faktiskt inte är möjligt att klassificera poolprojekten efter särskilda områden. 10 En syntes av studierna liksom ytterligare sektoriell information lämnas i rapporten "A sectoral view on COMETT. " 69 6. Sammanfattning och viktigare rön 6. 1 Utförandet av rådets beslut Den primära slutsatsen av den slutgiltiga utvärderingen av COMETT II måste vara det enkla uttalandet att programmet har blivit en succé. Det innebär inte att det inte finns områden som skulle kräva att man tänker om och inför förändringar. Ändå har de viktigare strategiska kraven i rådets beslut när COMETT II bildades blivit förverkligade. COMETT II har förbättrat den avancerade tekniska utbildningens bidrag till gemenskapens ekonomiska och sociala utveckling genom att: • utveckla den lokala och regionala kontaktytan mellan industri och högre läroanstalter, och skapat kontaktytor på europeisk nivå, • öka kvaliteten på kurserna och öka deras tillgänglighet, • främja, utveckla och acceptera erfarenhetsgrundad inlärning i anslutning till högre läroanstalters industripraktik för studerande, vilket främjat social och ekonomisk sammansvetsning av Europa. COMETT II har främjat gemensam utveckling och optimal användning av utbildning genom att • • öka utnyttjandet av teknologiundervisning och utbildning som en integrerande del av integrera industrin i den gemensamma utvecklingen av kurser, tekniköverföringsprocessen, • åstadkomma en ökning i utbildningens kaliber och tillgänglighet. COMETT II har följt och respekterat principen om lika möjligheter för man och kvinna inom de projekt det har stött. COMETT II har lämnat ett viktigt och direkt bidrag till de små och medelstora företagens behov genom • att särskilt med hjälp av partnerskap tillhandahålla en plattform för att förbättra kopplingarna till företag och öka möjligheterna för tekniköverföring samt vidga deras europeiska horisont, • verksamhet med studentpraktik, något som har ökat hastigheten i deras tekniska och ekonomiska utveckling och integrering på en mer vidsträckt europeisk marknad, • utbildningar och material som förbättrat utveckling och utnyttjande av deras tekniska kompetens. COMETT II har tillhandahållit ett större europeiskt tilläggsvärde genom att • utveckla och i de flesta fall bilda internationella nätverk med uppgift att förbättra samarbetet mellan universitet och industri, lämna ett viktigt bidrag till internationaliseringen av praktikverksamheten, • • stödja den europeiska dimensionen i utbildningsverksamheten, • integrerande och i ekonomiskt och socialt avseende åstadkomma en stark, sammansvetsande verkan över europeiskt högskoleväsen och avancerad teknologisk utbildning. 71 6. 2 Framtida strategiutveckling från en utbildningsbaserad metod Medan COMETT II utan tvivel varit en succé finns det flera metoder, områden och verksamheter som liknande europeiska initiativ mycket väl skulle kunna vidareutveckla på grundval av de erfarenheter som vunnits under de gångna fem åren. • Övergången lärandebaserad har uppmärksammats inom COMETT II och I den industriella utbildningen I allmänhet, främjandet av en "lärandekultur" och åtgärder för "organisationen av lärande" lägger tonvikten mer på individens inlärningsprocess än på gruppen. Det kräver mer uppmärksamhet för frågor som inlärningsförmåga, motivation och arbetsorganisation. Därför bör djupa strategiska förändringar fullt återspeglas i europeiska undervisnings- och utbildningsinitiativ. Det kräver också en ny typ av utbildning för utbildarna. till • Nära förbunden med förändringen mot en betoning av inlärning snarare än utbildning är den åtgärd som man märker i en del projekt inom COMETT II, som går ut på att placera de rent tekniska elementen för inlärning i en strategi för erhållande av ökad kompetens. Här togs sådana frågor upp som projektbaserad utbildning, tvärvetenskaplig kompetens, grundkompetenser för både enskilda, grupper och företag. Metoden förtjänar att vidareutvecklas. • COMETT II har gjort stora framsteg i att förbättra och garantera kvaliteten på kurser och materialförsörjning. Det är viktigt att man bygger vidare på den här framgången. En total kvalitetsmetod måste integreras i undervisnings- och utbildningsinitiativens struktur. Återigen är det här ett element med avgörande betydelse för steget mot att skapa en effektiv "lärandekultur". • Utvecklingen av ständig teknikutbildning som en grundläggande del av tekniköverföringen från universiteten till industrin har varit central i förbättringarna av samarbetet mellan universitet och industri som åstadkommits av COMETT. Erfarenheten med COMETT har pekat på fördelarna man kan vinna genom att en institution får möjlighet att ta initiativ till tekniköverföringen, från konsultverksamhet och korta workshops till större uppdragsforskning och till och med gemensamföretag. Den här integrerade metoden kan än en gång ses som ett steg från "blott och bart utbildning" till utvecklingen av en "inlärningsorganisation". • Den europeiska dimensionen har ofta uppfattats som en av de viktigaste mervärdena i COMETT:s program, som ofta har givit många indirekta vinster för deltagarna. Det här behöver garanteras och stärkas genom mer strukturellt samarbete över gränserna för olika europeiska program. • Det är viktigt att vara på sin vakt mot modetrender och nycker inom utbildningen. Det som små grupper ibland slår på trumman för behöver inte nödvändigtvis vara vad Europa behöver. 6. 3 Framtida utveckling av verksamheten COMETT:s partnerskap har kallats programmets ryggrad och en huvudorsak till framgången. COMETT II har pekat på en rad verksamhetsfrågor: • COMETT:s erfarenhet har pekat på vikten av att skaffa sådana nätverksknutpunkter som snabbt kan få legal karaktär. Det säkerställer en mer stabil knutpunkt med bättre utsikter till utveckling. • Den institutionella placeringen av knutpunkten är av central betydelse för dess framgång. Att på ett tidigt stadium diskutera lämplig plats klargör de förväntningar de olika engagerade aktörerna har på knutpunkten. 72 • Förtjänster och fördelar hos regionala och (europeiska) partnerskap måste få ett erkännande så att varje partnerskap kan optimera sitt bidrag till det europeiska nätverket. COMETT:s arbete för studenters rörlighet har varit synnerligen framgångsrikt i att uppnå sina syften, särskilt i att engagera industri och små och medelstora företag. • Dess "goda praktiknätverk" kunde kanske bli öppet för stöd till andra initiativ som inte haft sådana framgångar med industripraktik. • Givet COMETT:s mästerliga behärskning av mekaniken för studenters rörlighet, kan ytterligare universitet-industriutvecklingskrav placeras inom rörlighetsverksamheten. • Personalpraktik har fungerat särskilt bra i vissa länder, och den positiva erfarenheten borde matas in i nya utbytesarrangemang. COMETT II har utvecklat många tusen utbildningskurser och gjort en imponerande mängd material tillgängligt. Kvalitetsökningen i de här utbildningarna har ständigt påpekats. • Det är viktigt att många fler organisationer och enskilda far tillgång till dessa resurser. Marknadsföring och spridning av material bör få en mycket högre profil i framtiden. • Programmet bör spegla hur de kan bidra till utveckling av en "Lärande organisation", nämligen genom att ge plats åt arbetsplatsutbildning och onlineutbildning, projekt grundade på utbildning, automatutbildning av leverantörer o. s. v. • Fler professionella kontaktytor för universitetsbaserade utbildare som interagerar med industrin bör utvecklas. Det skulle kunna engagera universiteten i gemensamföretag med professionella utbildningskonsulter eller en närmare kontakt med enheter för tekniköverföring. 6. 4 Fullföljande av projektet COMETT II har lärt oss en hel del värdefullt om hur man driver ett projekt. De innefattar särskilt: • nödvändiga behovsanalyser är viktiga innan börjar den fulla lanseringen av projektet, • ordentlig förberedelse och planering av projektet är nödvändigt, särskilt bör en allmän förståelse av projektets syften eftersträvas, • de inneboende riskerna med projekt för transnationell undervisning och utbildning bör erkännas och scenarios bör finnas för att hantera skador som kan orsakas av att personal lämnar projektet eller att det förlorar en partner, • en bättre insikt om de reella, ofta underskattade "europeiska kostnaderna" är viktigt. Medvetenheten om dessa och hithörande frågor kommer att förbättra kvaliteten på samarbetsutbildningsprojekten och deras resultat. 73 Bilaga 1. Statistisk översikt Det här är bara ett urval av en mängd tillgängliga statistiska uppgifter. Ytterligare detaljer förekommer i de olika rapporter som tagits fram (jfr Bilaga 3). COMETT. s länderöversikt (Bilaga 2) innehåller även en tabell per land. Tabell 1. Fördelning av framlagda projekt efter inriktning och år 1990 1991 1992 1993 1994 Totalt Inriktning A Ba Bb Be Ca Cb Cc D 386 351 99 138 328 726 32 342 Summa 2. 382 Anmärkningar' -- 148 ~ 55 131 — ~ 88 422 114 194 — 89 182 293 — — 872 ~ 181 ~ 96 194 ~ ~ 146 617 — 176 ~ 95 182 ~ « 144 597 480 1050 99 473 1017 1019 32 720 4890 1) Vad innebär inriktningarna? Se "COMETT-termer" i början av rapporten samt kapitlen 2-4. Inriktning D innefattar "förberedande besök" 1990-1991, några Positive Action 1992 och kompletterande stöd för partnerskap 1993-1994. 2) Från och med 1991 kunde ansökningar enligt inriktningarna Ba, Be, Ca inges av partnerskap (godkända under inriktning A 1990 eller 1992), jfr "poolsystemet" som beskrivs i kapitel 1. Från och med 1993 reserverades kompletteringsåtgärderna enligt inriktning D för partnerskap, godkända 1990 under inriktning A. 3) Begreppet "projekt" är inte identiskt över alla projekt och år. Särskilt poolprojekten (inriktning Ba, Be, Ca från och med 1991) innefattar flera delprojekt. 4) De 32 ansökningarna enligt inriktning Cc var omföredragningar av Cb projekt som förts upp på slutlistan som möjliga pilotprojekt. 1 Anmärkningarna gäller även många av de övriga tabellerna. 75 Tabell 2. Fördelning av godkända projekt efter inriktning och år 1990 1991 1992 1993 1994 Totalt 158 246 13 66 123 191 30 49 876 -- 148 — 54 130 — — 88 49 172 — 67 154 113 — — 420 555 — 177 — 86 188 « — 146 597 « 175 — 92 179 ~ ~ 141 587 207 918 13 365 774 304 30 424 3035 Inriktning A Ba Bb Be Ca Cb Cc D Summa Anmärkningar 1) Även om de flesta förs lag inom poolprojektet godkändes, blev poolprojektet i stort endast delvis godkänt. 2) Tabellen visar läget när beslutet togs. Efter förhandlingar om kontrakt påbörjades vissa projekt aldrig, några upphörde även efter någon tid. Tabell 3. Utvecklingen av efterfrågan på och tilldelning av praktik (Ba) och utbyten (Be) 1990 1991 1992 1993 1994 Totalt 16. 130 14. 558 26. 525 31. 820 33. 744 122. 177 420 215 512 427 327 1. 901 3. 777 5. 272 6. 926 7. 725 7. 940 31. 640 95 124 140 228 252 839 Efter frågan Student praktik Personal utbyte Tilldelning Student praktik Personal utbyte Anmärkning Antalet studerande på praktik var faktiskt något högre än de godkända (jfr kapitel 4). 76 Tabell 4. Fördelning av finansiell efterfrågan efter inriktning och år (i tusen ECU) 1990 1991 1992 1993 1994 Totalt Inriktning A Ba Bb Be Ca Cb Cc D 82. 413 103. 429 8. 093 8. 669 19. 204 286. 638 17. 607 2. 976 « 18. 973 — ~ 51. 413 101. 765 128. 538 128. 365 101. 386 513. 510 — — — — 8. 093 3. 361 17. 496 « ~ 1. 570 9. 849 24. 400 89. 163 — - 7. 705 5. 855 35. 439 35. 840 24. 919 121. 859 ~ ~ « ~ 6. 279 3. 715 375. 801 17. 607 14. 540 Summa 529. 029 73. 840 244. 150 178. 362 162. 854 1. 188. 235 Tabell 5. Fördelningen av anslag, inriktningar och år 1990 1991 1992 1993 1994 Totalt 21. 605 10. 148 99 613 2. 123 35. 591 14. 770 95 » 14. 279 — 907 6. 212 ~ ~ 248 7. 607 17. 708 ~ 946 7. 119 23. 288. - ~ — 18. 491 18. 954 — — 1. 680 5. 161 ~ « 1. 762 6. 282 — ~ 3. 461 2. 722 29. 212 79. 580 99 5. 908 26. 897 58. 879 14. 770 6. 526 Inriktning A Ba Bb Be Ca Cb Cc D Summa 85. 044 21. 646 56. 668 28. 793 29. 720 221. 871 Anmärkning: 1) Summorna baseras på vad som gällde på kontraktstadiet. 2) För flerårsprojekt (A, Cb, Cc) hänför sig beloppen till det år när projektet godkändes. I realiteten fördelades anslagen över åren under projektets gäng. 3) Avrundningsfel gör att avvikelser på en siffra när förekommer i tabellerna 7 och 8. 11 Tabell 6. Fördelning av godkända projekt per land och år Land 1990 1991 1992 1993 1994 Totalt B D DK E F GR I IRL L NL P UK EG totalt A CH FL IS N S SF EFTA totalt 49 88 24 61 166 63 76 47 4 49 38 128 793 23 5 — 2 6 28 20 84 17 43 11 30 63 25 37 16 — 21 25 61 349 16 — — 3 — 14 19 52 19 77 12 47 80 29 48 18 1 23 30 71 16 76 15 55 91 34 63 18 ~ 24 34 78 15 71 14 57 88 31 61 17 3 22 34 84 116 355 76 250 488 182 285 116 8 139 161 422 455 504 497 2. 598 17 23 2 4 20 17 17 100 18 13 2 4 16 20 20 93 19 12 1 4 16 20 20 92 93 53 5 17 58 99 96 421 S u m ma 877 401 555 597 589 3. 019 Anmärkning: 1) Förkortningen EG (Europeiska gemenskapen) har använts dä delta var den officiella benämningen under största tiden av COMETT Ils verksamhet. 2) Distinktionen mellan EG och EFTA har behållits som i början av programmet (1990). 3) Länderna anges efter huvuduppdragstagarens verksamhetsadress på kontraktstadiet. Det bör påpekas att COMETT-projekt till sin natur är transnationella och typfallet är att ett COMETT-projekt har deltagare från 3-6 länder. 78 Tabell 7. Fördelning av anslag per land och år (i tusen ECU) 1990 1991 1992 1993v 1994 Totalt 4. 374 10. 228 2. 843 6. 188 13. 743 5. 478 8. 414 3. 633 1. 035 5. 490 3. 344 12. 826 77. 596 1. 196 572 — 179 1. 107 2. 558 1. 836 898 2. 498 742 1. 932 3. 250 1. 271 1. 874 1. 136 ~ 1. 058 962 3. 748 1. 895 7. 421 1. 341 4. 325 7. 681 3. 031 4. 746 2. 280 150 2. 765 2. 063 7. 979 926 3. 851 718 2. 379 4. 383 1. 861 2. 671 1. 016 ~ 1. 435 1. 196 4. 294 1. 085 4. 035 761 2. 497 4. 389 1. 862 2. 717 1. 213 170 1. 487 1. 515 4. 162 9. 178 28. 032 6. 405 17. 321 33. 445 13. 503 20. 422 9. 278 1. 355 12. 235 9. 081 33. 009 19. 369 45. 677 24. 730 25. 893 193. 265 719 ~ ~ 42 861 656 2. 069 2. 599 350 310 1. 680 2. 354 1. 629 828 858 72 108 542 817 837 896 682 10 93 631 704 811 5. 708 4. 711 432 732 3. 960 7. 295 5. 768 7. 448 2. 278 10. 991 4. 062 3. 827 28. 606 85. 044 21. 647 56. 668 28. 792 29. 720 221. 871 Land B D DK E F GR I IRL L NL P UK EG totalt A CH FL IS N S SF EFTA totalt Summa 79 Tabell 8. Fördelning av anslag per land och inriktning (i tusen ECU) Inriktning A Ba/Bb/Bc Ca Cb/Cc D Totalt Land B D DK E F GR I IRL L NL P UK 1. 035 3. 937 675 2. 505 4. 265 1. 890 2. 753 690 120 1. 455 1. 350 3. 860 EG totalt 24. 535 735 1. 130 150 159 930 888 685 A CH FL IS N S SF EFTA totalt Summa 3. 745 8. 719 2. 645 4. 633 172 784 174 584 10. 968 1. 134 2. 817 11. 504 2. 315 7. 510 13. 083 5. 621 7. 496 3. 605 105 3. 804 3. 687 14. 036 75. 584 2. 624 1. 321 52 210 1. 187 2. 357 2. 251 1. 410 3. 089 595 2. 088 3. 995 1. 603 2. 575 1. 262 45 1. 685 1. 195 3. 347 22. 889 826 867 30 70 477 998 740 4. 089 7. 015 3. 518 1. 065 4. 963 2. 470 10. 679 64. 509 1. 336 1. 390 200 240 1. 318 2. 811 1. 845 9. 140 9. 178 28. 032 6. 405 17. 321 33. 445 13. 503 20. 422 9. 279 1. 355 12. 235 9. 081 300 583 204 20 328 379 1. 087 33. 009 5. 748 193. 265 187 2 - 53 47 241 248 778 5. 708 4. 711 432 732 3. 959 7. 295 5. 768 28. 606 4. 677 10. 003 4. 008 29. 212 85. 587 26. 897 73. 649 6. 527 221. 871 80 Bilaga 2. Sammanfattande landsöversikt Följande sidor innehåller en översikt över COMETT för varje deltagarland. Ytterligare detaljer finns i Nationell utvärdering av COMETT, liksom Nationella projiler och Regionala profiler som har utarbetats som en del av observationsverksamheten. Länderordningen är densamma som i Bilaga 1. BELGIEN Befolkning 10,02 milj. Befolkningstäthet: 328,4, BDP/per inv. 16,2 ppp. SAMMANFATTNINGSTABELL BELGIEN (1990-94)' Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA Antal Budget 3 4 1. 035. 000 1. 030 2. 530. 580 45 137 12 2 12 286. 340 1. 409. 500 2. 765,000 980. 000 171. 558 9. 177. 978 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Det finns ingen speciell lagstiftning om samarbete mellan högskola och industri. Grundlagsfäst decentralisering ger snarare huvudrollen åt regionerna än centralregeringen när sådana ärenden behandlas. Det ger också upphov till betydande brist på överensstämmelse mellan den verkliga lagstiftningen och möjligheterna för samverkan regionerna emellan. • Program och verksamhet innefattar: 1 ) sådant som tidigare skötts av Institutet för uppmuntran av forskning inom industri och jordbruk, där den ena delen bidrar med 50 % till stöd för praktisk forskning inom industrin som ofta inkluderar akademiska deltagare, 2) Industri-universitetsfondens arbete, 3) kontinuerlig utbildning som anordnas av Ingenjörsinstituten, 4) den verksamhet som bedrivs av 11 Gemensamma forskningscentra och delvis finansieras av industrin och är nära knutna till universiteten, 5) Nationella rådet för forskningspolitik med ledamöter från både industrin och universitetsvärlden, 6) programmen för främjande av teknik i de olika regionerna. • Universitetslärare kan ägna sig åt extern konsultverksamhet under upp till 20 % av tiden. Någon sådan möjlighet finns inte för tredje part utanför universiteten. Flamländsk lagstiftning tillåter bidrag för fortsatt utbildning som grundverksamhet. Varje universitet har en egen, vanligen intern, kontaktyta som har Kolumnerna i tabellen (och liknande tabeller för övriga länder) hänvisar till följande inriktningar: Partnerskap, inriktning A; Studenter: inriktning Ba+Bb; Stipendiater: inriktning Be; Kompletteringsåtgärder: inriktning D Kurser: Kurser, stödda under inriktning Ca. Gemensamma utbildningsprojekt, inriktning Cb (inklusive utbildningskurser och material), Pilotprojekt: inriktning Cc (inklusive ulbildningskurser och material, 81 • utvecklats för att passa särskilda ändamål. Planerad industripraktik är inte vanlig i universitetsutbildningen men börjar bli viktigare vid högre utbildning utanför universiteten. Industriföreningarna är centrum för de yrkesbaserade utbildningskurserna. Utanför de tekniska yrkena är det liten fokusering på högre undervisning. Det finns en viss industrirepresentation i styrelserna för högre läroanstalter. Det är vanligt med företagspersonal inom lärarkåren på högre läroanstalter i allmänhet, särskilt utanför universiteten. Större företag har personal som sköter kontakterna med universiteten, i synnerhet inom forskningen. Industrin betalar omkring 10 % av universitetens forskningsbudget. 2. COMETT:s nationella utveckling • Den höga deltagarnivån i COMETT I har sjunkit från 10 % till 3 % under perioden 1993-94. Industrins deltagande har också minskat. Till helt nyligen deltog inte de franskspråkiga universiteten till fullo i till programmet studentpraktiksverksamheten. Det nya partnerskapet Wallonie-Bruxelles lovar större integrering av deltagarna i COMETT:s verksamhet. Sektoriella partnerskap är väl representerade, särskilt i den flamländska delen. Partnerskapen får litet finansiellt stöd från de politiska myndigheterna. Transnationaliteten har legat på godtagbar nivå inom projekten. utan hade bara med ett partnerskap begränsat till Liège-regionen och 3. Nätverk • Både studenter och företagare har varit något negativa till de regionala franskspråkiga partnerskapen vad gäller mervärdet. Bara 9 % av företagen var positiva till utbildningsbehovsanalyserna medan 35 procent var negativa. Omkring 24 % såg på partnerskapen som en hjälp att förmedla utbildningsbehoven till utbildarna. I stort sett uppfattar industrin partnerskapens roll som rådgivande angående europeiska projekt och en förbindelselänk till universiteten. • Det transnationella elementet är partnerskapens viktigaste bidrag. 30 % av dem som svarade ansåg att de kände sig mer medvetna om vinsten med internationella partnerskap, 37 % stimulerades av att delta i europeiska projekt, 57 % av industrimännen och 78 % av studenterna tyckte att COMETT förbättrade den europeiska dimensionen i företagskulturen, Jämfört med de utbildningsbehovsanalyser och arbeta med personell rörlighet och rekrytering. regionala partnerskapen ansågs de sektoriella vara bättre utrustade för • • Partnerskapen har arbetat med och skapat synergi mellan de flesta institutioner inom näringsliv och universitetsväsende och på så sätt bidragit till samarbetet samtidigt som de arbetat på regionala och nationella projekt. • Den starkaste sidan hos partnerskapen är regelbunden information, rörlighetsverksamhet, råd angående europeiska projekt, lyhördhet för önskemål och deras roll som kontaktyta mellan universitet och företag. De svaga sidorna är att de inte är tillräckligt väl kända med dåliga marknadsföringsresurser, dålig förmåga till utbildningsbehovsanalys och föga aktuella teknologikunskaper. 4. Rörlighet • Idén om rörlighet är svagt utvecklad i Belgien liksom utlandspraktiken är det i studenternas utbildning. Men den vinner terräng. Från ett läge där man tog emot många fler studenter i Belgien i början av COMETT-verksamheten har flödena nu kommit i balans, tack vare det ökade intresset hos belgiska studenter att resa utomlands, mest till Tyskland och Förenade kungarikena. • Gensvaret beträffande rörlighetsverksamheten var nästan 100 % positivt från industrin, universiteten och studenterna. Särskilt mindre universitet använde praktikplatserna som ett första steg för att internationalisera och göra sig kända i Europa. De fick hjälp med att aktualisera undervisningen och erbjuda fler attraktiva möjligheter till potentiella studenter. Industrin gick från att se praktikplatserna som "en ynnest" till en överenskommelse mellan jämlikar, där båda parter vann. Nu föreslår företagen regelbundna praktikplatser. Villkoren för praktikplatserna, arbetsprogrammen och varaktigheten har ökats. • • Trots jämförelsevis gott deltagande betraktas fortfarande verksamheten för personalrörlighet som underutnyttjad. För det mesta är praktikplatserna från belgiska institutioner för tillämpad vetenskap till företag utomlands. 82 5. Utbildning • För utveckling av utbildningskurser var 45 % av de tillfrågade positiva. Den internationella dimensionens mervärde var mycket viktigt. Det förekom ett fönyande omskapande av projekten som innebar användning av multimedia och lärarutbildning. • Omkring 68 % av svaren pekade på att kvalitet och nivå på utbildningen hade förbättrats och 57 % hävdade att den europeiska dimensionen hade lagts till företagskulturen. 49 % framhöll tillgången på en mycket större rikedom på information för kursutveckling, 46 % på bättre tillgång på teknologi och 40 % på förbättringar i arbetskvalitet. COMETT hade inte bara förbättrat kvaliteten utan också variationen på erbjuden utbildning. 6. Helhetseffekt • Endast 15 % av företagen ansåg att COMETT hade förändrat deras beteende gentemot universiteten. Ändå hade 40 % använt arbetet som led i en internationaliseringsstrategi. Företagen menade att det behövdes göra mer reklam för COMETT eftersom det var alltför lite känt. • Nöjda var 96 % av dem som var på praktik och 80 % av dem som hade påbörjat en utbildning. Den internationaliserande effekten på universiteten (särskilt de små och specialiserade) var viktig. • Allt som allt 54 % av företagen ansåg COMETT ha en positiv effekt på deras internationalisering, 35 % på deras teknik och 28 % på arbetskvaliteten. Av företagen ansåg 32 % att COMETT var till fördel för regionen och 18 % för nationen. • Totalt sett gjorde COMETT deltagarna medvetna om möjligheterna i Europa och det internationella samarbetets potential. TYSKLAND Befolkning 80,27 milj. befolkningstäthet 224,9, GDP/per inv. 18,3 ppp. SAMMANFATTNINGSTABELL TYSKLAND (1990-94) Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA Antal Budget 19 8 3. 937. 000 4. 447 11. 096. 640 48 357 33 5 44 407. 250 3. 089. 000 6. 426. 500 2. 292. 185 783. 644 28. 032. 219 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Tredje ramlagen om högskoleundervisning bekräftar strukturen hos de olika elementen av den högre undervisningen. Mycket av den högre undervisningen och anknuten FoU finansieras på statlig nivå. • BMFT främjar och stöder samarbetsverksamhet mellan högre läroanstalter och industrin, inklusive bidrag till tekniköverföringsutbildningochutveckl ingav samarbetskonsortier högskoleundervisning-industri. Stöd 83 Fachhochschulen har utvecklat en särskilt god regional och industriell verksamhet. Ökande industripraktik har skett som en del i utbildningen. Individuella kontakter mellan universitet och industrier är mycket vanliga. Fraumhoferinstituten har hjälpt till att överbrygga klyftan mellan högskoleundervisningen och industrin. Regionala för tekniköverföringsverksamheten. Fackförbunden har ofta tekniköverföringskontor i sina byggnader. • Handelskammare och industriförbund har samarbetsavtal med universitetsinstitutioner, särskilt med Fachhochschulen inom områden som forskning, teknologi och vidareutbildning. Det finns många industristiftelser och forskningssammanslutningar som ger stöd och medel till universitets- och industriaktiviteter. Industrin finansierar 2 till 3 % av den högre forskning som finansieras utifrån. förbundsstatsnivå med upprättats institut ansvar har på 2. COMETT:s nationella utveckling • Tyskland blev en mycket tveksam deltagare i COMETT I. Resultatet blev en dålig geografisk och teknisk täckning med bara 2 regionala, 2 blandade och 7 sektoriella partnerskap. Ansökningsperioden 1992 innebar en omsvängning för läget i Tyskland med 27 partnerskap som innebar fullständig regional täckning och där alla förbundsländer uppprättade direktkontakt med COMETT. Den nationella profilen för Tyskland konstaterar att det har varit de sektoriella partnerskapen som varit ansvariga för den internationella kunskapen och tekniköverföringen och som varit mest aktiva när det gällt att fortsätta utbildningen. 3. Nätverk • Regionala partnerskap har säkrat ett fortsatt samarbete mellan universitet, föreningar och företag. Det här möjliggör för industrierna i regionen att få tillgång till annan europeisk undervisning, utbildning och S&T- program. De främjar även en mer engagerad insats från de högre läroanstalternas sida genom att fortsätta utbildning och utveckling av tredjenivåkurser, fortsättnings- och korta kurser. • Deras starka sidor omfattar: 1) deltagare från alla delar av Tyskland, 2) sponsring, förmedling och vård av studenter, 3) tillgång till europeiskt samarbete för medelstora företag, 4) främjande av ökande samarbete av europeiska partner, regelbundna informationsbulletiner, deltagande på handelsmässor o. s. v. s, 5) genomförande av korta Ca-kurser och samordning av större transnationella projekt. • Deras svaga sidor är: 1 endast 1 av 27 partnerskap har legalt oberoende status, 2) mer engagemang av små och medelstora företag är önskvärt liksom även utbildning, sammanlänkad med FoU för små och medelstora företag. 4. Rörlighet • Under COMETT II har antalet studenter nått samma nivå som i andra större medlemsländer i EU och det har uppstått balans mellan studenter som kommer och som reser ut. Det tyska deltagandet bedöms på alla sätt ha varit framgångsrikt. Intresset för personalutbyte har dock varit litet, särskilt från industrins sida. • Studenterna får positiva intryck från sin upplevelserna under europapraktiken, och det kommer att fungera som multiplikator för samarbetet mellan universitet och företag. Studenterna kommer senare att underlätta införandet av nya i små och medelstora företag. Medan genomförandet av praktikantutbildning inom industrin mellan högre utbildningsinstitutioner och industrin är fördelaktig är den personliga överföringen (Be) fortfarande underutvecklad. Studenternas beredvillighet att genomgå utomlands har ökat betydligt. idéer, särskilt • Företagen har haft positiva erfarenheter av praktikanter från europeiska universitet. Det garanterar att industrin gärna i framtiden erbjuder praktikantplatser. De nya förbundsländerna kan dock erbjuda endast ett fåtal praktikantplatser. • Överföringen av personer mellan universitet och industrier försvåras, inte bara på grund av flera legala rambestämmelser, utan också på grund av praktikens innehåll och utformning. Den personliga överföringen är inte ekonomiskt attraktiv för praktikanter inom industrin och med tanke på att personal tvingas vara borta länge, är det nästan försumbart. 5. Utbildning • Samarbete mellan universitet och industri inom undervisning och vidareutbildning är fortfarande underutvecklat. Den ökande andelen av tyska resurser i samordningen av europeiska kurser och pilotprojekt visar ett ökande accepterande av COMETT-metoden. COMETT-projekten kompletterar på ett meningsfullt sätt existerande planer på sådana specialområden som miljöskydd o. d. 84 • COMETT-initiativet i Tyskland vidgar det tillgängliga utbildningsutbudet. , särskilt när det gäller sådana ämnen som gäller genomförandet av en hemmamarknad för EU. Tyskt deltagande i korta utbildningar har varit stadigt under COMETT II. Trots ett bra industriellt engagemang har kurserna hållit sig till traditionella undervisningsmetoder. Det har varit bra kompletteringar med andra EG-program. Gemensamma utbildningsprogram har minskat. Tyskland har varit värd för fyra pilotprojekt. • Positive Action användes för att integrera de nya förbundsländerna genom deltagande i förberedelserna för de nya pengarna, ekonomiskt stöd för studentpraktik tillsammans med stöd för studiebesök, konferenser studier i samarbete högskola/industri o. s. v. 6. Helhetseffekt • Ett märkbart återupplivande av debatten mellan universitet och industri har skett. COMETT har spelat en viss roll. De centrala ämnena och aktiviteterna var: 1) framtida krav på de högre läroanstalterna inför den europeiska integrationen, 2) idéer om samarbete mellan högre läroanstalter och företag för ömsesidig fördel, 3) nya idéer i undervisningen i ljuset av ökande studentantal, 4) omstrukturering av det akademiska systemet för att korta studietiderna, 5) starkare orientering mot undervisning på tredje nivån mot krav på praktik inom yrkesliv och industri, 6) förbättring erkännandet av utlandsstudier och kvalifikationer som erhållits i utlandet, 7) de högre läroanstalternas ökade betydelse vid ständigt lärande i Europa, 8) nom centra för tekniköverföring har COMETT stimulerat transnationellt samarbete i Europa, 9) genom samarbete mellan partnerskap och centra för teknologiöverföring är det möjligt att länka samman forskning och utveckling med fortsatt undervisning till särskild fördel för små och medelstora företag. DANMARK Befolkning 5,16 milj. befolkningstäthet 119,8, GDP/per inv. 16,6ppp. SAMMANFATTNINGSTABELL DANMARK (1990-94) Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA Antal Budget 3 2 675. 000 909 2. 142. 310 24 54 9 2 12 172. 970 595. 000 1. 647. 000 998. 330 173. 972 6. 404. 582 1. Bakgrund; lagstiftning, program och verksamhet • Koncentrationen av högskolor till Köpenhamnsregionen upphörde efter andra världskriget i samband med att nya universitet grundades i Århus, Odense, Ålborg och Roskilde. Ingenjörsutbildningen och forskningen spreds från Danska tekniska skolan till Ålborg. De danska tekniska högskolorna sysslar också mycket med tillämpad forskning. • Lagen år 1990 om att främja industrin skapade den legala ramen för ett ökat samarbete mellan den privata industrin och de offentliga forskningsinstitutionerna. 85 • Oberoende institutioner, teknikservicenätverk, erbjuder forskningsintensiva tjänster till industrin. Forskarplancn för industrin erbjuder ekonomiskt stöd för omkring 50 doktorander per år. Det gäller sådana som arbetar inom samarbetsprojekt mellan högskola och industri. Den danska ingenjörsakademin finansierar också doktoranders studier inom industrin. Olika FoU-program stöder samarbete högre undervisning - industri inom speciella områden. • De flesta universiteten har en stark förbindelsefunktion till industrin. Det finns fyra forskarbyar. 2. COMETT:s nationella utveckling Intresset för COMETT:s verksamhet var högt 1990, men har minskat sedan 1991 och är nu endast måttligt. COMETT:s informationskontor har arbetat bra med högskolorna och företagen. Ålborgs internationella konferens om samarbete mellan högskola och industri i juni 1993 blev en viktig framgång. 3. Nätverk • Fem partnerskap blev aktiva under COMETT II (tre regionala och två sektoriella - utbildningsteknik och transport) jämfört med två inom COMETT I. Framgången för partnerskapen verkade bli beroende av värdorganisationens syften, d. v. s. förmedling av FoU till industrin i motsats till forskning och utbildning av studenter. - De som arbetade tillsammans med den lokala industrin har förbättrat mottagandet av akademiker från medlemmarna och skapat intresse för forskare från universiteten att arbeta inom industrin, genomfört utbildningsprogram och öppnat kanaler så att företagen kan skaffa sig kunskap från universiteten som att utveckla samarbete mellan högskola och industri. - Partnerskapen har endast koncentrerat en del av praktikplatserna och utan en stabil struktur för industriellt engagemang har de visat sig mycket svagare men har varit till fördel för studenterna och företagen. • Utbildningsbehovsanalys har inte gjorts av regionala partnerskap. Antingen uppfattar företagen att personalen vid partnerskapen inte är lämplig för uppgiften eller också anser de att det bör vara en verksamhet sektoriella partnerskapen har utfört omfattande utbildningsbehovsanalyser som bas för verksamheten. företaget. En av de inom • De starka sidorna hos partnerskapen var 1) medlemskap i det europeiska partnerskapsnätverket, väl sammanlänkat med Nordeuropa, svagt i söder. • De svaga sidorna gällde 1) brist på ekonomisk vitalitet, 2) de flesta partnerskap har endast nått industrin indirekt med endast tillfälliga kontakter, 3) osäkerheten har betytt att personalomsättningen har ökat och försvagat nätverken. 4) industrins engagemang är lågt och fungerar ofta på uppdragsbasis. 4. Rörlighet 88 % av studentkårerna avsåg att sända ut studenter medan endast 8 % var inställda på att ta emot studenter. Endast 24 personalutbyten ägde rum med 87 % där man skickade personal. Studentutbytena har i stort resulterat i att företagen blivit mer öppna, fastän bättre kvalitetskontroll på studenterna kan bli nödvändig. Utbyte av anställda har varit mycket framgångsrikt när det har skett. 5. Utbildning • Sexton korta kurser (Ca) anordnades och 9 långa projekt (Cb). I den senare gruppen var deltagandet från industri och fack högt. Öppen undervisning och distansundervisning förekom i stor omfattning. Två pilotprojekt (Cc) genomfördes. Ett syftade till att utveckla användningen av internkommunikationsteknik i öppen och distansutbildning, det andra utvecklade utbildningsmaterial för transportsektorn. • Utbildningsprojekten utvecklades för organisationer med speciella utbildningsbehov har fungerat bra och har stärkt relationen med deltagarna i partnerskapet. Det har inte varit möjligt att marknadsföra kurserna utanför partnergruppen. För utbildningsinstitutionerna som en gång anslöt sig har efterfrågan på utbildning blivit mindre än väntat. Projekt från konsultföretag inom deras eget intresseområde har varit mest framgångsrika beroende på att a) projekten är större och har mer europeiskt samarbete, b) ledarna är kompetenta och kända utbildare, c) de arbetar närmare slutanvändaren. • Efterfrågan på utbildning förändras: bolagen monterar ner utbildningsavdelningarna och går från allmän utbildning till sådan som är mer inriktad på specifika arbetsuppgifter och mer företagsorienterad utbildning med starkare inställning på resultatorientering. Utbildningen blir speciellt utformad och sker inom 86 företaget. Ett partnerskap har gått över till att utveckla utbildningen sedan FoU-kontakter har skapat närmare samarbete med företaget. • Kvaliteten hos COMETT är hög, men verksamhetsvolymen är låg. På regional nivå är myndigheterna allt mer intresserade av att stödja kontinuerlig undervisning och utbildning för ekonomisk utveckling. COMETT har spelat en viss roll i denna omsvängning. 6. Helhetseffekt • Den danska nationella rapporten noterar att "ett verkligt genombrott med programmet aldrig har kunnat göras. Studentutbytesprogrammet har varit mest framgångsrikt. Behovet av samordning på det nationella planet har också blivit märkbart. " Den nationella utvärderingen har på liknande sätt konstaterat att, särskilt det nationella engagemanget och stödet, har varit "mycket blygsamt". Det har påverkat COMETT:s verksamhet. Ett ministerium borde ta över ägandet, klara ansvarsgränser utvecklas och ett informationscenter bildas. • COMETT har varit till nytta, särskilt inom den akademiska världen och de tekniska högskolorna. Koncentrationen har varit att höja kvaliteten inom industrin och vikten av teknikutbildning på hög nivå. COMETT är dock bara ett av flera verktyg för staten. I Danmark har COMETT både stött och har fått stöd Lagen om fortgående utbildning och Industriforskningsprogrammet. Därför har en viss synergi skapats. • SPANIEN Befolkning 39,06 milj. befolkningstäthet 77,4, GDP/per inv. ll,96ppp. SAMMANFATTNINGSTABELL SPANIEN (1990-94) Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA Antal Budget 12 6 2. 505. 000 2. 595 7. 025. 867 82 244 21 2 33 484. 470 2. 088. 200 3. 633. 050 1. 000. 000 584. 018 17. 320. 605 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Universitetsreformlagen (Ley de Reforma Universitaria - LRU) 1983 skapade ramen för fullständigt samarbete mellan universitet och den privata sektorn inom forskningsprojekt och utbildning, men inom ramen för de lagar som gällde för varje speciellt universitet. • Ytterligare lagar 1984 och 1986 gav lärarna officiell sankt ion att medverka i gemensam verksamhet mellan universitet och företag. • År 1986 gav lagen för främjande av övergripande samordning av forskning och teknik (Ley de Fomento y Coordinaciôn General de la Investigaciôn Cientifica y Técnica) fritt fram för gemensamma offentliga och privata åtgärder på nationell och internationell nivå. 87 • De satte i gång under 1988 års nationalplan för forskning och teknisk utveckling (Plan Nacional de la Investigaciôn Cientifica y Desarollo Tecnolôgico) med att - bilda 74 enheter för tekniköverföring, för det mesta baserad på universiteten och de offentliga forskningsorganisationerna, OTRI, - upprätta PRTRI, programmet för uppmuntrande av snabb industriell tillämpning av tekniska framsteg, lansera programmet för gemensamma projekt, (Proyectos Concertados) för att främja FoU-verksamhet - inom industrin, - Understödd verksamhet för att uppmuntra till utbyte av forskningspersonal mellan forskningscentrum och industri, • Doktorsavhandlingar påbörjas i ökad omfattning på basis av det arbete som gjorts inom företagens FoU- avdelningar. Särskilt kurser för akademiker och forskare innehåller i ökande omfattning en praktikperiod vid en industri. 2. COMETTis nationella utveckling • Intresset för transnationella praktikplatser har ökat snabbt. Intresset för utbildningskurser och multimediaverksamhet har blivit något mindre. År 1990 var det färre föreslagna projekt än i COMETT I, men antalet ökade 1991 och 1992 beroende p partnerskapen. Acceptansen och kvaliteten på projekten anses ha ökat under COMETT II. Det spanska deltagandet i icke-spanskledda projekt har också ökat. • De flesta spanska universiteten har deltagit i COMETT II tillsammans med cirka 800 företag, de senare var mer aktiva i COMETT I. Facket har också blivit mer aktivt. Geografiskt sett har central-nordregionen varit starkare än central-syd. Organisationerna för regionutveckling har varit en synnerligen stark ryggrad i norr. De positiva åtgärderna har försökt utveckla verksamhet i den centrala södern. 3. Nätverk Det finns 12 regionala, 5 sektoriella och ett blandat partnerskap i Spanien. För det mesta är de koncentrerade till norr och öster, viket speglar den regionala industrialiseringsnivån. Åtta partnerskap är etablerade som ideella "stiftelser". • De regionala partnerskapen fungerade som informations och företagsledningsstrukturer för EG- programmen, särskilt beträffande mänskliga resurser, undervisning och utbildning, och de organiserade även internationella praktikperioder för universitetsstuderande. Tillsammans med de sektoriella partnerskapen har de verkat för ett internationellt synsätt på teknisk utbildning, praktikperioder på företag, nya och dynamiska utbildningsmaterial o. s. v. att göra utbildningsbehovsanalyser och definiera användbara metoder, hjälpa till att definiera utbildningsplaner och att välja mellan olika utbildningar, bidragit med att sammanställa olika företagsstudier och sedan utveckla nära anknuten tillgång till utbildning. Dessa verksamheter har varit särskilt viktiga när det gällt små och medelstora företag inom den spanska industrin. utbildningsbehoven • Partnerskapen definiera industrin genom hjälpt har att • Partnerskapen har varit viktiga när det gällt att etablera transnationella kontakter för de anslutna, särskilt de små och medelstora företagen. De har också fått tillgång till utbildningsprodukter på europeisk nivå och en vidare europeisk vision genom att ta emot utländska studerande. • Sektoriella partnerskap har också gett deltagarna en transnationell vision, kontaktat europeiska arbetsgrupper, ordnat utbildningsprogram på europeisk nivå och kurser på nivå tre, gjort en analys av sektoriell teknologi samt undersökt tillgång och efterfrågan på utbildning, gjort en internationell jämförande studie av situationen i Spanien, bildat ett kommunikationsnätverk och en databas för utbildning och teknologi som ett medel att främja den tekniska nivån på företagen som ingår i partnerskapet. • De starka sidorna hos partnerskapen är servicekvaliteten, kunskapserfarenheterna, vanan att sköta europeiska utbildningsprojekt, att främja nationella och internationella kontakter och partnerskapens europeiska image, kunskap om regionala och sektoriella företags behov samt relationer med regionsregeringarna och att diversifiera tjänsteutbudet. • De svaga sidorna innefattar otillräcklig personal, reducerade finansiella resurser, brist på enhetlighet i den legala strukturen, skillnader i akademiska regler när det gäller praktikperioderna (endast några erkänner dem), en icke-innovativ industri, något som leder till svag efterfrågan på tjänster. 88 4. Rörlighet • Programmen för studenters rörlighet har varit mycket viktiga. De har gjort COMETT känt i vida kretsar och har utvecklat en ny formel för den högre undervisningen-industrin som bidrar till att förbättra deras framtid i yrkeslivet. Sådana studenter kommer att bli en viktig källa till förnyelse inom spanska företag. • De har utvecklat nya sätt för tekniköverföring beträffande kunnande, teknik och modeller. De har fört in relationen universitetsundervisning - industri på arbetsmarknaden genom ett intresse för yrkespraktik och nya former för att uppdatera mänskliga resurser och göra människor mer allsidiga. • De har hjälpt till med en komparativ syn på relationen mellan europeisk högre undervisning och industri samt förbättrat språkkompetensen, och på så sätt underlättat andra former av transnationellt samarbete mellan högre undervisning och industri. • Det har dock varit små verkliga förändringar även om några universitet har tagit upp samvärdering och erkännande av praktikperioder. I stort sett har universiteten inte skapat system för akademiskt godkännande av praktikperioder. På samma sätt behöver företagen en klar laglig bas för att samarbeta inom sådana godkända praktikperioder. 5. Utbildning • Ökningen av antalet kurser har varit begränsad. Under COMETT II har kvaliteten på kurserna dock blivit betydligt bättre. Det har haft sin grund i bättre definiering av efterfrågan genom behovsanalyser. • COMETT har också bidragit till att täcka ett speciellt behov på hög nivå när det gällt teknikutbildning och i några fall genom att främja utbildningsverksamhet på regional nivå liksom att anskaffa lämplig finansiering för ytterligare utbildningsverksamhet. • COMETT:sramverkförutbildningsverksamhet(transnationalitet,utvärdering,kvaliteto. s. v. )har införlivats med annan verksamhet, ibland med regionala åtgärder. 6. Helhetseffekt • COMETT har ökat debatten och verksamheten transnationell utveckling, kompetensbehovsanalys och användningen av ny utbildningsteknik. I vissa regioner har det tagit initiativet till det första formella samarbetet mellan universitet och industri. I andra har det fört in ett internationellt synsätt i debatten. frågor som i • COMETT har påverkat relationerna mellan industri och universitet på följande områden: 1) sammanlänkning av utbildningsbehovsanalys till utveckling av utbildning för företag, b) förbättring av företagens beslut genom bättre information om avancerad utbildning, 3) bistånd till företag, särskilt små och medelstora, i de första kontakterna med universiteten, 4) förståelse för utbildningsverksamhetens inverkan på företagen, 5) det akademiska värdet av praktikperioderna inom industrin och användandet av kurser i tekniköverföring till företag. På nationell nivå har COMETT bidragit till att "europeisera" verksamheten på området samarbete mellan universitet och industri. 89 FRANKRIKE Befolkning 57,21 milj. befolkningstäthet 105,2, GDP/per inv. 17,25 ppp. SAMMANFATTNINGSTABELL FRANKRIKE (1990-94) Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA Antal Budget 21 10 4. 265. 000 5. 831 12. 624. 370 71 469» 49 3 65 459. 430 3. 995. 000 9. 468. 000 1. 500. 000 1. 133. 614 33. 445. 414 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Lex Edgar Faure (1969) och Lex Savary (1984) utgör ramen för relationerna mellan universitet och företag. Universiteten kan bilda privata eller offentliga organisationer tillsammans med partner från industrin. Universitetspersonal kan skickas ut till industrin. Personal kan arbeta för tredje part. Groupements d'Intérêt Publique (GIP) är särskilt inriktade på gemensamma forskningsprogram. • Sedan 1967 har ANVAR varit aktivt med att hjälpa universiteten att bilda bolag. Olika kommittéer på hög nivå har aktivt hjälpt universiteten att bilda bolag. Olika kommittéer på hög nivå verkar för att uppmuntra och öka samarbetet mellan universitet och industri. • Flera universitet, särskilt Grenoble och Compiègne, har bildat partnerskap eller sponsororganisationer för utveckling av yrkesutbildningar. Företagen har en stark närvaro i de pedagogiska kommittéerna. Industripraktik är redan obligatoriskt vid de flesta teknik-, ingenjörs-, och företagsutbildningarna. Lagarna från 1971 och oktober 1985 har främjat fortsatt undervisning i betydande omfattning, där universiteten hjälper till med tjänster. • Stora företag har utvecklat ett "Campus Manager" som ska samverka med universiteten, särskilt när det gäller praktikperioderna. 2. COM ETT:s nationella utveckling • Stödet från den nationella COMETT-kommittén och COMETT. s informationscenter har varit centrala i den fullständiga utvecklingen av COMETT i Frankrike. Utbildningslagarna som nu varit i kraft i 20 år har också varit avgörande. Den starka mobiliseringen av högskolorna och företagen, ofta genom partnerskapen har också varit viktig. • Det franska deltagandet i COMETT minskade (28 % - 21 %) vid ansökningsperioden 1990, för det mesta beroende på att andra länder kom ikapp. Från och med år 1993 och 1994 kom Frankrike dock in med det största antalet förslag av de deltagande länderna. 3. Nätverk • Av de 31 franska partnerskapen efter ansökningsperioderna 1990 och 1992 är 21 regionala och 10 sektoriella, 7 baserade i ett regionalråd och 9 i handels- och industrikammare. I stort sett fungerar till partnerskapens nätverk väl och informationscentret och de nationella myndigheterna har haft en stor del i framgången. i framtiden. Det aktiva stödet torde mycket väl överleva 90 • Den starka sidan hos partnerskapen är att de har agerat som samordnare och referenspunkter för programanvändarna. De har förvandlat nya idéer till faktiska europeiska projekt. Nätverket av europeiska partner har här varit viktigast. • Den viktigaste svaga sidan är deras bräckliga finansiella struktur som beror på deras ringa storlek och den omständigheten att de inte har någon flerårsbudget. De har haft begränsade personalresurser. Synligheten har varit låg. 4. Rörlighet • Universiteten har haft mycket större problem än de tekniska högskolorna när det gäller att delta i praktikantverksamhet för studenter. "Bac +2" har haft ett mycket begränsat deltagande. • Nyttan och enkelheten hos studentpraktiken har varit en stor vinst i synnerhet för de små och medelstora företagen. Den har skapat ett europeiskt perspektiv, givit företagen nya kompetenser och höjt medvetenheten om frågor kring den mänskliga resursen, liksom de har tillfört expertkunskaper för specifika projekt som tekniköverföring. Praktikperioderna har gjort det lättare för studenterna att finna arbete och förbättrat deras språkfärdighet. • Studentpraktiken har blivit en källa till nya kommersiella relationer och en grund för framtida partnerskap, särskilt för FoU-programmen. Förseningarna i urvalsproceduren är dock alltför långa. • COMETT-politiken och praktiken har bidragit till en normalisering och systematisering av utlandspraktiken, särskilt genom specifikationen av kvalitetsparametrar: vistelsens längd, parternas rättigheter o. s. v. • Personalpraktiken har inte varit framgångsrik och bör övervägas. 5. Utbildning • Det har förekommit vissa svårigheter beroende på alltför höga ambitioner. Återanvändningen av existerande seminariematerial har varit svag. Kommersialisering och spridning av produkterna har varit svag. • COMETT har dock givit en transnationell dimension och mervärden till arbetet och har integrerat den mänskliga faktorn i den tekniska utbildningen. Nya band har utvecklats mellan utbildning och FoU. • COMETT har öppnat en europeisk marknad för teknisk utbildning som en integrerande del av förbättringen av tekniköverföringen. Det har också hjälpt till att skapa ett medvetande om de regionala kompetenbankerna. Det har dock tagit alltför lång tid att lansera utbildningsinitiativ och det finansiella stödet har varit för litet. 6. Helhetseffekt • COMETT:s helhetseffekt har varit avsevärt mycket större än själva beloppet i ECU. Den regionala synergin har varit stark där lokala organisationer finansiellt stöttat projekt och skapat egna program. Det har varit en framgång både på nationell och europeisk nivå. • Till en början var nationell politik och nationella program nära sammanlänkade med COMETT. Med de ekonomiska och politiska förändringarna har de båda kommit lite från varandra. 91 GREKLAND Befolkning 10,25 milj. befolkningstäthet: 77,7, G DP / invånare 7,4 ppp SAMMANFATTNINGSTABELL GREKLAND (1990-94) Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildnings- projekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA Antal Budget 7 6 1. 890. 000 L957 5. 150. 903 77 152 17 2 1865 469. 690 1. 603. 000 3. 088. 850 1. 000. 000 300. 414 13. 502. 857 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Det finns ingen allmän legal ram som underlättar industrisamarbete förutom inom specialområdet forskningsprojekt. En ny miljö för samarbete mellan universitet och industri håller på att skapas. • Greklands 17 universitet ger formellt strukturerade kurser som administreras inom universiteten, som inte har lätt att känna igen industrins problem. Under de senaste 25 åren har ett system med tekniska högskolor med praktisk inriktning byggts upp. Vid dem har nationell struktur för yrkesutbildning utvecklats. Industrin har en benägenhet att betrakta den akademiska världen med viss skepsis. Dess flyktiga natur bjuder på svårigheter i det långsiktiga samarbetet med industrin. • 2 COM ETT: s nationella utveckling • Svårigheter parterna emellan gjorde COMETT-programmets början trög. De nationella och lokala myndigheterna gav sitt stöd, industrin och fackföreningarna var öppna men deltog inte aktivt. Flera universitet var rent fientliga. Med tiden blev dock deltagandet bättre och företagen tog ledningen. Inga liknande program existerade i Grekland och samarbete mellan universitet och företag hade obetydliga traditioner. • • Projektens transnationalitet visade sig bli en svårighet i början men förbättrades stadigt under programmet. • Av de 900 grekiska organisatiner som deltog i COMETT II, var 600 företag och 200 fackförbund, handelskammare o. d. 3. Nätverk • Av 13 grekiska partnerskap för samarbete mellan universitet och företag är 11 aktiva och utvecklas väl, samarbetar med andra EU-program och enligt nationella politiska riktlinjer. Den regionala täckningen betraktas som god. De får dock inga nationella eller regionala tilläggsanslag. • Utvecklingen av transnationellt samarbete genom partnerskapen och andra projekt inom COMETT anses vara den mest positiva erfarenheten för grekiska organisation. Sektoriella partnerskap grundas på aktivt deltagande från industrins sida, särskilt inom sektorer som livsmedel, kemikalier, textil- och metallvaror. • Partnerskapens starka sidor är: 1) deras betydande geografiska utsträckning (förutom Egeiska öarna), 2) uppmuntrande deltagande från industrins sida, 3) utveckling av nya former för samarbete mellan universitet och industri och 4) deras bidrag till transnationellt samarbete och utbyte. 92 • De svaga sidorna är: 1) svårigheter att bli ekonomiskt självständiga, 2) partnerskapens samordnare har fungerat som användare men mycket sällan som anordnare av utbildning, 3) de deltagande universiteten sysslar huvudsakligen med studentpraktik och deltar sällan i utvecklingen av utbildningspaket. 4. Rörlighet • Utlandspraktik är en ny idé för grekiska studenter. Partnerskapen, särskilt de sektoriella har spelat en viktig roll när det gällt att ta fram sådana platser. Industrins attityder till praktikplatser har också blivit bättre. • Generellt sett har universiteten inte erkänt industripraktik. Däremot kräver de tekniska högskolorna sådan praktik. • Poolsystemet har fungerat bra och hjälpt partnerskapen att utveckla goda relationer med de tekniska högskolorna, systemen för administration av praktikplatserna har blivit bättre under COMETT II. Särskilt goda relationer har utvecklats med de nya förbundsländerna. • Personalpraktiken har inte fungerat väl. 5. Utbildning • De flesta korta kurserna har ägt rum i Athén, Thessaloniki och Patras. • COMETT har lidit av konkurrens genom att folk föredragit att anordna kurser under de bättre ekonomiska förhållandena hos ESF, som inte kräver något element av transnationalitet. • Den gemensamma utbildningen och pilotprojekten har uppmuntrat användningen av ny utbildningsteknik. Kvaliteten har varit tillfredsställande. Dock har gemensam finansiering varit ett problem, medan marknadsföring och spridning har varit svag. De flesta projekten har skötts av företag på grund av begränsningarna för offentliga organisationer. 6. Helhetseffekt • Deltagandet i utbildningsverksamheten inom ramen för COMETT har varit betydande. Under de första åren var det begränsat och koncentrerat kring offentliga tjänster, bank och lokal förvaltning men har nu blivit imponerande. • COMETT-programmet anses som ett av de mest framgångsrika. • Samarbetet mellan högre läroanstalter och företag har ökat betydligt i det nationella och internationella sammanhanget. COMETT har givit upphov till kommunikationsmekanismer bland universitet och industrier. • COMETT har bidragit till att ändra mentaliteten i riktning mot europeiska program och skapat en infrastruktur för transnationellt samarbete och utveckling av utbildningsinitiativ. 93 ITALIEN Befolkning 56,76 milj, befolkningstäthet: 188,4, GDP / invånare 15,9ppp SAMMANFATTNINGSTABELL ITALIEN (1990-94) Partnerskap : regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA Antal Budget 13 6 2. 753. 000 2. 867 7. 024. 750 83 268 34 I 35 471. 800 2. 574. 500 6. 515. 000 500. 000 582. 818 20. 421. 868 1. Bakgrund; lagstiftning, program och verksamhet • Lag 382 (1980) reglerar närvaron av privata företag i universitetens FoU och externa ersättningar för universitetspersonal. Lag 705 (1985) blev ramen för universiteten i konsortier och forskningsföretag. Lag 67 av 1988 bildade den ram enligt vilken 10 % av FoU-budgeten gick till utbildning. Senaste utvecklingen av samma lag uppmuntrar transnationell praktik inom industrin och lägger tyngdpunkten på duglighet som ett medel för utbildning. Lag 391, 1990 tillhandahöll de medel som gjorde det möjligt för italienska universitet att delta i gemensamma initiativ med tredje part liksom att hålla korta yrkesbaserade kurser. Lagarna 1990 och 1991 reglerade undervisning för den privata sektorn på universiteten och uppmuntrade mer yrkesinriktade kurser. • Treåriga utvecklingsplaner har ursprungligen uppmuntrat till ett allmänt samarbete mellan universitet och industri och så småningom gett upphov till områden som till exempel Experimentparker. • De flesta universitet har sekretariat för kontakter med industrin, liksom sekretariat för Europeiska program och utbytesprogram för studenter. De flesta universiteten deltar i forsknings- och utvecklingskonsortier. • Confindustria har slutit avtal om yrkesvägledning på universitetsnivå, förändringar av studieplaner, anordnande forskning och utveckling, etc. Lokala industrisammanslutningar har kontor som har hand om kontakterna med lokala institutioner för högre utbildning. av korta behörighetsgivande kurser, 2. COMETTÎS nationella utveckling • Ministeriet för universitet och teknisk forskning som COMETT:s informationskontor sorterar under har haft uppsyn över COMETT-programmet och avsevärt bidragit till dess framgång. • COMETT har varit ansvarigt för utvecklingen av en kollektiv och strukturerad transnationell metod för undervisning och utbildning som saknats betydligt i Italien innan programmet lanserades. 3. Nätverk • Av de 19 partnerskap som verkade i Italien under COMETT II var 13 regionala och 6 sektoriella. Procenttalet partnerskap baserade på universitet ökade från 17 % i COMETT I till 40 % i COMETT II i takt med att deras intresse för verksamhet för personalrörlighet och kurser ökade. • De 13 regionala partnerskapen i Italien har gjort särskilt stora framsteg inom spridningen av en kvalitetsmetod för utbildning och undervisning landet runt, särskilt södra Italien. De har också lämnat konkreta bidrag till förståelsen av utbildningsbehoven inom företagen, särskilt inom små och medelstora 94 företag, inom landet. I de regionala partnerskapen har en företagsinriktad metod för utbildning utvecklats som torde säkra programmets långsiktiga inverkan på utbildningskvaliteten i Italien. • Partnerskapen inom COMETT har systematiskt analyserat utbildningsbehoven hos industrin och universiteten. Utbildningsbehovsanalyser har 1) tillåtit att speciell metodik testas på plats, 2) hjälpt företagen att mer systematiskt spegla problemen, 3) utvecklat en debatt om behovet av regelbunden användning av utbildningsbehovsanalys, 4) hjälpt till att utveckla korta kurser. • De regionala partnerskapen har utvecklat olika modeller för transnationalitet. En del har betonat särskilda tekniksektorer, andra har försökt att engagera ett stort antal organisationer från sin region i transnationella projekt, andra har koncentrerat sig på att utveckla universitetens roll som katalysator för transnationell utbildning på avancerad nivå. • De 6 sektoriella partnerskapen har lämnat ett viktigt bidrag till utvecklingen av utbildningsinitiativ av hög kvalitet inom sina speciella sektorer. De representerar sådana ledande teknikområden i Italien som automation och engagerar många av de viktigaste organisationerna i landet. • Den starkaste sidan är: 1) den höga kvaliteten på personalen, lagarbete, skapande och förvaltning av projekt, 2) den transnationella dimensionen, 3) deltagande av små och medelstora företag, 4) partnerskapens förmåga som företagare och deras allmänna strategi att bli sin regions utvecklingsbyråer. • Deras svaga sida är: a) svårigheterna att fortsätta diskussionerna med de lokala myndigheterna, 2) de begränsade ekonomiska resurserna, 3) bristen på erkännande av industripraktik som merit vid universiteten, 4) universitetens svaga roll vid beslut rörande partnerskapens strategi och 5) bristen på integrering av det arbete som utförts av partnerskap under COMETT samt nationella och lokala myndigheter för yrkesutbildning. 4 Rörlighet • COMETT-programmets viktigaste bidrag till Italien har varit skapandet av modellen och procedurerna för studentutbyte, som tidigare inte fanns i Italien, och de har haft en stor del av ansvaret för skapandet av en praktisk ram för kontakten mellan universitet och företag. • Värdet av rörligheten har så småningom accepterats av universitet, företag och studenter. Särskilt efter COMETT I har i synnerhet den italienska industrin kommit att uppskatta värdet av praktikanter i en sådan utsträckning att efterfrågan på gäststudenter är 25 % högre än för studenter som reser ut. • Det har gått långsamt för ungdomskulturen att acceptera transnationell praktik på grund av dåliga kunskaper i främmande språk, socialt tryck (särskilt i södra Italien och för kvinnor), dålig uppskattning av fördelarna med industrierfarenhet vid anställningar, militärtjänst, stelhet i universitetens kursplanering och brist på godkännande av praktikplatsen. 5 Utbildning • I Italien har COMETT-programmet påverkat utvecklingen av innovativa modeller för utbildning på det nationella planet genom att stimulera universiteten till att arbeta på gemensamma projekt och genom att utveckla den transnationella aspekten vad gäller utarbetandet av projekt. Det har främjat produktionen av högkvalificerade utbildningsmedel (inklusive multimedia och läromedel för distansundervisning), samarbetet med DELTA samt bidragit till en ökad medvetenhet och till flexibla utbildningssystem. Programmet har särskilt påverkat genomförandet och stärkandet av utbildningsverksamhet och riktlinjer. • COMETT har fungerat som en katalysator i Italien för att skapa ett institutionellt system för samarbete mellan universiteten och företagen. Det har lyckats utveckla ett varumärke med en klar kvalitetsstandard i Italien. • Arbete med programmet leder ofta till att partnerna blir inblandade i andra gemenskapsinitiativ. Italienska UETP har starka band med FORCE och TEMPUS. 6. Helhetseffekt • I Italien har COMETT genom partnerskapen skapat klara kanaler för systematiskt snarare än tillfälligt samarbete mellan lokala universitet och små och medelstora företag, företagarföreningar, handelskammare och lokala myndigheter. • Det har i det stora hela varit ansvarigt för att skapa en kvalitetsbaserad ram för den offentliga debatten mellan universitet och industri i landet. Framgången för programmet har uppmuntrat en de universitet att ändra grundreglerna för att formellt kunna erkänna industripraktik. 95 COMETT-programmet har också varit en viktig multiplikator när det gällt att fungera som bärare av tekniköverföring. Det säkrar partnerskapen som effektiva utvecklingsorgan som deltar i utbildning, FoU, utveckling av program för EG och de nationella myndigheterna. Genom COMETT har den praktiska relationen mellan universitet och industrier koncentrerats till att fylla de utbildningsbehov som uppstått för industrin genom kurser och praktik, och det har givit relationerna en transnationell dimension. COMETT-programmet erbjuder en värdefull modell för utformningen av en framtida politik för utbildning och undervisning på grundnivå och avancerad nivå. COMETT kommer att uppmuntra att nationell politik utvecklar ett decentraliserat och flexibelt system för undervisning och utbildning genom direkt dialog mellan universitet och industripartner liksom aktivt samarbete i gemensamma projekt. COMETT har genom att stimulera debatten mellan universitet, industri, FoU-organisationer, lokala och nationella regeringar skapat ett forum för diskussion av undervisning och utbildningspolitik med både en nationell och europeisk dimension. Det arbete som bedrivs av COMETT:s informationscenter, beläget på MURSI, har varit avgörande när det gällt att engagera alla huvudaktörer i programmet och garantera dess kvalitetsnivå. Informationscentret har varit särskilt inflytelserikt i att främja acceptansen och erkännande av studentutbytessystemet i Italien. IRLAND Befolkning 3,52 milj, befolkningstäthet: 50,4, G DP / invånare 10,8 ppp SAMMANFATTNINGSTABELL IRLAND (1990-94) Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA Antal Budget 3 2 690. 000 • L205 3. 294. 330 46_ HO 12 2 [8 310. 530 1. 262. 000 2. 517. 940 1. 000. 000 582. 818 9. 278. 508 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Lagen om Regional Technical Colleges & Dublin Institute of Technology (1992) har som en av de viktigaste funktionerna angivit "att ge yrkes- och teknikundervisning och teknikutbildning för statens utveckling inom ekonomi, teknik, vetenskap, handel, industri, samhälle och kultur, med särskild hänsyn till den region skolan betjänar. " Tillsammans med de nya tekniska universiteten (1989) har alla nu definierade legala strukturer som kommersiell verksamhet kan bedrivas inom. Stadgarna för National University och Trinity College tillåter även sådan verksamhet. En grönbok av år 1992 angav ökad inriktning mot högskoleundervisningens yrkesmässiga aspekter. • Program för samarbete högskola-industri har utvecklats sedan slutet på sjuttiotalet. De nu aktuella inom vissa programmen omfattar: 1) Industriministerns stödprogram högskoleinstitutioner, 2) planen för samarbete mellan högskola och industri som stöder gemensam forskning, 3) programmen för avancerad teknologi som utvecklar kommersiellt kritisk massa inom nisch teknologier, 4) praktikprogram som överför kompetenta akademiker till industrin, 5) regional utveckling av teknisk infrastruktur som stöder utvecklingen av teknologier som är särskilt väsentliga för en viss region, o. s. v. för sådan verksamhet 96 • De flesta institutioner för högskoleundervisning har nu uttalade policy-och stödprocedurer för kommersiell verksamhet. 2. COMETT:s nationella utveckling • Irland har gjort ständiga framsteg inom COMETT II. Två sektoriella partnerskap har tillkommit, vilket gör att det nu finns fem partnerskap baserade i Irland och sammanlagt har nu omkring 111 kontrakt utfärdats. • Svårigheterna har förekommit på fyra huvudområden: 1) spridningen av projektresultat till små och medelstora företag, 2) utsträckningen av den europeiska dimensionen till alla inriktningar, 3) utvecklingen av partnerskapens affärsplaner, 4) marknadsföringen i europeisk skala av utbildningsmaterial och kurser. 3 Nätverk • Bidraget från de sektoriella partnerskapen har bland annat inneburit att utveckla expertkunskaper i europeiskt samarbete och ge den regionala verksamheten en EU-dimension. Alla partnerskap har genomfört utbildningsbehovsanalyser, organiserat korta kurser och engagerat irländska företag i internationella utbildningsprojekt. Utbildningsbehovsanalysen har utförts i samverkan med regionala och nationella institutioner engagerade i S&T. Ett nationellt förbund för partnerskap har också bildats. • Partnerskapens verksamhet har lett till att starka nätverk utvecklats kring korta kurser och utbildningsprojekt där man ofta integrerat och fått stöd av verksamhet för personals rörlighet. För små företag är det ofta den första förbindelselänken med transnationell verksamhet. De stöds av partnerskapen när de deltar i större projekt. • Bara två sektoriella partnerskap samordnas från Irland. Båda arbetar aktivt med att ordna korta kurser med europeisk spännvidd och att utveckla program för rörlighet. De har gått in i och samordnat andra EG- program (LINGUA, TEMPUS, FORCE o. s. v. ) för sina medlemmar. • Partnerskapens starka sida är 1) gott rykte, expertkunskaper och utvecklad kompetens, 2) upprättade förbindelselänkar till andra EG-program och nätverk. • De svaga sidorna är: 1) brist på industriellt deltagande beroende på att man verkar i en region med låg företagstäthet på låg teknisk nivå, där små och medelstora företag dominerar, 2) ingen statlig myndighet har blivit "ägare" till partnerskapet, 3) osäkerhet och brist på ekonomiska bidrag. 4 Rörlighet • Irland har inte någon stark praktiktradition utanför de nya tekniska universiteten fastän medvetenheten ökar på grund av COMETT och liknande nationell verksamhet. Konkurrensen för industripraktik är dock hård och drivs på av hög arbetslöshet och en svag industriell struktur. Personalutbytena har också förbättrats. • Studentpraktiken har: 1) infört ett transnationellt element i högskolorna, där man redan har tagit upp industripraktik, 2) blivit en katalysator för utvecklingen av praktikkraven och de delar av de högre läranstalterna som inte redan är engagerade i sådan verksamhet, 3) ökat språkkunskaper bland studenterna, 4) fungerat som bas för starkare samarbete och gemensamma projekt, 5) givit en del företag en kulturell läroerfarenhet. • En del colleges som ännu inte har tagit upp praktikverksamhet har ändrat sin politik på informell nivå för att underlätta utbyte. En del avdelningar har formellt ändrat strukturerna. Programmet för personalens rörlighet ses som alltför stelt med den tre månader långa praktikperioden som är för lång. 5. Utbildning • COMETT har förbättrat tillgången på utbildning i Irland genom att uppmuntra högre läroanstalter att utveckla och ge teknisk utbildning, särskilt inom områden där det tidigare varit nödvändigt att resa utomlands. Tillgången till internationell expertis har förbättrat kvaliteten. Även öppna utbildningar, multimedia och distansundervisning har fått ökat tempo genom COMETT. • Förnyande samarbete har skett genom 1) direkt engagemang av företag i planering och utveckling av kurser, 2) internationalisering av utvecklingsprocessen, 3) utveckling av flexibla nätverk för att ta upp sådant arbete. • Projekten inom Cb ses som särskilt framgångsrika i Irland. Två pilotprojekt (bioteknologi och motorvägsbyggnad och underhåll) har också fungerat väl. 97 6. Helhetseffekt • I stort sett har COMETT gynnat debatten genom att ta upp frågor som innefattar utbildningsdimensionen och koncentration på det transnationella. • Partnerskapen förutbildning universitet-företag hartillfört en extra dimension som infrastrukturel It nätverk. Nationella förbindelsekommittén med COMETT har för första gången aktivt samlat alla (regeringen, universiteten, företagen facken o. s. v. ) som är intresserade av högskoleundervisning och vetenskaplig och teknisk utbildning. Programmet har också bidragit med att ge den nationella politiken på området en EU- dimension och har upprättat förbindelser med verksamhet för industriutveckling 1989-93 inom områden som gäller samarbete mellan högskola och industri. inom Verksamhetsprogrammet • Starka stödjande relationer har grundats med industriförbindelsedelen inom högskolorna liksom inom de nationella prioritetsområdena för S&T-utveckling (t. ex. timmer och skogsbruk, havs- och vattenbruk, bioteknologi). LUXEMBURG Befolkning 0,38 milj, befolkningstäthet: 188,4, GDP / invånare 19,64 ppp SAMMANFATTNINGSTABELL LUXEMBURG (1990-94) Antal Budget Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA 1 0 50 5_ 3 1 1 120. 000 105,030 45. 000 565. 000 500. 000 20. 000 1. 355. 030 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Fullständig högskoleundervisning saknas i Luxemburg med endast Institut Supérieur de Technologie (1ST) och Centre Universitaire du Luxembourg (CUL). Företagen tenderar därför att söka samarbete mellan högskoleundervisning och industri utomlands. • Först sedan grundandet av Centres de Recherche Publics (CRP) 1987 har ny och högteknologisk utbildning blivit tillgänglig. 2. COMETTis nationella utveckling • COMETT I har haft en konkret och initierande roll i utvecklingen av SITec (en plattform för ny teknik i intensivkurser) inom CRP-Henri Tudor. • COMETT:s informationskontor har också spelat en viktig roll. 98 3. Nätverk • Luxemburg har bara ett regionalt partnerskap som täcker hela landet. Efter en långsam start fungerar det nu bra. Sektoriella utbildningsbehovsanalyser har genomförts. Kurserna har tillförts ett internationellt element. • Partnerskapet tillförde ett mervärde genom att göra företagen uppmärksamma på den europeiska dimensionen inom FoU och utbildning. • Dess starka sida är att deltagarna har tagit med företagarföreningen vilket har borgat för trovärdighet och lätthet när det gällt att närma sig företagen. Andra partner har tagit med ITS, CU och CRP. Alla partner har varit aktiva inom nationell och EU-inriktad FoU och tillåter på så sätt partnerskapet att förena utbildning och forskning. 4. Rörlighet • Sedan de ekonomiska svårigheterna 1992 har studenterna blivit mer intresserade av praktikplatser och företagen mer noggranna med lämpligheten. • För små och medelstora företag har det ofta varit deras första kontakt med ett europeiskt program och det har uppmuntrat dem att fortsätta till FoU-program. • Praktikperioderna på företag har blivit mer systematiska. 5. Utbildning • Utvecklingen av SITec som plattform för korta kurser har varit den viktigaste framgången för COMETT. Under COMETT har CRC-CU utvecklat korta kurser för industrin liksom också Chambre des Metiers: i det senare fallet främst för små och medelstora företag. 6. Helhetseffekt • Förbindelserna mellan högskolor och industri har utvecklats före COMETT. Dock har COMETT haft en indirekt, katalytisk effekt på relationen mellan högskola och industri. Det har också fäst uppmärksamheten på vikten av transnationellt samarbete. • COMETT:s goda administration har uppmuntrat företagen att delta i ytterligare EG-program. • COMETT:s verksamhet har fäst uppmärksamheten på bristen på nationell samordning inom samarbetet mellan inländska företag och utländska universitet och har uppmuntrat utvecklingen av gemensam verksamhet i Sarr-Lor-Lux-regionen. • Partnerskapen har stött QUALIF-programmet för kvalitetshantering av informatikprojekt mellan företag och nationella organisationer. Det har sammanfört organisationer för teknisk innovation med ett intresse för utbildning. 99 NEDERLÄNDERNA Befolkning 15,13 milj, befolkningstäthet: 367,2, G DP / invånare 15,6 ppp SAMMANFATTNINGSTABELL NEDERLÄNDERNA (1990-94) Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA Antal Budget 3 7 1. 455. 000 L567 3. 706. 315 15 147 17 3 21 97. 460 1. 685. 500 3. 463. 000 1. 500. 000 328. 329 12. 235. 104 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Den högre undervisningen är delad mellan universiteten (WO) och högre yrkesskolor (HBO). Samhällstjänst erkänns uttryckligt i 1986 års högskolelagar. • Stiftelsen för teknisk forskning (STW) stödde forskning av högt kommersiellt värde. Ekonomiministeriet har två stora program för stimulering av teknisk forskning och samarbetsinriktad utveckling av nya kommersiella produkter. I styrelserna för yrkeshögskolorna HBO sitter industrifolk och 16-12 månaders industripraktik är obligatorisk. Bedömningen av eleverna omfattar allt oftare industriell bedömning såväl som bedömning av skolarbetet. Kontor för industrikontakt och tekniköverföring finns vid de flesta högre läroanstalter. Program för kontinuerlig undervisning expanderar. • • Storföretagen har ett gott samarbete med högskolorna och bekostar professurer och fungerar som gästhandledare. 2. COMETT:s nationella utveckling • Efter en långsam utveckling under COMETT I har deltagandet ökat snabbt. NUFFIC har spelat en viktig roll i utvecklingen genom att stå som värd för och utveckla COMETT:s informationskontors arbete. 3. Nätverk • Av de tio nederländska partnerskapen är 3 regionala och lokaliserade till de tre tekniska universiteten (Delft, Eindhoven och Twente) och täcker hela landet. Sju är sektoriella. De flesta av de välkända multinationella företagen är medlemmar i partnerskap. Framgången bland små och medelstora företag har varit blygsammare. • COMETT:s partnerskap hjälper till med industriella "klungstrategier". Organiseringen av industriella rundabordsmöten har varit till särskilt stor hjälp. Utbildningsbehovsanalyser har alltid utförts. • Den starka sidan hos de regionala partnerskapen har varit 1) en nära relation till andra förmedlande organisationer, provinsmyndigheter och företag, 2) konkreta och synbara resultat av internationellt samarbete och 3) kännedom om europeisk expertis och möjlighet att inhämta sådan när behovet är påkallat. De sektoriella partnerskapen har tillfört sitt arbete en stark internationell dimension. 100 • Den svaga sidan har varit 1) brist på pengar för verksamheten 2) för stora regioner, 3) de industriella deltagarna inte tillräckligt engagerade, 4) industrin har låg medvetenhet om COMETT, 5) snabb omsättning av partnerskapspersonal. De regionala partnerskapen har större svårigheter i kontakterna med industrin. 4. Rörlighet • Ett partnerskap har bildat en "lokal strategikommitté" med partnerindustrierna för att ha uppsikt över utbytet och påverka kursinnehållet. Andra pekar på att innovationer sker i en tämligen blygsam skala. • Större uppmärksamhet ägnas nu många praktiska angelägenheter som bostäder, strukturering av kontakterna (en nätverkspolitik i stället för informella kontakter) och det planerade skapandet av ett slags "AT-tjänstprojekt" för studenter som en del av företagens operationer o. s. v. • Det fanns krav på förenklingar av regler och procedurer kring rörlighetsplanerna. Sanktioner och rapportering post factum skulle också kunna förbättra programmets effektivitet betydligt. 5. Utbildning • COMETT har internationaliserai en rad verksamheter med utbildningskurser och har hjälpt till att orientera instruktörer att arbeta på internationell nivå. Mera efterfrågestyrda kurser har utvecklats på grund av företagens engagemang. • Kvaliteten har förbättrats i utvecklingen av kurserna genom utbyte av idéer. Kvalitetsgarantier på Europanivå har utvecklats genom att motverka större skillnader vid de olika universiteten och etablera en gemensam grundläggande kursplan (som ligger till grund för utbytena). Inspektörer har tillsatts för att hålla efter kvaliteten. • Omfattningen av de tillgängliga kurserna har ökat, både i Nederländerna och Europa, samtidigt som kurser ges på olika sätt. Utbildningsverksamheten har blivit mer internationell till sin natur och det finns ett ökat intresse och deltagande från små och medelstora företag. 6. Helhetseffekt • COMETT har aldrig spelat någon större roll i en nationell debatt om samarbete mellan högskola och industri. Det kommer sig av dess blygsamma budget och den rika traditionen av fortsatt utbildning för industrin efter högskolan. Likadant var det före COMETT, då det förekom en hel del kontakt mellan universitet, hogescholen (högskolor) och företag. Ovanpå allt detta finns det en omfattande uppsättning åtgärder för utveckling och spridning av ny teknik, särskilt till små och medelstora företag. COMETT:s roll är därför snarare stödjande än ledande. • Resultatet har ännu inte blivit att någon ny nationell eller regional politik har formulerats eller att några förbindelselänkar har upprättats till något nationellt eller regionalt program. Ministeriet har dock lämnat ekonomiskt stöd till partnerskapen. • Den viktigaste effekten har varit att det ger en europeisk dimension till utbildningen. 101 PORTUGAL Befolkning: 9,85 milj. befolkningstäthet: 106,6, GDP/invånare 9,06 ppp (se tabell nedan) SAMMANFATTNINGSTABELL PORTUGAL (1990-94) Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA Antal Budget 4 6 1. 350. 000 L321 3. 282. 700 59 127 11 11 24 404. 660 1. 194. 500 1. 970. 371 500. 000 378. 656 9. 080. 887 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • År 1980 bildades INESC (Institutet för system- och datorteknik) som en kontaktyta mellan Lissabons tekniska högskola och kommunikations- och den informationstekniska industrin. Koncentrationen ligger på FoU och teknisk utbildning på hög nivå. AITEC (Tecnologias de Informacäo SA) bildades av INESC för att ta upp tekniköverföring och företagsavknoppning. År 1984 bildades FUNDETEC (Stiftelsen för utveckling av undervisning i elektro-, elektronik- och datoringenjörsvetenskap och teknik) av Lissabons tekniska universitet för att utveckla nya utbildningsprogram för ingenjörer. 1987 bildades ITEC av Lissabons tekniska universitet för att stimulera Portugisiskt deltagande i EU-program. • År 1986 bildades INEGI (Institutet för maskinbyggnad och industriföretagande) i Porto för att stärka banden mellan universiteten och industrin. • År 1988 bildades Conselho para a Cooperacäo Enino Superior Empresa, CECE (Rådet för samarbete högre undervisning-industri). • Från mitten av 1970-talet hade den portugisiska högskoleundervisningen expanderat. På senaste tiden har universitet och tekniska högskolor fått stadgar som bekräftar ekonomisk och administrativ autonomi. 2. COMETT:s nationella utveckling • Upprättandet av COMETT:s informationskontor på CECE har varit avgörande för COMETT:s framgång i Portugal. Det har föreslagits att liknande samarbete mellan högre undervisning och industri ska integreras inom andra nationella program baserade på COMETT-erfarenheten. • Rådet för samarbete mellan högre undervisning och industri, CECE rekommenderade att partnerskapen skulle få offentligt stöd för att uppnå bättre synergi med de nationella programmen. Parallellt med COMETT har två större samarbetskonferenser för den högre undervisningen anordnats varje år. Verksamheten inom COMETT har också inspirerat CECE att sätta i gång ett nationellt program för akademikers utbildningspraktik i företag och organisationer i EU och EFTA-stater. Det kommer att använda mycket av den information och kompetens som erhållits genom COMETT-programmet. • Vissa tidigare upprättade konsortier för FoU och tekniköverföring har spritts för utbildning genom COMETT. 102 3. Nätverk • COMETT:s och dess partnerskaps bidrag har varit att 1 ) utveckla engagerade regionala kontaktytor mellan högre undervisning och industri, men dominerade av universiteten, 2) ge kontaktytorna en starkare internationell dimension än den tidigare mycket svaga, 3) utvidga verksamheten till andra program från EU och inom landet (PEDIP, PRODEP o. s. v. ). • Två partnerskap har flyttat för att samverka med de regionala myndigheterna för regionutveckling. Ett partnerskap har upprättat en rad centra för tekniköverföring inom sin region. • Partnerskapen/COMETT har stärkt banden med högskolor och industrier utomlands, och det har givit nya partner för FoU och utbildning. På samma sätt har det givit företagen internationella kontakter och potentiella marknader liksom det samtidigt varit en inkörsport till andra europeiska program. Företagen, särskilt de små och medelstora, har dock haft lite att tillföra utvecklingen av programmen. • De sex sektoriella partnerskapen (textil, jordbruk, gruvor, telekommunikationer, bioteknik) har tagit fram kurser, utbildningsmaterial, böcker, kataloger o. s. v. och har ordnat studentutbyte och stärkt banden med det övriga Europa. • Den starka sidan hos partnerskapens verksamhet är den transnationella dimensionen, utvecklingen av en professionell förvaltningsstruktur och specialisering på internationell teknikutbildning. De viktigaste svaga sidorna är att a) partnerskapen fortfarande måste lita till ett bräckligt ekonomiskt stöd, 2) de sektoriella partnerskapen har en oklar legal status och att 3) det brister i offentligt medvetande och erkännande av deras potential inom EG:s nya undervisnings- och utbildningsprogram. 4. Rörlighet • COMETT har ökat studenternas intresse för praktik utomlands och tillfört utbildningen av studenter en europeisk dimension liksom det bidragit till att utveckla ett nätverk för tekniköverföring mellan europeiska universitet och företag. Inom utbildningsprogrammen vid universiteten erkänner man dock inte studentpraktiken och behovet av ett genomtänkt strukturellt och i kursplanerna förankrat erkännande av transnationell industripraktik. Det brister också i verklig översyn av utbildningsarbetet från universitet och företag. • Personalutbyten, särskilt företag till universitet, är fortfarande svåra beroende på att företagen har besvär med att anpassa personalens utbildningsbehov till universitetens utbildningsmetoder och att släppa ifrån sig folk under längre perioder. 5. Utbildning • COMETT har bidragit till starkare transnationell utveckling av och deltagande i utbildningsverksamheten. • Det har skett en förbättring av kvalitet och kvantitet i utbildningsmaterial på marknaden. Effekten är dock begränsad på grund av den låga efterfrågan (och tillgången) på teknikrelaterad utbildning i Portugal. 6. Helhetseffekt • COMETT har bidragit till att utveckla nya idéer och förslag inom teknisk utbildning och öka medvetenheten om vikten av tekniköverföring. Det har bidragit till att skapa kontaktytor mellan högskola och företag vilket har lett till fler specialanpassade kurser. • COMETT har bidragit till att förbättra de nationella och internationella kontakterna mellan universitet och företag inom utbildning och tekniköverföring. • Det har fört integreringen av transnationell industripraktik vidare till kursstrukturerna. 103 FÖRENADE KUNGARIKET Befolkning 57,75 milj, befolkningstäthet: 236,6, G DP / invånare 14,73 ppp SAMMANFATTNINGSTABELL FÖRENADE KUNGARIKENA (1990-94) Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA Antal Budget 17 12 3. 860. 000 4. 785 13. 626. 124 69 324 42 4 71 410. 310 3. 347. 400 8. 679. 009 2. 000. 000 1. 086. 556 33. 009. 399 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Handels- och industriministeriet, arbetsministeriet och utbildnings- och forskningsministeriet är alla engagerade i att utveckla en politik för samarbete mellan universitet och industri. Tyngdpunkten ligger särskilt på att överbrygga tekniköverföringsklyftan. Det finns skattelättnader för utbildning. • öronmärkta anslag för utveckling av fortgående yrkesutbildning ges till universiteten. Undervisningsföretagsplanen (Teaching Company Scheme) ger anslag till unga akademiker som anställs av akademiska institutioner för arbete med bestämda projekt inom industrin. LINK stöder forskingsprojekt mellan partner inom naturvetenskap och industri. CASE uppmuntrar industrin att sponsra forskare som ersättning för arbete på ett särskilt projekt. Företagsinitiativet ger företagen möjlighet att anställa universitetskonsulter för kortare perioder. Andra närliggande åtgärder innefattar uppmuntran av teknologirevision, upprättande av Faraday Centres (liknande Fraumhofer Instituten), Enterprise in Higher Education Scheme, bildandet av Training & Enterprise Councils (TEC), Högteknologiska utbildningsprogrammet o. s. v. • Det finns nu extensiv representation av professionella, industriella och styrande organisationer inom institutionerna för högre undervisning och deras underlydande kommittéer. Institutionerna för högre undervisning blir alltmer engagerade i tekniköverföring och i att bilda bolag. Nu uppmuntras universitetspersonal att delta i kommersiellt utnyttjande av sin forskning. De flesta universiteten har industrikontaktmän och många har anlagt forskarbyar. Industrins engagemang i högskoleinstitutionerna ökar. en del stora företag har undervisningskontaktmän. Det finns en stark industriell representation i råden för finansiering av universiteten. CBI förhandlar om industrins position med avseende på den högre undervisningen. • 2. COMETT:s nationella utveckling • Det starka deltagandet i COMETT I fördes över till COMETT II. Den fortsatta utvecklingen har baserats på: 1) de högre läroanstalternas goda organisationsförmåga och det faktum att de alla varit väl sammanlänkade med företag före COMETT, 2) den historiska vikt som givits industripraktiken, 3) entreprenörsandan som utvecklats inom högskolorna sedan åttiotalet, 4) erkännandet av vikten av samarbete över Europa, 5) de nationella strukturer som stöder samarbetet mellan universitet och företag och COMETT:s informationskontor. 104 3. Nätverk • Efter 1990 har Förenade kungariket haft 25 partnerskap: 17 regionala över hela landet och 8 sektoriella. Ytterligare fyra partnerskap kom till 1992. • Universiteten tyckte att partnerskapen hade större relevans på lokal nivå än på nationell. Partnerskapen var effektiva när det gällde att marknadsföra Comett. Nyhetsbrev, möten, placeringar och kortkurser var alla nyttiga. I allmänhet tyckte företagen det var viktigt med universitets-företagsnätverk och såg partnerskapen som en katalysator för detta. Alla partnerskap såg ett behov av universitets-företagsnätverk som skulle utvecklatransnationellaförbindelseroch tillhandahål la information om EU:s utbildningprogram. • Över hälften av universiteten ansåg att partnerskapen hade liten eller ingen effekt när företagen skulle tala om vilka behov de hade eftersom många andra vägar att göra detta redan fanns. Enligt företagen hjälpte partnerskapen till med utbildningsbehovsanalyser och med att ge företaget en utbildningsprofil. Partnerskapen själva hade föga bevis för att de kunnat hjälpa till på detta området. 54 % av de regionala partnerskapen hade hjälpt till, men nästan inga resultat hade uppnåtts. • Universiteten ansåg att partnerskapen hjälpt dem att få kontakter med universitet och företag över hela Europa. Partnerskapen hjälpte företagen att hitta utländska partners och EU-studenter för praktik. 61 % av de regionala partnerskapen och samtliga sektoriella tyckte att de bidragit en del eller mycket till att främja samarbete över gränserna. De sektoriella partnerskapens bidrag skilde sig inte mycket från de regionalas. De förra verkade emellertid ha närmare och tätare kontakter med företag. • Universiteten ansåg att partnerskapens styrka låg i deras omfattande kontakter med andra partnerskap inom Förenade kungariket och EU samt med universitet och företag. En annan styrka var deras engagemang för industriell utveckling och deras katalytiska stimulans av samspelet mellan universitet och industri. Svagheten låg i otillräcklig finansiering och i att de ibland inte var tillräckligt förankrade i sina egna regionala strukturer. Företagen tyckte att partnerskapens styrka låg i deras förmåga att samla de europeiska organisationerna samt tillhandahålla det senaste inom EU:s teknologiska utbildningsåtgärder och möjligheter till praktik inom ramen för EU-programmen. Svagheten låg i bristen på kontaktytor mellan sektoriella och regionala partnerskap samt i finansieringsprocessen, som gjorde en långsiktig planering svår. Kommunikationen genom kampanjer och reklam var dålig och många kände inte till partnerskapens existens. Regionala partnerskap ansåg att deras starka sidor var nätverk, experthjälp vid omplaceringsprogram, förbindelser med kommissionen, projektförvaltning, hjälp för att ge alla tillträde till universitetsinstitutioner, företag och gemenskapsprogram. Svaga sidor var otillräcklig finansiering, beroende av gemenskapsfinansiering och svårigheter att finna annan finansiering samt svårigheter att bibehålla intresset från industrins sida och kunna vara behjälplig med allt. Sektoriella partnerskap ansåg att deras starka sidor bland annat var ett tydligt uppdrag, bra stöd från universitetsinstitutioner, industri och EU, experthjälp vid gemenskapsfinansiering och projektförvaltning. Svagheten låg bland annat i dåliga kontakter med industrin och en svag kommersiell inriktning liksom dåliga kontakter med en del länder. 4. Rörlighet • Lite över hälften av universiteten ansåg att placeringarna av studenter hade lett till förnyelse inom institutionen. Två tredjedelar av företagen ansåg att de hade haft nytta av placeringen genom att nationella barriärer överbryggats och nya marknadsmöjligheter öppnats samt att man haft nytta av den specifikt tekniska delen. 85 % av de regionala partnerskapen ansåg att placeringarna av studenter hade bidragit till förnyelse genom att intresset för och efterfrågan på studenter ökat, företagen getts tillträde till nya marknader, universiteten haft fördelar av arrangemanget, företagen fått tillgång till ett urval välmotiverade studenter etc. • Hälften av universiteten ändrade sin praxis på olika sätt, alltifrån att praktiken blev en större akademisk merit till att förfarandet vid placeringar ändrades. Hälften av företagen i undersökningen hade gjort ändringar. Ungefär tre fjärdedelar av partnerskapen trodde att universiteten och företagen gjort sådana ändringar som till exempel flexibilitet i kursplaneringen, hjälp åt lärare som besöker studenter utomlands, försäkringsbestämmelser, bättre språkförberedelse etc. Företagen hade blivit mer flexibla när det gällde att planera och definiera arbetsprogram etc. 5. Utbildning • Universiteten var jämnt fördelade för och emot i frågan huruvida COMETT hade bidragit till förnyelse inom utbildningen. 70 % av företagen ansåg att COMETT hade haft liten eller ingen effekt på innovationerna. Av partnerskapen ansåg bara 16 % av de regionala och 57 % av de sektoriella 104 £ partnerskapen att lite eller en hel del hade uppnåtts. Det här misslyckandet berodde på otillräckliga anslag och brist på tid hos personalen i små och medelstora företag. • När det gäller kvantitet eller kvalitet i utbildningen ansåg företagen att COMETT hade bidragit lite eller inte alls. Omkring hälften av partnerskapen ansåg att COMETT hade bidragit till kvantiteten och kvaliteten genom tillgång till en större grupp experter och hade tillfört ett europeiskt värde, anskaffat ytterligare bidrag o. s. v. Universitetens meningar var jämnt fördelade om huruvida COMETT verkligen hade bidragit. • Av företagen ansåg 59 % att COMETT kompletterade deras egen utbildningsverksamhet. De sektoriella partnerskapen var mer positiva än de regionala: 57 % ansåg att bidraget var någorlunda eller riktigt mycket. • Slutsats:. "COMETT-programmet (har) generellt sett varit framgångsrikt i att hjälpa till att öka medvetenheten om Europa inom undervisning och utbildning. (men) hade varit mycket blygsamt till omfattningen jämfört med kompletterande regional och nationell verksamhet. Det viktigaste värde som COMETT medfört, har varit att göra idén med praktikplatser intressant för en större krets av företag. Det har också bidragit till att upprätta nya kontakter mellan universiteten här i landet och företag i andra medlemsstater eller EFTA-länder. " 6. Helhetseffekt • Universiteten menade allmänt att COMETT hade satt fart på diskussionen om samarbetet mellan högskola och industri. Många noterade dock att debatten hade pågått långt före COMETT. 43 % företagen menade att COMETT hade varit framgångsrikt på deras område. 36 % var av motsatt uppfattning. 58 % av de regionala och 71 % av de sektoriella partnerskapen ansåg att COMETT hade lämnat e tt avsevärt bidrag. • De flesta universiteten ansåg att COMETT hade lämnat ett avsevärt bidrag. Det hade stärkt banden både lokalt och runtom i Europa. En del företag menade att COMETT bara hade fått fram ett minimum av sam arbetsföretag. En del menade att förbindelser mellan universitet och industrier utvecklade av COMETT hade fört in nya idéer inom arbetslivet. Av alla partnerskap ansåg 70 % att de hade lämnat ett avsevärt bidrag inom området. Områden som togs upp sträckte sig från praktikplatser för studenter till bildning av nya transnationella förbindelselänkar, från kompetens och utbildningsbehovsanalyser på regional och sektoriell nivå till frågor om anställning av akademiker. • Av universiteten ansåg 49 % att COMETT inte hade påverkat politiken, den var för det mesta redan väl utvecklad. Av företagen ansåg 36 % att COMETT hade haft betydande inflytande på deras politik gentemot universiteten. Bara 25 % av de regionala och 14 % av de sektoriella partnerskapen ansåg att COMETT hade något eller avsevärt inflytande. Många tyckte dock att det indirekta inflytandet hade varit viktigt. COMETT kompletterade och framhävde existerande modeller för samarbete mellan universitet och industri. • För företagen var de viktigaste exemplen på fördelar med COMETT tillgången på personer som kunde tillhandahålla europeisk expertis och en större medvetenhet om europeiska utbildningsfrågor. 44 % var engagerade i liknande verksamhet. Av partnerskapen rapporterade 77 % av de regionala och 60 % av de sektoriella att de hade upprättat kontakter med COMETT och andra nationella/regionala som delade deras syften. • Universiteten menade allmänt att COMETT hade haft liten effekt, även lokalt. De internationella aspekterna uppfattades som förtroendeingivande för EU-praktikinriktningen. En del menade att det hade ökat teknikkompetensen hos lokala företag. Hälften av företagen menade att COMETT hade haft en avsevärd inverkan på deras eget företag, särskilt genom studentpraktiken, som öppnat ny kompetens och medvetenhet om EU-marknaden. Företagen menade att den sammantagna regionala effekten av COMETT var liten. Partnerskapen ansåg att effekten begränsades av otillräckliga anslag som fanns tillgängliga för att generera storskaligt intresse och deltagande. 105 ÖSTERRIKE Befolkning 7,83 milj, bejblkningstälhet: 93,7, G DP / invånare 16,7 ppp SAMMANFATTNINGSTABELL ÖSTERRIKE (1990-94) Antal Budget Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildnings- projekt Pilotprojekt 4 1 7% 73 84 8 735. 000 1. 989. 560 634. 310 826. 500 1. 336. 000 Kompletteringsåtgärder 13 187. 080 SUMMA 5. 708. 450 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Det finns ingen specifikt österrikisk lagstiftning om samarbete mellan universitet och industri. En lag av år 1988 tillåter ändå institutionerna att fungera som företagare inom sitt akademiska område. Det är särskilt nyttigt för kontraktsforskningen. Universitetsstudielagen omfattar även en viktig bestämmelse om kontinuerlig undervisning: ett väl definierat ramverk för intygsgivning, finansiering, användande av universitetets infrastruktur, löner till personal o. s. v. Nyare större reformer koncentrerar sig kring systemet med Fachhochschulen (fackhögskolor). • Två särskilt relevanta program är 1) "Vetenskapsmän för industrin" som gör det möjligt för unga universitetslärare och forskare att tillbringa upp till två år på företag och 2) "Vetenskapsmän grundar företag" som ger startkapital till nyföretagande på grundval av vetenskapsmannens forskning. • Viktig samarbetsverksamhet för högskoleundervisning och industri innefattar 1) nationell och regional S&T-mässor för att presentera FoU-resultat för företagen och 2) "FoDoc Austria" som är ett riksomfattande informationssystem om forskningspotential och projekt vid alla universitet och akademier (högskolor). • Ett nätverk av institut för tekniköverföring och kontinuerlig undervisning, universitetsanknytningscentra och industrikontaktskontor har upprättats. • Det är vanligt att ta upp examensarbeten och doktorsavhandlingar som har samband med industriprojektarbeten. Universitetslärarna från industrin förekommer ofta inom universitetens CET- program. • Samarbetsrelationer mellan universitet och industri är således väl utvecklade. 2. COMETT:s nationella utveckling Den nationella utvecklingen av COMETT-verksamheten har varit snabb och framgångsrik därför att: • Partnerskapen väl passar in i existerande, väl utvecklade strukturer för samarbete mellan högskola och industri. • COMETT:s informationscentrum har gett aktivt och effektivt stöd. Det har tagit initiativet till projekt, arrangerat konferenser, seminarier workshops, informationstjänster o. s. v. • Ministeriet för vetenskap och forskning har lämnat centralt stöd och ekonomiskt bidrag samt uttryckt en beredvillighet att även i framtiden lämna stöd. 106 • EG-etiketten var nyttig. De flesta ledande organisationerna deltar nu i COMETT, inklusive en stark företagsnärvaro. 3. Nätverk • De fyra regionala partnerskapen (APS, ATTAC, CATT och DANUBE) har tillhandahållit: - En regional plattform för utbildning och teknikfrågor medan de höjt den regionala och nationella - medvetenheten om dessa frågor. Internationella partner och en europeisk dimension till teknikutbildningen som fungerar som en regional koncentrering av europeiska initiativ. De bidrar till integreringen av regionala små och medelstora företag och andra partner i de europeiska projekten och frågorna. Det har lett till en motivering och ökat känsligheten för internationell teknisk utveckling. - Korta kurser och personalutbyte liksom spin-off-bolag från sådan verksamhet. De har utvecklat större synergi mellan forskning och utbildning. - Ett transnationellt synsätt genom arbete med europeiska partner, praktikplatser och inflöde av utländska studenter till österrikiska företag. • Partnerskapens starka sida är: 1) säker, legal och oberoende status som grund för ett demokratiskt partnerskap, 2) hög acceptans och bra regionalt stöd och finansiellt engagemang av offentliga och halvoffentliga institutioner, 3) kompetens i att driva europeiska utbildningsprojekt, 4) närhet till företag och teknisk trovärdighet, 4) förbindelselänkar med andra EG-nät, 5) förbindelselänkar till universitet och styrkan av universitetsanknutna centra i Österrike, 6) väl motiverad personal och en smal och effektiv struktur. • Partnerskapens svaga sida är 1) svaghet när det gäller att koppla COMETT till andra EG-projekt med Österrike som medlem i EFTA. 2) brist på marknadsförings- och försäljningsstrategier, 3) begränsat antal personal, 4) en del regioner med svagare bas för universitets och teknikstudier, 5) tiden det tagit att utveckla en specifik profil, 6) bristen på tid för självutbildning för ett komplett område, 7) COMETT- projekten är alltför korta för att skapa en "internationell utbildningsfilosofi", 8) den årliga reduktionen av det ekonomiska stödet, 9) osäkerhet beträffande överföring till LEONARDO. 4. Rörlighet COMETT har tillhandahållit: • systematiserade studentpraktikvistelser på basis av projektorientering med en klar arbetsplan och definierade krav på akademiskt erkännande, • företagen tar upp "praktikantkulturen" och tillhandahåller bättre möjligheter och professionell ledning för studenterna, mottagandet av studenterna har blivit lättare och mer formaliserat, • personalutbytena ger betydande återkoppling och förbindelser mellan universitet och företag, men de är mycket svåra och kräver mycket tid att organisera. 5. Utbildning COMETT har varit viktigt på grund av följande: • Det har utvecklat utbildningsprojekt med potentiella användare och internationella partner. Det har lett till att kurser givits på flera platser och förbättrat den internationella marknadsföringen och gjort det lättare att fa tillgång till kurserna. Tröskeln för att organisera eller delta i kurserna har blivit lägre. Att tillhandahålla utbildning för små och medelstora företag har blivit mer attraktivt. Partnerskapen har kompletterat utbildningsverksamheten vid universitetens anknytningscentra. • Det har förbättrat kvaliteten (snarare än kvantiteten) på utbildningen på grund av 1) ett vidare utbyte av expertkunnande och åsikter och 2) att man givit tillfälle till jämförelse mellan läget i olika länder. • Det har utfört ett antal speciella utbildningsbehovsanalyser liksom att ständig utvärdering gjorts av industrins behov. Diskussioner om kursidéer och marknadsföring har anordnats. Interaktiva utbildningsbehovsanalyser har också utvecklats. De sektoriella partnerskapen har gjort en lägesöversikt som ska ligga till grund för en utbildningsbehovsanalys. 107 6. Helhetseffekt • Helhetseffekten har varit god, särskilt för partnerskapssystemet. Det har förekommit en större ökning av de transnationella studentpraktikvistelserna tillsammans med ökad projektorienterad utformning av praktikplatserna och bättre akademiskt erkännande av dem. Den transnationella utbytesverksamheten för personal högskolor/industriföretag, som inte alls fanns till före COMETT har varit till nytta. Det har skett ett berikande av den nationella marknaden för träningsteknik genom den internationella omfattningen och dimensionen av de kurser som utvecklats. • COMETT kompletterar det regionala och nationella programmet och bidrar till förbättrad österrikisk utbildningsverksamhet. Det ska särskilt ses i ljuset av att COMETT varit med om att stödja verksamhet på nationell och regional nivå, och har därigenom framhävt den internationella dimensionen i utbildningen. för utvecklingen av Det har sammanlänkat högre utbildningsbehovsanalyser och vidarebefordrat erfarenheter program- och projektverksamhet, förbättrat den institutionella skötseln av kontaktytorna för högre utbildning och utökat nätverken till andra former av samarbete och ökat industrins intresse för högkvalifiserad personal o. s. v. som katalysator internationell läroanstalter, fungerat inom SCHWEIZ Befolkning 6,83 milj, befolkningstäthet: 165,4, G DP / invånare 20,3 ppp SAMMANFATTNINGSTABELL SCHWEIZ (1990-94) Antal Budget Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt 3 4 417 29 86 7 1. 130. 000 1. 048. 540 272. 630 867. 450 1. 390. 000 Kompletteringsåtgärder 1 2. 082 Summa 4. 710. 702 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Det finns ingen specifik lagstiftning för samarbete mellan högskola och industri. En del lagar låter förbundsregeringen driva S&T politik. Vissa speciella lagar (t. ex. om energin) stöder en del samarbetsverksamhet mellan högskolor och industri. Största delen av högskoleundervisningen är organiserad på kantonnivå. Därför kan det råda stora skillnader i lagstiftning och tillgänglig utbildning. • Kommissionen för främjande av vetenskaplig forskning (CERS) stimulerar forskningssamarbete mellan forskningsinstitut och industrier, en del ministerier satsar mycket på FoU med råd och bedömning av universitet och industriföreträdare. Långsiktigt prioriterade forskningsprogram och mer omedelbara forskningsprogram sköts av förbundsministeriet. • Varje universitet har ett kontor för kontinuerlig undervisning. Ett nationellt program "Specifika åtgärder för fortsatt y rkesutbi Idn inng vid universitet" ger möj I ighet till kompletterande studier och forskarutbi Idning. De två instituten för teknologi är närmare knutna till industrin. Uppgraderingen av många läroanstalter på tertiär undervisningsnivå till Fachhochschulen är på väg. Många forskare arbetar både inom högre undervisning och industri. 108 • TE-CH är ett nationellt nätverk för tekniköverföringscentra. De två arbetsgivarförbunden har upprättat kontor som samordnar forskningsprojekten och relationerna med offentliga myndigheter. Industrin bidrar med omkring 2% till FoU inom högre undervisning. 2. COMETT:s nationella utveckling • Deltagandet i COMETT började 1990. Från och med 1991 var deltagandet betydande i andra länders projekt och Positive Action-projekten startade. År 1992 var deltagandet aktivt vid inlämningen av förslag. Ansökningsperioden 1992 innebar att 7 partnerskap bildades. 3. Nätverk • Av de schweiziska partnerskapen är tre regionala och fyra sektoriella. De har startat en dialog mellan olika aktörer inom teknikspridning och utbildning. De svarar också för regionala prioriteringsfrågor. De sammanför små och medelstora företag med både offentliga forskningsinstitutioner och internationella organisationer för samarbetsverksamhet. • En federal sexårsplan har försett de kantonala universiteten och de federala tekniska högskolorna med fortsatta utbildningsmöjligheter. Partnerskapen har arbetat mycket nära tillsammans och förstärkt och utvidgat dessa strukturer. Den federala politiken för en starkare internationalisering av de högre undervisningsinstitutionerna har också stärkts. Den regionala politiken är ännu inte formulerad till fullo, fastän det verkar helt möjligt att sådana organisationer som partnerskapen kan komma att utgöra en viktig del av den politiken. De har arbetat väl tillsammans med andra EG-program. • Partnerskapen har, så väl som att tillhandahålla ett internationellt sammanhang för samarbetet mellan högre undervisning och industri, även bidragit med interkantonalt samarbete och samordning. Sammantaget har partnerskapen haft skiftande framgångar, särskilt på företagsengagemangsnivå. 4. Rörlighet • COMETT-programmet har satt in särskilt starka åtgärder för att bidra till integreringen av Schweiz i sin EU-verksamhet genom de rörliga praktikperioderna för studenter. • Rörligheten för personal har missförståtts och har inte varit framgångsrik. , 5. Utbildning • Framgången för Schweiz har varit god inom COMETT II både för korta och långsiktiga kurser. 6. Helhetseffekt • Det schweiziska federala och starkt autonoma systemet gjorde början av ett schweiziskt deltagande en aning svårt. Med upprättandet av ett schweiziskt informationskontor under COMETT inom ramen för Positiv Action-programmet och genom ökad interkantonal samordning, hade från och med 1992 ett helt fungerande och framgångsrikt COMETT-program kommit i gång. • Med den nästan samtidiga lanseringen av de speciella federala åtgärderna för fortsatt undervisning samtidigt som COMETT blev framgången god både på federal och kantonal nivå. 09 LIECHTENSTEIN SAMMANFATTNINGSTABELL LIECHTENSTEIN (1990-94) Antal Budget Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildnings- projekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA 1 26 2 1 150. 000 51. 890 30. 000 200. 000 431. 890 1. COM ETT:s nationella utveckling • I och med att Liechtenstein blev mer integrerat i EFTA började det bli behörigt att delta i COMETT. Det gick in i COMETT:s verksamhet 1991 under Schweiz' baner. År 1992, när det blev fullvärdig medlem i EFTA, gick det helt och hållet in i COMETT. 2. Nätverk • Liechtenstein ansökte om ett regionalt partnerskap 1992 och hade framgång. Partnerskapet når till närliggande delar av Schweiz och Österrike. 3. Rörlighet • Partnerskapet fick 26 studentplatser 1993. 4. Utbildning • År 1992 organiserade partnerskapet ett gemensamt utbildningsprojekt i miljöteknik. Partnerskapet anordnade en kort kurs både 1993 och 1994. 5. Helhetsbild • Schweiz' beslut att inte ansluta sig till EU har gjort det något svårare att utveckla COMETT i Liechtenstein. 110 ISLAND Befolkning 0,26 milj, befolkningstäthet: 2,5, G DP / invånare saknas ppp SAMMANFATTNINGSTABELL ISLAND (1990-94) Antal Budget Partnerskap: regionala Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildnings- projekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA 1 51 7 7 2 3 159. 000 154. 030 56. 300 70. 000 240. 000 52. 994 732. 324 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Den institutionella skillnaden mellan forskningscentra och universiteten och bristen på akademikerkurser fram till 1991 begränsade potentialen för samarbete mellan universitet och industri. 2. COMETT:s nationella utveckling • COMETT:s informationscenter och landets partnerskap, båda baserade på Reykjaviks universitet har varit viktiga för programmets framgång. 3. Nätverk • Det finns bara ett partnerskap på Island. Det har genomfört utbildningsbehovsanalyser och utvecklat och givit kurser för att möta dessa behov. Det har främjat konferenser om relationer mellan högre undervisning och industri. • Till en början var det mycket starkt inom fiskförädlingsindustrin men det har sedermera utvidgats till andra industrisektorer. • Partnerskapets styrka har varit deltagandet av industri- och yrkesförbund med direkt tillgång till företag och starkt moraliskt och ekonomiskt stöd från Islands universitet. • Den största svagheten är bristen på kontakt med företag och en mycket osäker ekonomisk bas. 4. Rörlighet • Island har alltid varit mycket internationellt sinnat med en tradition att söka teknisk undervisning och utbildning utomlands. COMETT fungerade som en kanal för denna färdiga marknad. Existerande informella mekanismer vid isländska universitet och företagen har inte blivit formaliserade. 5. Utbildning • COMETT blev pionjär för vanan att göra utbildningsbehovsanalyser och sedan diskutera det bästa medlet att tillgodose industrins behov. Det har också varit pionjär för den extensiva förberedelsen av kvalitetsutbildningsprogram med internationella universitetsexperter och företagsledare. 111 • Kvalitetsutbildningskurser har utvecklats. Men ett tillräckligt antal kurser har inte blivit tillgängligt och inte heller har nya utbildningscentra för utbildare utnyttjats tillräckligt. • COMETT har därför lagt en ny dimension till utbildningen (snarare än att bara komplettera den) genom utbildningsbehovsanalyser, förberedelser av högkvalitetskurser och utbildning av instruktörer. 6. Helhetseffekt • COMETT har haft stark verkan. Det har tillhandahållit ett acceptabelt europeiskt forum för en debatt som tidigare var svag och med ömsesidig misstänksamhet. Det har också hjälpt till att legitimera mycket av den högre undervisningens expertkunnande på Island i industrins ögon. Det har givit en del av grunden för en dialog om relationerna mellan universitet och industri. • På grund av den isländska industrins natur av små och medelstora företag, har COMETT måst arbeta med industri och yrkesförbund på administrativ nivå. Särskilda kontakter med företagen sker under projekten och praktikperioderna. Den direkta kontakten som ligger i det isländska samhällets natur har betytt att COMETT kunnat initiera kontakter men sedan upphöra att vara förmedlare. Programmet har fungerat som katalysator för en hel del utbildnings-, forsknings- och praktikverksamhet. • Det har därför Ökat kontakterna med universitet och företag över EES-området och har haft stark effekt när det gällt att koncentrera uppmärksamheten hos de högre undervisningsinstitutionerna på behovet att marknadsföra sin undervisning, utbildning och forskning till industrin. Det har också utvecklat en bättre medvetenhet från industrins sida om rekrytering av akademiker. NORGE Befolkning 4,27 milj, befolkningstäthet: 13,2, GDP / invånare 115. 35 ppp SAMMANFATTNINGSTABELL NORGE (1990-94) Antal Budget Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA 4 2 360 27 46 4 1 3 930. 000 1. 018. 100 169. 180 477. 000 818. 000 500. 000 47. 280 3. 959. 560 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Norges tekniska högskola NTH i Trondheim är den enda tekniska högskolan i Norge och har fått lov att spela en framträdande roll i utvecklingen av oljeindustrin sedan sjuttiotalet. SINTEF är en stiftelse under NTH som används för att sköta samarbetet mellan universitet och industri, särskilt inom kontrakts-FoU och kontinuerlig undervisning. • Vitboken 1991 om högskoleundervisning internationellt samarbete mellan undervisningsinstitutionerna i ett integrerat "norskt nätverk" liksom samarbete med externa institutioner, men det har inte funnits något nationellt program. talade för närmare 112 • Norska forskningsrådet har program för överföring av teknik mellan universitet och industri. Industridepartementet vill ha bättre samarbete mellan forskningsinstitutionerna och universiteten. • Den norska långsiktiga planen 1994-97 söker "sprida tillgänglig teknologi och kompetens till företagen (och en) snabbare uppdatering och förnyelse av teknisk och professionell kompetens. " • Statsbudgeten 1993 noterade att "internationellt samarbete inom högre undervisning måste stärkas, inklusive deltagandet i internationella undervisningsprogram. " 2. COMETT:s nationella utveckling • Norges något ambivalenta attityd till EU och omfattningen av nya EG-program kan kanske vara orsaken till den rätt långsamma starten 1990 med bara 11 projekt framlagda och 6 godkända. • COMETT:s Positive Actions 1991 /92 betydde ett kraftigare engagemang med 5 ytterligare partnerskap som bildades året därpå. 3. Nätverk • Partnerskapen har uppmuntrat regionalt samarbete mellan regionala näringslivsintressen och det etablerade undervisnings- och utbildningssystemet. De har tillfört universitetens traditionella kontakter med industrin och den kontinuerliga undervisningen en europeisk dimension. De har utvecklat ett rikstäckande nätverk för distribution av information genom tekniska tidskrifter och nyhetsbrev liksom årliga konferenser om teknisk kompetens. De har också bidragit i utvecklingen av kurser och arrangerat praktik för studenter. De har övergått från utbildningssamarbete till RTD-projekt och utvecklat sektoriella aktiviteter. • Partnerskapens aktiviteter har varierat från direkt utbildningsbehovsanalys och följande kursutveckling till stöd för industrin pi dess egna ansträngningar. Som ett partnerskap uttryckte saken: "Hjälp till självhjälp. " • Transnationalisering av verksamheten har varit en större framgång för alla partnerskap. Sektoriella partnerskap har från första början varit transnationella. De regionala partnerskapen har å andra sidan alltid haft framgång. • De två sektoriella partnerskapen har haft sin bas på Norges tekniska högskola i Trondheim med mycket nära förbindelser med SINTEF. Partnerskapen har bidragit till den internationella karaktären och verksamheten vid detta stora teknologiska komplex med internationell utbildningsbehovsanalys, korta kurser, student- och personalutbyte och har därtill fortsatt med att utveckla större RTD-projekt utanför COMETT. • Den starka sidan hos partnerskapen har varit 1 ) det starka europeiska nätverket som utvecklats, 2) stödet från den norska staten och regionala myndigheter, 3) det aktiva engagemanget och stödet från NTH till tre av partnerskapen, 4) det aktiva stödet och deltagandet av Norska ingenjörsförbundet (NIF) och Norges tekniska industriförbund (TBL). • Den svaga sidan har varit att anslagskraven i budgeten varit för små. 4. Rörlighet • Verksamhet för personalens rörlighet har använts av deltagarna i större COMETT-projekt och övriga projekt som ett medel att både göra samarbetet fastare och utveckla det. • Norska staten har de facto garanterat arbets- och uppehållstillstånd för COMETT-studenter. överenskommelser med studentbostadsstiftelserna har i stor utsträckning gjort livet lättare för besökande studenter, överenskommelser med universiteten gav COMETT-studenter fullständiga studenträttigheter (reserabatt, kårverksamhet o. s. v. ). TBL rekommenderade sina medlemmar att ta emot praktikanter. I stort sett har det blivit en förbättring av praktikplatserna för studenter. • 5. Utbildning • Kurserna har redan från början utvecklats med tanke på en europeisk publik och med en europeisk dimension. En del kurser har utvecklats från andra EU-satsningar (t. ex. ESPRIT II). Ny teknik har använts i stor utsträckning, datorprogram och simulationsverktyg har införlivats. COMETT-verksamhet har varit både ett praktiskt instrument och en katalysator. • Tonvikten har lagts på att förbättra kvaliteten. COMETT har infört ett antal "kvallitetspartner" i utvecklingen av kurser och den kontinuerliga undervisningsverksamheten, som annars inte hade varit tillgängliga i Norge. 113 • Den nära likheten mellan COMETT:s syften och nationella mål när det gäller tekniköverföring och utbildning har bidragit till att olika riktningar kompletterar varandra. 6. Helhetseffekt • COMETT har inte varit starkt på riksnivå, men det har varit riktigt betydelsefullt på regional politik- och planeringsnivå. COMETT:s roll när det gäller att på regional nivå bidra till utveckling och genomförande av regionala och riksstrategiska planer i Norge bör framhållas. • Där planerna redan har förberetts, till exempel i västra Norge har COMETT blivit ett viktigt verktyg för genomförandet, i andra fall har COMETT:s syften antagits som del av premisserna för planer som för närvarande förbereds. • Medlemskapet i COMETT har givit tekniköverföring och utbildning med en europeisk aspekt som annars skulle ha saknats eller måst konstrueras under stor möda med användande av nationella resurser och på rent nationella villkor, näppeligen den optimala utgångspunkten för att skapa ett internationellt sam arbetsprogram. SVERIGE Befolkning 8,64 milj, befolkningstäthet: 19,2, G DP / invånare 16,2 ppp SAMMANFATTNINGSTABELL SVERIGE (1990-94) __ Antal Budget Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildningsprojekt Pilotprojekt Kompletteringsåtgärder SUMMA 4 2* 807 13 83 13 1 15 888. 000 2. 245. 940 111. 000 998. 000 2. 311. 038 500. 000 240. 952 7. 294. 930 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Samarbete mellan högskola och industri är väl etablera sedan 1960-talet i Sverige. Industrimän sitter med alla i högskolestyrelserna. Efter utbildningsprogramskommittéer. Fakulteterna kan ta in externa kontrakt och skickas över till företag. Sedan 1975 ger universiteten yrkesorienterade kurser. lagstiftningen vara med industrimän 1977 kan i • Nämnden för teknisk utveckling (STU) upprättades i slutet på sextiotalet för att förbättra den tekniska nivån i svenska företag. Ett speciellt mål var samarbetet mellan universitet och företag. STU startade snabbt ett system av förbindelsekontor inom högre utbildningsanstalter. Forskningscheferna i de stora företagen arbetar som deltidsprofessorer. Små företag kan "låna" vetenskapsmän i högst sex månader med halva lönen betald av industrikontaktsfunktionen. I Norrland kan små företag anställa en ny ingenjör i sex 2 Det finns ytterligare två sektoriella partnerskap med en svensk samordnare, men en icke-svensk uppdragsgivare. 114 månader från det lokala universitetet med lönen betald av förbindelsekontoret. Det hjälper till att förhindra migration till södra Sverige. I lagstiftningen 1992 har högskolorna fått större självständighet och har infört ett utvärderingssystem för universitetens funktioner. I alla ingenjörsutbildningar ingår obligatorisk industripraktik. • • Representanter från industrin sitter med i alla universitetsstyrelser och i styrelserna för de tekniska högskolorna. Flera forskarbyar har upprättats hos industrin. Det fins många lärostolar för utbyteslärare och gästföreläsare från industrin. Det är många forskningsuppdrag som betalas av industrin och forskingsinstitutioner på samarbetsbasis har byggts upp. I medeltal betalas 10 % av högskolornas verksamhet av industrin. 2. COMETT:s nationella utveckling • COMETT är det första EU-program där EFTA-länderna har kunnat delta. Stödet från fack, arbetsgivare, regionala och lokala myndigheter har varit mycket starkt. Intresset ökade inför det nära förestående inträdet i EU. • COMETT:s ämnen stod högt på dagordningen för Sverige: 1) internationaliseringen av den högre undervisningen, 2) behovet för fortsatt undervisning inom små och medelstora företag och behovet att använda universiteten för utbildning på hög vetenskaplig nivå, 3) små och medelstora företag behövde komma i närmare kontakt med utländska marknader. 3. Nätverk • År 1990 fick sverige fyra regionala partnerskap, alla i södra Sverige. De följdes 1992 av tre nya sektoriella partnerskap. En av de starka sidorna hos de svenska partnerskapen är deras starka engagemang i DELTA. • Deras bidrag utanför bolag och universitet som var direkt engagerade I projekten har varit litet. De har • haft en identitetskris. Indirekta bidrag innefattar: 1) spridning av information, 2) ökad marknadsföring för teknologi och utbildning, 3) en europeisk arena för samarbete och politiska påtryckningar, utvecklade av sektoriella partnerskap som har fungerat rätt väl, 4) demonstrationseffekten av internationella aktiviteter. • De flesta partnerskap har försökt initiera utbildningsbehovsanalyser, men många organisationer är aktiva på området. • Den starkaste sidan har varit engagemanget hos folket inom partnerskapen och förmågan att arbeta med ett transeuropeiskt perspektiv och att stödja andra program. Den viktigaste svagheten har varit bristen på engagemang från industrin, särskilt från små och medelstora företag och den interregionala överföringen av erfarenheter. 4. Rörlighet • Det har inte varit någonting fundamentalt nytt i studentpraktikplatserna. Praktik för personal har nästan inte förekommit. Det finns dock ett ökat engagemang att hitta platser för studenter inom storföretagen. En del av dem har använt COMETT för att pröva potentiella anställda vid dotterföretag utomlands. • En del små och medelstora företag har fått pröva på utländska studenter för första gången. Det har lett till en ökad känslighet för kulturella skillnader. 5. Utbildning • På utbildningsområdet har det största bidraget från COMETT varit förberedelsearbetet med diskussioner och förhandlingar kring ansökan och formulering av "ordern" till universitetslärarna. • Med de sektoriella partnerskapen har inflytandet på industribranscherna varit starkare i utvecklingen av utbildning. • Ett IT-nät har upprättats (från början för information och för att söka partner) och tanken är att det ska användas för utbildning på platsen för industrin. Kvalitetskontrollen har blivit en viktig och medveten fråga i och med att kurser har givits av olika lärare i olika länder. COMETT har varit verksamt alltför kort tid för att man ska kunna bedöma det. Skalan har varit för liten för att det skulle få någon större effekt. Återanvändning av utarbetade kurser har varit mycket låg. 6. Helhetseffekt 115 På riksnivå har helhetseffekten varit marginell, men det har varit en viss effekt på regional och lokal nivå. Programmet är litet. Ekonomin har också varit pressad. Det har varit lite främjande av relationer mellan universitet och industri, förutom för de direkt inblandade. Universiteten har redan en stark enhet för kontinuerlig undervisning. Främjandet av internationella relationer för svenska universitet och företag har varit nytt. Det har inte förekommit någon påverkan på politiken på riksnivå, men en del på det regionala planet. Det har förekommit en viss synergi mellan universitetens program för kontinuerlig undervisning och partnerskapen. Helhetseffekten har varit liten. Inriktning B har varit den verkliga framgången, särskilt för de större småföretagen. Nätverk som utvecklats kommer att användas för andra projekt. COMETT har också förbättrat förståelsen för EU. FINLAND Befolkning 5,03 milj, befolkningstäthet: 14,9, GDP / invånare 16,1 ppp SAMMANFATTNINGSTABELL FINLAND (1990-94) Antal Budget Partnerskap: regionala sektoriella Studenter Stipendiater Kurser Gemensamma utbildnings- projekt Pilotprojekt 3 2 634 685. 000 1. 560. 365 I L— 690. 350 78 9 740. 000 1. 845. 000 Kompletteringsåtgärder 17 247. 568 SUMMA 5. 768. 283 1. Bakgrund: lagstiftning, program och verksamhet • Det fins ingen särskild lag för samarbete mellan universitet och industri, men existerande lagstiftning är ganska tolerant mot sådan verksamhet. • Finlands akademi har ett program till stöd för forskarstuderande i industrin. Undervisningsministeriet har ett liknande program i IT. Teknikutvecklingscentret (TEKES) finansierar program baserade på samarbete mellan universitet och industri och för forskarutbildning. Finsk undervisning har genomgått en snabb expansion sedan 1986. Institutionerna för högre undervisning har i allt högre grad uppfattats som regionala utvecklingscentra. • Traditionellt har praktik i industrin varit en obligatorisk del i utbildningen till en teknisk examen. Kontinuerlig utbildning är ett av de senaste snabbväxande områdena inom den högre undervisningen. Flera forskarbyar har upprättats under de senaste tio åren. De tekniska högskolorna har upprättat "tekniktjänstavdelningar". Uniscience Ltd har sammanfört universitet och industriförbund för att ge service grundad på det gemensamma kunnandet vid universiteten. 85 yrkesutbildningsinstitut har grupperats kring 22 institutioner av fackhögskoletyp med nära industrisamarbete. • Traditionellt sett har industrin stått högskoleundervisningen nära. Storbolagen har haft sina egna forskarutbildningar och ökar efterfrågan på högre utbildning. De bildar långsiktiga relationer och kontrakt. Antalet personer med en doktorsgrad inom industrin ökar snabbt. 116 2. Nationell utveckling av COMETT • Finland som är ett EFTA-land blev berörd först av COMETT-II men har börjat bra. Det beror på den solida grund vad gäller samarbetet mellan befintliga universitet-företag och centrum för vidareutbildning som redan fanns på universiteten. På samma sätt fanns det stor erfarenhet av internationellt studentutbyte och regeringen hade startat ett initiativ för att internationalisera de högre utbildningsinstituten. Även Cometts informationskontor spelade en betydande roll som katalysator. 3. Nätverk • Finland fick fem partnerskap 1990: 3 regionala, ett blandat och ett sektoriellt. Alla utom det sektoriella hystes av universitetet. År 1992 erhölls delat ansvar för ett partnerskap. År 1994 flyttades ett sektoriellt partnerskap från Nederländerna till Finland. • Partnerskapen har överbryggat klyftan mellan Bryssel och de deltagande finländska organisationerna, särskilt företagen. Alla partnerskap har genomfört utbildningsbehovsanalyser, vilket lett till formuleringen av nya projekt. De har också stimulerat och bidragit till internationellt samarbete, mycket ofta genom att förvandla ett nationellt projekt till ett europeiskt. De två sektoriella partnerskapen har haft en synbar effekt på utbildningen inom sina respektive sektorer. • Den starka sidan har varit det nära samarbetet mellan partnerskapet och med informationscentret. • Den svaga sidan har varit att partnerskapen inte har täckt hela landet, medan den ekonomiska tillbakagången samtidigt har begränsat utsträckningen till de industriella deltagarna. Eftersom COMETT var det enda programmet där Finland kunde delta, har partnerskapen varit begränsade till att huvudsakligen arbeta med COMETT. 4. Rörlighet • Det har varit en lång tradition med studentpraktik utomlands. COMETT har därför snarare kommit med en ny kanal än någonting fullständigt nytt. Särskilt för de tekniska högskolorna har COMETT erbjudit effektiva medel att öka praktikvistelser av hög kvalitet. Utbyte av experter (Be), har, även om det inte är nytt, uppskattats som en av de nyttigaste verksamheterna inom COMETT. År 1994 var Finland det näst största avsändarlandet inom COMETT. • Den decentraliserade naturen hos COMETT har uppmuntrat individuella tjänstemän att ta hand om de internationella angelägenheterna och mer ansvar när det gällt att ordna praktikplatser. Tidigare var största delen av arbetet centraliserat. Företagen har gått från en välgörenhetsattityd när det gällt att ta emot studenter till att erkänna deras verkliga mervärde. 5. Utbildning • COMETT har inte haft någon större effekt på riksnivå på grund av det låga antalet projekt. Kurser som bara skulle ha varit nationella har dock blivit europeiska. Kurserna har hållits på engelska för att möjliggöra utländskt deltagande. Material som producerats har erkänts som nyttigt av industrin. • COMETT har effektivt bidragit till att öka det europeiska samarbetet och har bidragit till att skapa nya kontakter och nya samarbetsformer. 6. Helhetseffekt • Eftersom det har funnits en stark tradition av samarbete mellan den högre undervisningen och industrin, utbyte och studentpraktik i Finland verkar COMETT i någon större grad ha påverkat relationerna mellan den högre undervisningen och industrin, vare sig på regional eller nationell nivå och inte för att formulera någon politik. Förnyelseeffekterna har legat på det transnationella planet. Etablerade traditioner inom samarbetet mellan universitet och företag gav en god utgångspunkt för genomförandet av programmet. • Det har varit stark synergi som fått det nationella programmet att öka den transnationella verksamheten vid de tekniska högskolorna. Två tredjedelar av studenterna med kandidatexamen har kommit från sådana institut. Undervisningsministeriet har betalat ut speciala bonuspengar till akademiska universitet som ökar sin transnationella verksamhet. Deltagandet i COMETTT är nu ett av de kriterier som gäller för sådana bidrag. • Erfarenheten av samarbete i ett EU-sammanhang, både för myndigheter och för de organisationer som deltar i programmet har vunnits, en solid bas för framgångsrikt deltagande i ett EG-program har uppnåtts. 117 Bilaga 3. COMETT-publikationer COMETT-dokument och publikationer tiden 1990 -1994. Några dokument som kommer 1995 har också tagits med. Officiella dokument om COMETT:s ansökningsperioder 9 språk COMETT: Background Document (bakgrundsdokument ) Vademecum COMETT II, ( liten handbok) 9 språk Dokumentet innehåller väsentlig information om COMETT-programmet och anger syfte och operativ struktur för programmet Application Package (Ansökningspaket) 1990, 1991, 1992 9 språk kan fås på papper eller diskett. Ansökningspaketet vänder sig till dem som vill lägga fram projekt för COMETT. Innehåller allmänna upplysningar om COMETT-programmet och visar hur man bör formulera förslag. Ansökningsformulär medföljer. Application Package 1993, 1994 Dokumentet har tryckts på tre språk sedan 1993. eng/fra/ty Allmänna uppgifter om programmet och dess resultat • The COMETT - Bulletin eng/fra Tiden februari 1988 - december 1993 kom COMETT Bulletin ut tre gånger om året och innehöll en rad artiklar rörande programmet och dess band med andra initiativ inom gemenskapen på områden som undervisning, utbildning, teknik och och Foil. Den innehöll också upplysningar om COMETT-projekt och utvec kil ingen av programmet. Bulletinen upphörde i december 1993 för att bereda plats för den nya DG XII-publikationen Le Magazin. • COMETT- brochure 9 språk Den här lilla broschyren i format A5 kom första gången ut 1990 och förklarar programmet på ett enkelt och lättfattligt sätt. Den börjar med COMETT. s syften och fortsätter sedan med alla programmets inriktningar. Innehåller även grundläggande upplysningar om budgeten. • COMETT Pilot Projects (informationsfolder) eng Riktar sig till olika läsare och består av lösa informationsblad om COMETT. s pilotprojekt. Informationsbladen presenterar ämnet i ett enkelt format och behandlar syftet med varje projekt, utbildningsmaterial och transnationella partner. • Catalogue of COMETT I Outputs (Katalog över COMETT I-resultat) eng Katalogen lämnar de viktigaste upplysningarna om resultaten av alla projekt inom COMETT I, innehåller kurser, utbildningsmaterial, studier, databaser och nyhetsbrev. En statistisk översikt av COMETT I lämnas också. • COMETT Project Compendium 1990, 1991, 1992, 1993/94 eng/fra Kompendiet lämnar grundläggande upplysningar om alla COMETT-projekt som blivit godkända efter varje ansökningstillfälle. Projekten upptas med projektets titel, en kort sammanfattning och fullständig adress till kontaktpersonen. En statistisk översikt, flera register och listor finns med så att det är lätt att identifiera projekten. • Transnational Student Placements: the COMETT Experience eng/fra Handledningen utnyttjar erfarenheterna avCOMETT och visar steg för steg hur man ordnar transnationella praktikplatser i EG och EFTA-länderna. Handledningen är avsedd som ett praktiskt arbetsverktyg med tips för både organisatörer och studenter. Den innehåller uppgifter om olika länder och upplysningar om studentpraktik inom programmen ERASMUS och TEMPUS. 1 En svensk översättning lämnas (inom parantes) i övrigt har den engelska versionen följts. Ö. anm. 119 Rapporter och studier • Development of COMETT I FR/EN "COMETT I:s utveckling" kontrollrapporten om COMETT I under perioden 1987-1989. De fem inriktning i COMETT 1 får var och en sitt kapitel. Inriktnings- och länderrapporter finns med för alla tolv medlemsstater. Dokumentet ger både allmän statistik för COMETT I-programmets hela tid och dessutom statistik per medlemsland. • The Development of COMETT I (Executive Summary) (COMETT I:s utveckling - verksamhetsberättelse) • COMETT I. Final Report of the Commission (Kommissionens slutrapport) FR/EN 9 språk Den officiella rapporten om COMETT-pr ogrammets för sta fas dokumenterar bakgrunden till programmet, skäl, struktur och genomförande med särskild hänsyn till effekten på olika verksamhetsinriktningar. Rapporten sammanfattar ett stort antal dokument, delrapporter, undeersökningar, studier och analyser. • COMETT Programme. Report of Activities (Rapport om verksamheten) 1990, 1991, 1992, 1993 och 1994. 9 språk Årsrapporten är en formell beskrivning av all verksamhet inom COMETT under ett visst år. Ämnen som behandlas är resultaten av ansökningstillfällena, genomförandet av program, kontroll och utvärdering, konferenser o. s. v. Innehåller även en statistisk översikt av COMETT-projekten, en uppdatering av pilotprojekten och en lista över publikationer. • National profiles 1992, 1994. Blandat EN /FR De nationella profilerna som täcker de tolv medlemsstaterna och sju EFT A-länder innehåller en beskrivning av COMETT. s utveckling i varje land med särskild beskrivning av verksamheten inom varje inriktning i programmet. • Sectoral surveys (sektoriella översikter), serie COMETT. s verksamhet inom fem teknologiska nyckelsektorer beskrivs i den här serien sektoröversikter: • Medical Technology and Biomedical Engineering in COMETT Medicinsk och biomedicinsk teknik i COMETT) (EN) *• Advanced Manufacturing Technology in COMETT (Avancerad tillverkningsteknik i C. ) (EN) • Technology and Innovation management in COMETT (Teknik och hantering av innovationer i C. ) (EN) • Microelectronics in COMETT (Mikroelektronik i C. ) (EN/FR) • Software technology in COMETT (Datorprogramteknik i C. ) (EN) • Materials in COMETT (Material i C. ) (EN/FR) • Environment in COMETT (Miljö i C. ) (EN) • Biotechnology in COMETT (Bioteknik i C. ) (EN) • Mechanical Engineering in COMETT (Verkstadsindustri i C. ) (EN) • Agrofood in COMETT (Jordbruk & Livsmedel i C. ) (EN) COMETT:s utvärderingsrapporter • COMETT Evaluation (COMETT utvärdering) (ECOTEC, 1991) • Transnational Training for Technoogy in Europe - the COMETT Experience EN/FR/DE Transnationell utbildning för teknik i Europa, erfaranheten med C), COMETT Ils interimrapport med EN/FR/DE • Första delen - Expertpanelens rapport: COMETT. Transnationell utbildning för teknik. Framtiden för utvärdering 1990 - 1992) samarbete mellan industri och universitet. • Andra delen - Nationella utvärderingar • Tredje delen - GMV-rapporten: Utvärdering av COMETT-Programmet • The Final National Evaluation of COMETT (Slutlig nationell utvärdering av C. ) (1995) • COMETT II. The Final Evaluation Report (Slutlig utvärderingsrapport) (1995) EN/FR/DE Alla språk Rapporter för slutlig utvärdering av COMETT (Serie: "COMETT: resultat") • COMETT II in figures - a statistical overview (Resultat, några siffror) • Networks and European Training Partherships COMETT UETPs : Reality and Perspectives EN/FR/DE 120 (Nätverk och europeiska partnerskap för utbildning COMETT:s partnerskap, deras verklighet och EN/FR/DE framtidsutsikter) EN/FR/DE COMETT II: the results. The mobility actions, 1990-1994 EN/FR/DE COMETT II: the results. Joint training report. Lessons and experience FR La mobilité d'étudiants COMETT en entreprise 1990-1994 (COMETT-stud. föret, prakt. ) FR Placements de formation avancée, 1990 - 94 FR Echanges de personel (Personalutbyte) FR Cours de formation de courte durée (Korta utbildningskurser) COMETT II: The results. Strands (Inriktningarna) Cb/Cc rapport. EN Complementary measures - Strategic Plans and Actions of COMETT UETPs, 1990-1994 (Kompletterande åtgärder, strategiplaner och COMETT:s partnerskaps verksamhet) EFTA countries in COMETT II - an overview COMETT II: The Results EN EN EN - Linking R&D and Education (Att koppla samman FoU och undervisning) - SMEs in COMETT Projects (Små och mindre företag i COMETT-projekt) - A Sectorial View on COMETT (Sektoriell syn på COMETT) The creation and development of successful university-enterprise Partnerships (Att bygga upp och utveckla framgångsrika partnerskap universitet-företag) The contribution of the COMETT programme to the innovation in continuing education and training COMETT: The Results. Manual of Good Practice for Skill Needs Analysis (Handbok i kompetensbehovsanalys) COMETT: the results. Student mobility in the COMETT programme COMETT: The Results. The Impact of COMETT on SMEs (COMETT:s betydelse för små och medelstora COMETT: The Results. Regional impact of the COMETT Programme (COMETT: s påverkan på regionerna) företag) EN/FR EN/FR EN/FR EN/FR Annat Industrial Student Placements (industripraktik för studenter) COMETT-video: "Forging the Europe of the Future" (Att dana framtidens Europa) COMETT-broschyrer: • COMETT- User Guide (användarhandbok) • COMETT - Facts and Figures (COMETT i läkta och siffor) • University-enterprise Training Partnerships (Partnerskap) • • Training for European Industry (Utbildning för den europeiska industrin) • COMETT and Higher Education (COMMETT och den högre undervisningen) • Technology management (Att leda teknik) • COMETT and SMEs (COMETT och små och medelstora företag) • Women and Technology (Kvinnor och teknik) • Linking R&D with Training (Att sammanlänka FoU med utbildning) • COMETT and Micro-electronics (C. och mikroelektroniken) • COMETT and Biolotechnology (C. och biotekniken) • COMETT and Agricultur (C. och jordbruket) • COMETT and the Automobile Industry (C. och bilindustrin) Bildserie COMETT 1992, 1993 och 1994. COMETT-affischer • COMETT:s projektdatabas 9 språk EN/FR/DE EN/FR/DE 9 språk EN 121 Bilaga 4. (A. 4) COMETT-programmets organisation A. 4. 1 Ledning och viktigaste engagerade aktörer Ett antal organisationer har samarbetat för att genomföra och leda COMETT-programmet. Enligt vad som bestämdes i rådets beslut hade Europakommissionen, särskilt specialstyrkan för mänskliga resurser, undervisning, utbildning och ungdom (numera DG XXII) det primära ansvaret för genomförandet av COMETT. Det innebar - förutom att ange riktlinjerna för organisationens politik (policy) - även att särskilt sprida information i anslutning till programmet, dess tillämpningsmöjligheter och projektresultat, bedöma och välja ut projekt, frågor om uppdrag och den ekonomiska ledningen. Kommissionen fick i dessa processer hjälp av COMETT-kommittén, som bestod av representanter för de tolv medlemsstaterna, EFTA:s samverkanskommittéer och COMETTis informationscenter som hade upprättats i vart och ett av EU och EFTA- länderna och COMETTis expertgrupp. COMETTis kontor för teknisk assistans gav tekniskt och professionellt stöd. COMETT-kommittén bestod av två representanter från varje medlemsstat, som nominerades av medlemsstaterna och sedan valdes in, och därtill två företrädare för sociala partner på lokal nivå som observatörer. Komissionen hade att samråda med kommittén i frågor som gällde genomförandet av COMETT-programmet. Kommittén sammanträdde tre eller fyra gånger per år. Den uttalade sig huvudsakligen i allmänna politikfrågor, som de allmänna riktlinjer anskaffandet av ekonomiskt stöd, poolplanerna (som kommittén tilll fullo stödde) och de kompletterande åtgärderna. När det gällde urvalet av projekt var kommittén engagerad i den almänna proceduren att välja ut olika typer av projekt och hadde att meddela sin uppfattning om varje projekt som krävde ett bidrag över 100. 000 ECU. Mot slutet av programmet blev kommittén också alltmer engagerad i utvecklingen av programmet, särskilt de nationella utvärderingarna. Sedan påbörjandet av COMETT II har EFTA-länderna deltagit i programmet och Gemensamma kommittéer har upprättats mellan Europeiska gemenskapen och varje EFTA- land för att diskutera COMETT-frågor där EFTA-länderna är engagerade. Kommittéerna sammanträder omkring två gånger per år, i allmänhet efter COMETT-kommittémöten (där EFTA-ländernas representanter inte hade rätt att delta). På nationell nivå spelade COMETTis informationscenter en viktig roll genom att sprida information och öka medvetetenheten. Informationscentrens huvuduppgifter har varit att svara på informationsfrågor om COMETT, särskilt när det gällt projekt ledda av organisationerna inom respektive land, och att ta fram informationsmaaterial (broschyrer, bulletiner o. s. v. ) Under programmets existens har de också organiserat ett betydande antal informationsdagar, workshops, möten med pressen och konferenser och har bistått nya anordnare med att förbereda nya tillämpningar och att sprida information om COMETT- projektens resultat. En del center gick till och med ännu längre och kom till en del att fungera som förmedlare av projektpartner, ofta i samverkan med partnerskap i sina respektive länder. 123 Beträffande innehåll och kvalitet hos valda projekt har kommissioen fått hjälp av COMETTis expertgrupp. Dess medlemmar har utsetts av kommissionen i samråd med medlemsstaterna på basis av sina kunskaper och erfarenheter inom speciella områden eller sektorer som är av intrese för COMETT. Gruppen inbjöds att uttala sig om framlagda projekt och urvalsproceduren vid varje ansökningstillfälle med särskild hänsyn till projekt inom inriktningarna A och C. De blev ombedda att särskilt pröva att föreslagna projekt hade kvalitet och lämplighet för industriella behov. Förutom expertgruppen har andra avdelningar av kommissionen, särskilt de som ansvarar för FoU-programmen varit engagerade i urvalsprocessen för att på så sätt säkra synergin hos åtgärder över hela gemenskapen. Till slut: COMETTis kontor för tekniskt bistånd (TAO) är en ideell organisation med bas i Bryssel. Vederbörliga kontraktsarrangemang har gjorts med Kontoret för teknisk hjälp som först och främst har haft uppgiften att ge direkt stöd till kommissionen i arbetet. Verksamheten gällde särskilt det praktiska anordnandet av ansökningstillfällena: att förbereda, översätta och trycka Vademecum-handboken - och ansökningspaketet, posta ansökningshandlingarna, lämna upplysningar och hjälp till eventuella sökande, organisera urvalsproceduren, inkludera gransknng av alla framlagda projekt, förbereda kontrakt, betala uppdragstagare och följa den fortsatta utvecklingen på basis av årliga projektrapporter. Det tog även fram utkastet till många av COMETT. s publikationer och dokument. A. 4. 2 Översikt över stödverksamhet Inom COMETT har väsentligen tre typer av stödverksamhet förekommit: • muntliga och skriftliga svar på begärda upplysningar, • produktion och spridning av rapporter och andra publikationer, • organisering av möten, verkstäder och konferenser. Direkt stöd till intresserade organisationer genom att lämna skriftliga eller muntliga svar på begärda upplysningar har varit en större fortgående verksamhet under COMETT- programmet. Det har varit en viktig uppgift personalen på kommissionen, COMETT:s kontor för tekniskt bistånd och COMETT:s informationscentra. Förfrågningarna har inte bara kommit från eventuella sökande utan också från nationella och internationella organisationer, politiker, sektoriella förbund, statliga organisationer o. s. v. Mängder av informationsprodukter har tagits fram kring COMETT-prograammet, som • officiell ansökningsdokumentation för anordnare, särskilt COMETT:s handbok, Vademecum och ansökningspaket, informationsbroschyrer med upplysnsingar om olika områden inom COMETT, • • officiella rapporter med fakta och uppgifter som illustrerar gjorda framsteg, som årsrapporterna och interimsrapporten om COMETT II, • nyhetsbrev, publicerade både på kommissionsnivå (COMETT-bulletinen) och på nationell och lokal nivå av COMETT:s informationscenter, många partnerskap och andra samordnare av större projekt, • undersökningar och analyser av särskilda områden, utförda med stöd av COMETT, som sektorstudierna, • dokument som angivit vilka COMETT-projekt som blivit antagna och vilka typer av resultat som blivit tillgängliga, som COMETT:s kompendium, 124 • riktlinjer och verktyg, utvecklade av experter och arbetsgrupper, avsedda att vara till hjälp för projektsamordnare och andra som varit engagerade i COMET-projekten (exempelvis: användning av egen stil i utbildningsmaterial, copyright, kvalitetsgarantier, marknadsföring. ). Bilaga 3 innehåller en lista över COMETT-publikationer. En viktig metod för att få ut information, utbyta erfarenheter och få reaktioner har varit att ordna möten, och konferenser i varierande omfattning. Fem större konferenser har hållits under COMETT II (Amsterdam, Glasgow, Aalborg, Antwerpen och Bonn). Deltagarantalet har varierat mellan 200 och 500. Varje conferens har bahandlat ett specifikt helhetsämne med anknytning till COMETT. Kommissionen har kunnat rapportera om framstegen och få reaktioner från projektsamordnarna och dessutom erbjudit en plattform där folk kunnat lära av varandra, diskutera gemensamma intresseområden, förbereda nya projekt och verka till förmån för de produkter som utvecklats. Utöver de stora konferenserna har flera möten, workshops och smärre konferenser hållits och sponsrats under COMETT II. En del av dem hade sin grund i initiativet Positive Actions (jfr avsnitt 1. 3. 5 ovan), som konferenser om studentpraktik och sektoriella workshops. COMETT har också varit närvarande vid evenemang organiserade av närliggande europeiska program för undervisning och FoU. Två kommittémedlemmar qch expertgrupper hölls under programmets första år för att diskutera allmän politik (policy) och strategi. kommissionspersonal, COMETT- diskussionsmöten med informella A. 4. 3. Observation av programmet Observationen av COMETT-programmen och de stödda projekten som görs av personalen vid Europakommissionen och COMETT-kontoret är ett komplement till den externa utverdering som görs. Huvudsyftet med aktiviteten är att se till att endast projekt av hög kvalitet får bidrag, att kontraktsöverenskommelser respekteras för att programmets syften ska uppnås och att uppgifter och information samlas in, som kan gå tillbaka till programledningen. För det ändamålet har en rad procedurer och aktiviteter utvecklats För att säkra offentlighet skrevs i början av COMETT II:s verksamhet en handbok, Vademecum, som sedan spreds inom vida kretsar. Handboken beskrev inte bara programorganisationens syften utan gav ockå deltaljerna om urvalskriterierna för projekten. För varje ansökningstillfälle angav ett kompletterande ansökningspaket klart för anordnarna vad som förväntades - och vad de kunde vänta sig. Informationsåtgärderna banade väg för objektiva observationer på senare stadier. En andra avgörande aspekt var valet av procedurer. Enkelt uttryckt antogs följande mönster: 1. initial undersökning och bedömning av mottagna ansökningar. Görs av kommissionen med stöd av Kontoret för tekniskt bistånd - det här förberedande urvalet skedde på basis av de kriterier som givits i Vademecum och ansökningspaketet. 2. bedömning av projekten - görs av COMETT:s expertgrupp, när det gäller innehåll, metod och mervärden; uppfattningarna hos andra enheter inom kommissionen som har intresse av projekten inhämtas, 125 3. ett utkast till lista över projekt som bör tas upp till diskussion med COMETT-komittén och COMETT-EFTA. s gemensamma kommittéer läggs fram, 4. definitivt beslut om de utvalda projekten fattas av kommissionen med hänsyn till de uppfattningar som kommittéerna givit uttryck för, När projekten blivit godkända togs kontakt, där man angav villkoren för stödet. I många fall utfärdades "tekniska rekommendationer" for att förbättra projekten. Rapportkrav inkluderades också i kontrakten. Rapporterna skulle lämnas vid slutet av varje kontraktår, och för större projekt ibland även inom dessa tidspunkter. Alla rapporter var analyser av innehåll och användning av stödet. Insamlade uppgifter har använts för årsrapporterna som material för de externa rapporterna och många studier och rapporter som tagits fram om COMETT (jfr bilaga 3. ). För pilotprojekten I inriktning Cc har mycket speciella procedurer utvecklats. För varje pilotprojekt har en extern projektrådgivare tillsatts. Det har varit högkvalificerade europeiska experter, väl hemmastadda med COMETT. Projektrådgivarna har varit pliktiga att besöka projekten regelbundet och rapportera till COMETT:s projektansvarige efter varje besök till pilotprojektet. En trepartsrelation har utvecklats mellan projektsamordnaren, COMETT:s projektansvarige och projektrådgivaren. När kontrakten förnyades, efter lämna ett antal årsrapporten, gav kommissionen projektrådgivarna rekommendationer. I det stora hela var den här processen resursintensiv men den visade sig vara till nytta genom att den säkerställde en god utveckling av pilotprojekten. tillfälle att I ett antal fall, om det förelåg misstankar om svårigheter med framsteg för projektet, gjordes formella granskningar av projekten. Det har varit fallet för ett antal partnerskap och flera pilotprojekt. För sådana granskningar använde sig kommissionen av COMETT- experternas och projektrådgivarnas erfarenheter. Det bör dock slutligen erkännas att det det övervägande antalet projekt som stöddes av COMETT inte tillät någon omfattande upplivnings- och observationsverksamhet av alla engagerade projekt på reguljär basis; det hade bara varit möjigt för pilotprojekten och - i viss utsträcknig - för partnerskapen. 126 Bilaga 2 COMETT II Den slutgiltiga nationella utvärderingen av COMETT Sammanställning av rapporterna från medlemsstaterna INNEHÅLL INLEDNING SAMMANFATTNING COMETT-PROGRAMMET AVSNITT A: GENOMFÖRANDE AV RÅDETS BESLUT 1. Att förbättra den ekonomiska och sociala utvecklingen och kohesionen 1. 1 Att förbättra bidraget från utbildningen 1. 2 Regional struktur och utveckling 1. 3 Att förbättra den ekonomiska och sociala kohesionen 2. Bästa möjliga nytta av utbildningen 2. 1 Att förena forskning, utbildning och tekniköverföring 2. 2 Att förbättra kvaliteten 3. SMÅ och medelstora företag och nytänkande 4. Lika möjligheter för män och kvinnor 5. Den europeiska dimensionen och mervärdet 5. 1 Europeiskt mervärde 5. 2 Europeiska nätverk 5. 3 Effekterna av europeisk integration A VSN1TT B: EN HORISONTELL SYNTES 1. Allmän överblick 1. 1 Att stimulera debatten 1. 2 Att främja samarbetet mellan högskola och 1. 3 Att påverka utformningen av politiken 1. 4 Relationer/Samordning med nationella och regionala program 1. 5 COMETT:s helhetsverkan företag 2. Partnerskapsnätverken 2. 1 Bidrag från de regionala partnerskapsnätverken 2. 2 Att formulera industrins behov 2. 3 Att stimulera en mellanstatlig syn på partnerskap 2. 4 Bidrag från sektoriella partnernätverk 2. 5 Den främsta styrkan och de allvarligaste svagheterna hos partnerskapen i deltagarländerna 3. Rörlighet och utbytesåtgärder 149 150 3. 1 Hur rörligheten kan bidraga till förnyelse i samarbetet mellan högskola och företag 3. 2 Att anpassa politik och praxis för att underlätta utbyte 150 151 129 131 132 135 136 136 136 136 137 138 138 138 139 140 140 140 140 141 141 141 141 142 143 143 144 146 146 147 147 148 4. Utvecklingen av utbildning 152 152 4. 1 Att skapa förnyelse i samarbetet vid utveckling av kurser 4. 2 Att bidraga till förbättringar när det gäller att anordna teknikinriktad utbildning 53 153 4. 3 Att komplettera och stärka initiativ inom utbildningen på nationell nivå 154 4. 4 Andra frågor som har kommit upp 130 INLEDNING I samband med arbetet att skapa den slutliga utvärderingen av COMETT Il-programmet (1990-1994), vilken krävs enligt artikel 6 i rådets beslut 89/27/EEG1 av den 16 december 1988, undersöker kommissionen de olika sätt, på vilka de deltagande staterna stöder samarbetet mellan högskolan och industrin, samt hur de bidrar till att programmet genomförs. För att åstadkomma detta ombads de deltagande staterna att göra en slutlig nationell utvärdering av COMETT II. De fick ett ramverk med frågor som dessa nationella utvärderingar skulle ge svar på. Föreliggande rapport är en analys av de nationella utvärderingarna2. Avdelning A innehåller en undersökning av i hur hög grad COMETT II har uppfyllt målen i rådets beslut. Avdelning B ger en horisontell analys som går tvärs över svaren från de deltagande länderna, för varje enskilt ämne i ramverket. Bilaga 1 innehåller en sammanfattande tabell för varje deltagarland och anger i korthet hur landet har svarat på varje enskild fråga i kommissionens ramverk3. De sammanställningstabellerna har sänts ut till de nationella delegationerna, vilket har lett till ytterligare kommentarer och tillkommande material. Det finns dock en större metodisk svårighet när det gäller den nationella utvärderingen. Endast i ett, kanske två, fall4 framgår det tydligt, vems åsikter som framförs - om det är företagens, studenternas, högskolornas5, partnerskapens eller regeringens åsikt. Dessa två utvärderingar uppvisar en stor spridning, när det gäller hur de berörda har uppfattat COMETT II:s framgångar. Med undantag av dessa två fall framställs utvärderingarna i stort sett som en uppsättning redan sammanställda åsikter om programmet. Denna allvarliga svårighet finns också med i föreliggande rapport. På samma sätt är den analys och den information som finns i denna rapport, baserad på och håller sig uttryckligen till den analys och information, som finns i de nationella utvärderingarna. OJ nr L13/28 den 17. 1. 1989. 2 Fyra av de nationella utvärderingarna var inte tillgängliga den 31 december 1994. När det gäller dessa länder har vi i stället använt oss av de nationella utvärderingarna från 1993 som ersättning för den inledande analysen in i de i avdelning A och B. Nationella utvärderingar som kom sammanställningstabellerna och viktiga uppgifter integrerades i avdelning A och B. in senare, fördes 3 Sammanställningstabellerna har sänts ut till de nationella myndigheterna för granskning och ev rättning. Under denna granskning kompletterades i vissa fall delar av de sammanställningstabeller som saknade information, av myndigheterna. Även dessa tillägg fördes, när så var lämpligt, in i avdelning A och B. 4 Detta gäller Förenade kungariket (Storbritannien och Nordirland). De inblandades olika synpunkter kan också ses i den belgiska (fr) utvärderingen, men inte i lika hög grad. Dessa två är också de enda kvantitativa utvärderingarna. 5 För enhetlighetens skull kallas universitet, högskolor, tekniska högskolor, "grandes écoles" och andra inrättningar för postgymnasial utbildning här enbart för högskolor. 131 SAMMANFATTNING Föreliggande rapport är en integrerad sammanfattning av de 18 nationella utvärderingar som har inkommit från de 18 länder som deltar i ett projekt från Europeiska kommissionens Task Force för mänskliga resurser, COMETT Il-programmet för samarbete mellan högskola och industri, när det gäller teknikutbildning. Denna rapport är indelad i tre avdelningar. Avdelning 1 granskar hur de mål för COMETT II som fastställts i rådets beslut, har uppnåtts. Detta görs genom de nationella slutliga utvärderingarna. Avdelning 2 ger en heltäckande sammanställning av utvärderingarna. Avdelning 3, bilagan, ger en sammanfattning av de viktigare frågorna i varje enskild nationell utvärdering. Hur rådets beslut uppfyllts COMETT II har kunnat ge ökad tyngd åt den insats som den avancerade tekniska utbildningen gjort genom att medverka till att 1 ) stimulera till utveckling av pedagogisk försöksverksamhet och ny praxis vid placering i industrin av studenter från högre utbildning, 2) förbättra kursernas kvalitet och tillgänglighet, 3) utveckla lokala och regionala kontaktytor mellan den högre utbildningen och industrin samt etablera kontakter på det europeiska planet, 4) förbättra den ekonomiska och sociala sammanhållningen i Europa. COMETT II har främjat gemensam utveckling och bästa möjliga nytta av utbildningen genom att 1) integrera industrin i de gemensamt utvecklade kurserna, 2)förbättra den i direkta tekniköverföringsprocessen, samt 3) förbättra utbudet och tillgängligheten på utbildning. tillämpningen utbildning integrerad teknisk som del en av För små och medelstora företag har COMETT II, genom åtgärder för praktikplatser i dessa företag, direkt givit ett viktigt bidrag till företagens tekniska och ekonomiska utveckling och integrering i den större europeiska marknaden. Korta kurser nämns också, men inte lika konsekvent. Inga kommentarer har gjorts angående COMETT II:s roll när det gäller att utveckla lika möjligheter för män och kvinnor. COMETT II har bidragit till ett betydande europeiskt mervärde genom utveckling och internationalisering av aktiviteter för praktikplatser. Dessutom har COMETT II förbättrat, och i de flesta fall skapat, internationella nätverk för att förbättra samarbetet mellan högskola och industri. Programmet har också haft en starkt integrerande effekt och skapat kohesion tvärs över Europas högre undervisning och avancerade tekniska utbildning. På en allmän nivå COMETT II:s viktigaste bidrag till debatten om högskola och industri har varit att rikta uppmärksamheten på de fördelar som kan uppnås genom ett samarbete över nationsgränserna inom detta område. Programmet har också bidragit till att höja nivån på debatten om högteknologisk utbildning och kvalifikationer inom industrin i allmänhet. Inom de två sistnämnda områdena har dock COMETT endast haft en marginell inverkan i de länder, där debatten redan var väl utvecklad. COMETT II :s största direkta framgång har varit inom det europeiska mervärdet som programmet har medfört genom att formalisera och påskynda åtgärder för att ge studenterna 132 praktikplatser över nationsgränserna och, i något mindre utsträckning, genom utvecklingen och genomförandet av den tekniska utbildningen inom högskolan. COMETT II har bidragit till kohesion i Europa genom de direkta och katalytiska effekterna på samarbetet mellan högskola och industri, genom praktik för studenter och genom utveckling av den tekniska utbildningen i de minst gynnade regionerna inom EU och i andra deltagande länder. COMETT II har haft liten eller ingen inverkan på den nationella politiken, utom möjligen i Grekland och Portugal. Ändå uppger ett antal av de deltagande länderna att debatten "europeiserats". På regional nivå har programmets inverkan berott på de förhållanden som etablerats med andra regionala organ av partnerskapet eller för dess räkning. Synergieffekten mellan nationella och regionala åtgärder har varit god. COMETT II är tillräckligt flexibelt och känsligt för subsidiaritetsfrågor för att kunna anpassas till lokala behov. Det finns dock en viss oro för att programmets inverkan skulle begränsas enbart till de direkt berörda parterna. Den största allmängiltiga effekt som COMETT II har haft, är att det har bidragit till 1) en europeisering av högskolans institutioner, kursplaner och aktiviteter, student- och företagarkultur, handel och teknik, 2) en regularisering och systematisering av internationella praktikplatser för studenter, 3) en förbättring av kvaliteten på utrustningen för högre teknisk utbildning, samt 4) förbättrad insitutionskultur inom högskola och industri och struktur på kontaktytorna på regional, sektoriell, nationell och europeisk nivå. Ett antal punkter har begränsat COMETT II:s inflytande: 1) Programmet har en förhållandevis liten budget. 2) I de regioner, där relationerna mellan högskolan och industrin redan är väl utvecklade, tycks COMETT II:s inverkan stundom ha begränsats till att europeisera aktiviteter. 3) I vissa länder har myndigheterna själva inte gjort några större ansträngningar för att utnyttja programmets möjligheter. Partnerskap De regionala partnerskapens främsta bidrag har varit 1) utvecklingen av ett lokalt / regionalt nätverk av högskolor, institutioner och företag som samarbetar inom den tekniska utbildningen, och 2) integreringen av detta lokala / regionala nätverk, tillsammans med dem i andra regioner, till det första funktionellt effektiva transeuropeiska nätverket för information, för rörlighet för studenter och personal, och för utveckling och överföring av högteknologisk utbildning. Partnerskapens inverkan på regional nivå har dock varierat från plats till plats. Det finns tecken som tyder på att mervärdet har varit större i de minst gynnade regionerna. Det finns också tecken på att partnerskapens effektivitet har berott på institutionens placering: större effekt i ett tekniköverföringssammanhang och mindre i ett sammanhang med enbart utbildning eller studentrörlighet. Deras flexibilitet har varit viktig för att acceptera och senare utveckla arbetet. Många regionala partnerskap har haft stora svårigheter i att effektivt analysera utbildningsbehoven. Vissa ifrågasätter partnerskapens direkta roll på företagsnivå inom detta område. 133 Alla erkänner partnerskapens effekt när det gäller att stimulera ett transnationellt perspektiv hos högskolan (när det gäller undervisningsmetodik, undervisningssystem etc) och industrin (den europeiska dimensionen på teknik/FoU/utbildning/marknader etc). Sektoriella partnerskap har bidragit mer direkt än regionala partnerskap till tekniköverföring och till utveckling av utbildningen till ett bättre avgränsat, mer homogent nätverk. Det finns dock ingen bedömning av huruvida regionala eller sektoriella partnerskap är "bäst" för heltäckande COMETT Il-åtgärder. Partnerskapens främsta styrka har varit deras strukturerade europeiska och lokala/regionala partnernätverk. De främsta svagheterna har varit deras dåliga ekonomiska struktur och svårigheten att engagera industrin i aktiviteterna. Rörlighetsåtgärder Åtgärderna för att öka studenternas rörlighet har varit en av de största framgångarna med COMETT II. När det gäller företag, har de fört in en europeisk dimension och möjliga tekniska och handelsmässiga kontakter som ofta givit små och medelstora företag den första kontakten med ett europeiskt program. För studenter har dessa åtgärder fört med sig breddade kunskaper om språk, kultur och teknik, samtidigt som de har gett bättre utsikter rent yrkesmässigt. För högskolan har åtgärderna medfört en ny syn på undervisning och möjliga tekniska kontakter. Allt som allt har åtgärderna för att öka studenternas rörlighet bidragit till en mer flexibel, bättre integrerad och bättre yrkesutbildad europeisk teknisk arbetskraft. Politik och praxis för praktikplatser har förändrats, framför allt inom företagen, med en större regelmässighet när det gäller att ta emot studenterna och en systematisering av deras praktikperioder. Högskolan verkar ha förändrats i långsammare takt. Kursutveckling Samarbete mellan högskola och företag har medfört 1) större deltagande från företagens sida när det gäller att planera och genomföra kurser, 2) en internationalisering av utvecklingsprocessen som ger öppningar för nya källor för kunskap och 3) utvecklingen av flexibla nätverk för att ta fram och genomföra sådana kurser. Den förbättrade kvaliteten har varit den främsta fördel som har angivits. Denna förbättring uppkom huvudsakligen genom en breddad tillgång till teknisk expertis, jämförelse av sakernas tillstånd i de olika regionerna och en övergång till att låta utvecklingen av kurserna styras av utbildningsbehoven istället för av tillgången. Medan den stora bredden i kursutbudet och tillgången på utbildning även i perifera områden har ökat, har COMETT Il-kursernas kvantitativa inverkan varit liten. Det föreligger också en viss oro över att det tar så lång tid att utveckla kurserna. COMETT II:s initiativ när det gäller utbildning ses som ett komplement till de nationella inom 1) internationaliseringen av högskolan, företag och andra ansträngningarna institutioner, 2) utvecklingen av kontaktytor mellan högskolan och industrin, samt 3) den allmänna förbättringen av teknisk utbildning, särskilt för små och medelstora företag. 134 COMETT II-PROGRAMMET Åtgärdsprogrammet COMETT är Europeiska unionens program för samarbete mellan högskola och industri när det gäller teknisk utbildning. COMETT II sjösattes genom rådets beslut 89/27/EEG av den 16 december 1988 och pågick under fem år, från 1990 till 1994. Det första COMETT-programmet, COMETT I, pågick under fyra år, från 1986 till 1989. COMETT II har varit öppet för deltagande för EFTA-länder sedan 1990. COMETT II:s syften är som de presenteras i programmets lilla handbok: "Att förbättra bidraget från framför allt den avancerade tekniska utbildningen vid de olika berörda nivåerna och därmed bidraget från utbildningen på gemenskapens sociala och ekonomiska utveckling. Att främja den gemensamma utvecklingen av program för utbildning och erfarenhetsutbyte, och också ett optimalt utnyttjande av utbildningsresurserna på gemenskapsnivå, framför allt genom att skapa transnationella sektoriella och regionala nätverk framför allt avancerade projekt inom teknisk utbildning, Att svara mot de specifika kraven på yrkeskunskap från små och medelstora företag, Att arbeta för lika möjligheter för män och kvinnor både i grundläggande och i vidare utbildning inom, i första hand, avancerad teknologi. Att ge en europeisk dimension till samarbetet mellan högskola och industri när det gäller grund- och vidareutbildning inom teknik, samt tillämpning och överföring av teknik. " Verksamhetsmässigt, och i korthet, består COMETT II av fyra inriktningar: • Inriktning A: Partnerskap för samordnade utbildningsaktiviteter mellan högskola och industri (i fortsättningen kallat partnerskap), nätverksorganisationer som har kommit till stånd genom COMETT för att främja samarbetet över nationsgränserna mellan högskola och företag. Dessa nätverk kan vara både sektoriella och regionala. • Inriktning B: Utbyten över nationsgränserna för att ge bidrag till 1) studenter som genomgår en tre till tolv månader lång praktik i industrin i ett annat deltagarland. 2) personer som har avslutat sin grundutbildning, antingen inskrivna vid en högskola eller efter avslutad utbildning som en övergång mellan studier och en första anställning, och som tar en praktikplats på mellan sex månader och två år i ett företag i ett annat deltagarland, med avsikt att deltaga i ett industriellt projekt. 3) personal som hämtas från högskolan och industrin till industri och universitet i ett annat deltagarland för att förbättra utbildningen. • Inriktning C: Gemensamma projekt för fortlöpande utbildning, framför allt för den högteknologiska utbildningen och för distansutbildning inom multimedia. 1) Stöd för intensivkurser med en europeisk dimension inom, framför allt avancerad teknologi för snabb spridning - av och inom högskolan samt av och inom industrin - av forsknings- och utvecklingsresultat på områden som gäller ny teknik och hur den kan användas, samt för att främja överföringen av tekniskt nytänkande, framför allt inom små och medelstora företag, till områden där sådan teknik inte tidigare använts. 2) Stöd för arbetet med att på Europanivå ta fram, utveckla och pröva gemensamma utbildningsproj ekt. 3) Stöd för distansutbildning med användning av ny utbildningsteknik och /eller med överförbara utbildningsprodukter som resultat. • Inriktning D: Kompletterande åtgärder för att främja och stödja programmet. 135 AVSNITT Ai GENOMFÖRANDE AV RÅDETS BESLUT Detta avsnitt granskar, inom de gränser som sätts av den information som finns i slutliga nationella utvärderingarna, i hur hög grad COMETT II har uppfyllt de mål som angavs i rådets beslut (89/27/EEG) som låg till grund för programmet. I korthet är de mål som finns i artikel 3 i rådets beslut, och som beskrivits utförligare i bilagan till beslutet, som följer: 1. Att förbättra den högteknologiska utbildningens bidrag till gemenskapens ekonomiska och sociala utveckling, inklusive kohesion i dessa frågor. 2. Att gynna gemensam utveckling och dra största möjliga nytta av utbildningen, i synnerhet utbildning som grundar sig på forskning inom gemenskapen. 3. Att svara mot de specifika krav på yrkesskicklighet som ställs av de små och medelstora företagen, inklusive överföring av teknik och yrkeskunskaper. 4. Att främja lika möjligheter för män och kvinnor. 5. Att ge en europeisk dimension till samarbetet mellan högskolan och industrin när det gäller utbildning och europeiskt mervärde. 1. Att förbättra den ekonomiska och sociala utvecklingen och kohesionen 1. 1 Att förbättra bidraget från utbildningen De slutliga nationella utvärderingarna av COMETT Il-programmet ger att COMETT har varit en obestridd framgång när det gäller att förbättra den tekniska utbildningens ekonomiska betydelse. Detta har uppnåtts framför allt genom utvecklingen av inlärning som bygger på egna erfarenheter, vilket är en följd av praktikplatser för studenter. Denna form av praktik har varit direkt till fördel för företagen, samtidigt som den har bidragit till en ökad förståelse mellan högskola och industri. Också inom den traditionella tekniska utbildningen har kvaliteten på kurserna förbättrats - först och främst beroende på samarbetet över nationsgränserna och industrins engagemang - samtidigt som tillgängligheterna till kurserna har ökat. COMETT II:s begränsade budget har i jämförelse med de deltagande staternas privata och offentliga utgifter när det gäller undervisning och utbildning har dock inneburit att de direkta och katalytiska effekterna av COMETT inte har varit så stora som de deltagande länderna kunde ha önskat. I vissa länder, där kopplingen mellan högskolan och industrin samt fortlöpande praktik inom utbildningen redan var mer utvecklade, har också COMETT haft mindre effekt. Det motsatta gäller också: I de mindre gynnade områdena i Europa har COMETT haft mycket god effekt på kohesionen genom att gynna relationerna mellan högskolan och industrin. 1. 2 Regional struktur och utveckling De nationella utvärderingarna pekar på att COMETT Il-programmet har haft en strukturerande effekt som har lett till en förbättrad potential för ekonomisk utveckling på två plan: på lokal - regional nivå och på Europanivå. På dessa två nivåer har programmet förbättrat kontaktytorna och förhållandena mellan högskolan och industrin, sammanfört nya partner och lett till samordning med andra nationella och europeiska program. På lokal - regional nivå har COMETT skapat vad ett deltagarland kallade "ett ramverk och ett legitimt forum för offentlig debatt". Framförallt genom aktiviteter hos de regionala lokala - och stundom nationella - sociala och ekonomiska partnerskapen har 136 samarbetspartner förts samman för att diskutera och utveckla gemensamma aktiviteter för högskolan och industrin, framför allt när det gäller fortlöpande högteknologisk utbildning. Detta har lett till utökat samarbete och större samordning av åtgärderna hos dessa för det mesta regionala parter. Åtgärderna innefattar arbete och samarbete med och inom regionala företag och högskolan, analys av behovet av yrkespraktik, framtagning av utbildningsmaterial, organisering och/eller anordnande av utbildningar, praktikplatser för studenter etc. I vissa områden har COMETT- och partnerskapsaktiviteter också utgjort ett nyttigt och i vissa fall viktigt bidrag till utvecklingen av en politik för fortlöpande teknisk utbildning och för förhållandet mellan högskolan och industrin. Dessa aktiviteter har också i vissa fall genomfört regionala utvecklingsaktiviteter på en bredare bas som inte har varit nära kopplade till COMETT. Den viktigaste, och den vanligaste, av dessa aktiviteter är den som sysslar med möjligheter att överföra ett större spektrum av teknik, kopplat till EG-program för forskning, kontraktsforskning och patent- och licensaktiviteter. Det finns faktiskt, som vi skall se nedan, vissa indikationer på att partnerskap som lyckas åstadkomma sådana integrerade aktiviteter (antingen genom en inledande lokalisering eller genom egen utveckling) är "de mest framgångsrika", och detta är den modell som de flesta nationella utvärderingarna intuitivt söker. Omfattningen av dessa struktureffekter har dock varierat. Den viktigaste parametern inom detta skiftande område tycks ha varit den redan befintliga nivån på debatt och infrastruktur mellan högskolan och industrin. Där denna redan var väl utvecklad, vidtogs mindre strukturerande åtgärder på lokal/regional nivå. Den näst viktigaste parametern i effektiviteten var den partnerskapets institutionella position. Den kopplades av flera utvärderingar till sådana frågor som möjligheten att uppnå ytterligare finansiering, trovärdighet och effektivitet gentemot industrin, samt möjligheten att bidra till utformningen av den regionala politiken. Några av de ekonomiska och andra svagheterna i partnerskapsystemet kan faktiskt ha sin grund i en svag position. 1. 3 Att förbättra den ekonomiska och sociala kohesionen COMETT II har bidragit till den ekonomiska och sociala kohesionen genom tre huvudsakliga effekter. 1. De regionala struktureffekter som diskuterats ovan, var mest påtagliga i de minst gynnade områdena i EU. Återigen har partnerskapen varit av största vikt för denna process. Där förhållandet mellan universitet och industrin var minst utvecklade, fick COMETT II mest inverkan på utvecklingen genom att höja nivån på den institutionella infrastrukturen till vad som i Europa idag anses vara det bästa förfaringssättet inom detta område. 2. COMETT II har också haft en starkt integrerande inverkan genom att dra med alla regioner in i närmare arbetsrelationer med varandra och ge de mindre gynnade regionerna konkreta projekt och vägar till samarbete med EU:s ekonomiska kärnområden. En bidragande orsak till denna integrering är den förbättrade spridningen av tekniskt kunnande, både teoretiskt och praktiskt, och bästa möjliga pedagogiska tillvägagångssätt för att utveckla och bedriva utbildning. 3. Social kohesion när det gäller en breddad förståelse och respekt för de olika deltagande ländernas kultur är en punkt som ofta förekom i de nationella utvärderingarna. 137 2. Bästa möjliga nytta av utbildningen 2. 1 Att förena forskning, utbildning och tekniköverföring Drivkraften hos EFTA:s och EU:s medlemsstater när det gäller utvecklingen av samarbetet mellan högskolan och industrin är tekniköverföringen: överföringen av kunskap och teknik, som inom högskolan utvecklats till ett område där det kan kommersialiseras och därmed bidra till den ekonomiska utvecklingen. En andra, men kanske inte lika enhälligt uttalad drivkraft är omställningen av aktiviteterna inom högskolan så att de bättre kan svara mot industriella och kommernsiella behov. När det gäller direkt tekniköverföring, kan mekanismer för ett kommersiellt utnyttjande kan till spänna över åtgärder som att bilda företagsparker eller joint-venture-företag kontraktsforskning, till konsultarbete, och till enkla informationsaktiviteter. Möjligheten för högskolorna att erbjuda företagen hela kedjan av mekanismer för tekniköverföring, tillsammans med möjligheten att löpa genom kedjan stegvis, ses av många som ett viktigt, om inte rent av avgörande inslag, för en effektiv tekniköverföring. Före COMETT. s dagar var den högteknologiska utbildningen en särskilt svag länk i denna kedja av tekniköverföring. Liksom i många av de nationella utvärderingarna, har COMETT riktat uppmärksamheten mot just utbildningens roll i samarbetet mellan högskolan och industrin, gjort den synlig och bidragit till att den accepterats i samarbetet mellan högskolan och industrin. Här har COMETT sannerligen bidragit till "bästa möjliga nytta av utbildningen" och till en mer effektiv tekniköverföring. I detta sammanhang kan den institutionella placeringen av partnerskapet vara betydelsefull. Det finns tecken som tyder på att partnerskap som är placerade i organisationer för tekniköverföring, har varit mer effektiva än de som är placerade i en miljö av enbart undervisning/utbildning eller de som framför allt har ägnat sig åt aktiviteter, kopplade till studenternas praktikplatser. COMETT II har också bidragit till "bästa möjliga nytta av utbildningen" genom att vidga institutionernas horisont, framförallt högskolornas, genom praktikplatser för studenterna. COMETT-aktiviteter har gett de traditionella universiteten en ökad respekt för praktikplatser inom industrin, ofta genom trycket nerifrån och upp från föreläsare och studenter som vill få tillgång till sådana praktikplatser. Kopplat till detta är ett ökat erkännande (från de traditionella universitetens sida) av arbetsplatsen som en berättigad plats för teknisk inlärning, och av den erfarenhetsbaserade inlärningen som ett värdefullt, till och med nödvändigt, komplement till de akademiska studierna. Sådana praktikplatsaktiviteter och ändrade attityder inom högskolan och industrin skapar en fastare grund för framtida tekniköverföring, i båda riktningarna! 2. 2 Att förbättra kvaliteten När det gäller COMETT Il-programmets kurser pekar de nationella utvärderingarna hela tiden på förbättringar i projektens kvalitet, tack vare samarbete över nationsgränserna och industrins engagemang i utvecklingen av kurserna. (Däremot nämns kvantitativa ökningar i utbudet av kurser sällan och ses som marginella i jämförelse med den volym av fortlöpande teknisk undervisning och utbildning som erbjuds. En ökning i utbudet av specialiserade kurser och dessas tillgänglighet i perifera områden nämns dock. ) 138 Utvärderingarna visar tydligt den kvalitetsökning som kan uppnås genom att arbeta på Europanivå. Möjligheten att få tillgång till expertis på högsta nivå från alla deltagarländer att jämföra olika metodiska förhållningssätt, att se hur olika teknik för genomförande fungerar i praktiken, att undersöka hur de olika institutionerna är placerade och uppbyggda, etc, bidrar tillsammans till ett stort steg framåt i deltagarnas kvalitetssyn. Detta har naturligtvis medfört en mer komplex organisation, men detta tycks vara mer än väl vägas upp av kvalitetsökningen. Att arbeta på Europanivå uppges faktiskt också ha tagit bort initialmotståndet för att utveckla och deltaga i kurser genom att ställa en större, konsoliderad europeisk marknad till förfogande genom partnerskapnätverket. På industrisidan tyder utvärderingarna på ytterligare förbättringar av kurserna, genom att kraven och synpunkter från användarna inom industrin kommer in på ett tidigt stadium av kursutvecklingen. Övergången från en utbildning anpassad till tillgången till en som svarar mot behoven har varit ett av de kännetecknade dragen i de kurser som utvecklats inom COMETT II. De kvantitativa utvärderingarna pekar dock på den förbättring som fortfarande behövs i de högskolor som samarbetar med industrin inom detta område. Behovet av att utveckla kontaktytor mellan marknadsinformation, utveckling och genomförande av kurser vid högskolan, kanske genom arbete och samarbete med professionella organisationer för utbildning, konsulter och organisationer för tekniköverföring, är en sak som har förts fram i ett antal olika former. Den främsta kritiken som riktas mot denna aktivitet, gäller den tid som går åt för att utveckla kurser. Företag uppges använda COMETT II endast för icke-kritisk, långsiktig utbildning. Partnerskapens förmåga att analysera utbildningsbehovet har också ifrågasatts. Den kvantitativa översikt som tog upp denna fråga, tydde på att företag såg partnerskapen som en kontaktyta för att förmedla behov till dem som kunde fylla behoven, snarare än som en organisation för att faktiskt genomföra behovsanalyser. 3. SMÅ och medelstora företag och nytänkande COMETT:s aktiviteter för praktikplatser åt studenterna har varit det största direkta bidraget från programmet till de små och medelstora företagens och industrins behov i allmänhet. För de små och medelstora företagen har praktikplatser i liten skala och över en kortare tid (jämfört med pilotprojekt och de gemensamma utbildningsprojekten från högskolan och industrin) varit det som bäst passat deras aktiviteter. För några av dessa foretag har COMETT till och med inneburit den första kontakten med europeiska program, och ibland med Europa i ett större sammanhang. Att personal får möjlighet att praktisera, har varit särskilt nyttigt för de små och medelstora företagen, när detta har förekommit. Det har dock bara hänt i ett begränsat antal fall. Många av de deltagande länderna pekar på behovet att tänka om när det gäller dessa praktikplatser, om de skall kunna utvecklas till att bli en betydande aktivitet för att utveckla de små och medelstora företagen. Det är svårt att, när man läser utvärderingarna, bedöma vilken effekt kurserna inom utbildningen har haft på de små och medelstora företagen. Säkert är att den stadiga förbättringen av kvaliteten i utbildningen haft en positiv inverkan på de mottagande små och medelstora företagen. 39 Viss oro har dock uttryckts över att COMETT II:s partnerskap och mer traditionella utbildningar är så nära och så integrerade med industrin, och framför allt med de små och medelstora företagen. De två deltagande stater som genomfört en kvantitativ undersökning, fann ett mycket svagare intresse för och mindre uppskattning av partnerskapen och COMETT:s aspekter på utbildning från företagarnas sida än från högskolorna och praktikplatserna. Det förekommer klagomål från företag när det gäller det långsiktiga synsätt, som accepterats när det gäller att arbeta med de stora projekten, och indikatorer på att företag endast utnyttjat denna typen av utbildning perifert. En utvärdering har ifrågasatt om sådant utbildningsmaterial skulle komma att användas och återanvändas utanför denna mycket begränsade utvecklingsgrupp. Att partnerskapet har legat så långt från den direkta kontakten med företagen har också setts som något värt att ta upp. 4. Lika möjligheter för män och kvinnor I de skriftliga slutgiltiga utvärderingarna av COMETT II har det inte sagts mycket - i vissa fall ingenting - om programmets inverkan för att främja lika möjligheter för män och kvinnor. Därmed inte sagt att det inte har haft någon inverkan, stor eller liten, utan endast att den inte har omnämnts. 5. Den europeiska dimensionen och mervärdet 5. 1 Europeiskt mervärde De främsta fördelarna med COMETT II kan återfinnas i mervärdet som sträcker sig över och utöver den inledande ekonomiska investeringen som programmet har uppnått genom sina europeiska aktiviteter. Områden, där mervärdet finns, innefattar: • En utökad ekonomisk och social kohesion inom Europa. • En effektiv start på ett samarbete över hela Europa mellan högskolan och industrin när det gäller den tekniska utbildningen. • En utvidgad europeisk, teknisk och kommersiell horisont hos företag, genom att de tar emot studenter från andra länder. Med detta följer en mer långsiktig integration av marknader. • Bidrag till utvecklingen av en mer integrerad och effektiv europeisk arbetsmarknad för högt kvalificerade högskoleutbildade tekniker. • Förnyelse och förändring inom högskolan genom kontakt med högskolor i andra länder. • Förbättrad kursutveckling genom exponering inför den främsta expertisen inom teknik och utbildning från ett stort antal länder. • En utökad mångfald av och tillgänglighet på specialiserade tekniska kurser genom konsolidering av den europeiska marknaden. 5. 2 Europeiska nätverk Partnerskapen har, trots svårigheter i samarbetet med industrin, spelat en mycket viktig roll i att utveckla detta mervärde. De har tillhandahållit en del av stödet för aktiviteter, både när det gäller studenternas praktikplatser och deras utbildning. De är det synbara arvet, strukturellt sett relativt stabilt, efter COMETT I och II. De bildar det ramverk, där ett direkt och varaktigt nätverksarbete kan äga rum. Regionala partnerskap har skapat lokala/regionala kontaktytor inom partnerskapens europeiska nätverk. Utvärderingarna bekräftar att detta har genomförts, mer eller mindre bra, av alla partnerskap. Partnerskapen utvecklar, formaliserar i viss utsträckning och upprätthåller sedan tvärs över Europa dessa nätverk för information 140 och kontakter när det gäller högskolor, fortlöpande teknisk utbildning och industri. Sektoriella partnerskap har utvecklat ett mer avgränsat, teknik-definierat nätverk tvärs över Europa vilket genererat många av de mervärdesskapande aktiviteterna som diskuterats ovan. Detta dedicerade nätverk tvärs över Europa har utgjort "ryggraden" i de flesta operationella aktiviteterna. Ett system för information och samarbete, riktat mot utvecklingen av förhållandet mellan högskolan och industrin har satts upp på en operationell, regional basis för första gången i Europa (och faktiskt också i vissa av de deltagande länderna). Detta nätverk har utgjort den huvudsakliga kanalen för att flytta information, utbildningsmaterial och människor tvärs över Europa. 5. 3 Effekterna av europeisk integration Även om partnerskapen kanske är den mest påtagliga europatäckande strukturen som stammar från COMETT, har praktikplatserna fått en viktig integrerande effekt på enskilda deltagande studenter, på högskolorna och på företagen. Praktikplatserna har medfört ett ökat europeiskt medvetande hos högskolorna och motiverat dem att ytterliga vidga sina samarbetsaktiviteter utanför det egna landet och därigenom uppnå fördelar genom jämförelser av undervisningsmetoder, läroplaner och sätt att arbeta med industrin. Studenter har arbetat i en annan europeisk kultur, förbättrat sina språkkunskaper och tagit det första steget mot att bli en del av den framtida, högkvalificerade europeisk arbetskraften. Företag, många av dem små eller medelstora företag som deltar i sitt första europeiska projekt, har blivit medvetna om andra kulturer, marknader och källor till expertkunskap. Det förefaller klart att de deltagande länderna ser detta område som den största framgången med COMETT II. Utvecklingen och genomförandet av COMETT 11-kurser över hela Europa har kanske fått en mindre uttalad - åtminstone mindre omtalad - integrerande verkan som kanske är begränsad till dem som utvecklar och håller kurserna. A VSNITT Bi EN HORISONTELL SYNTES 1. Allmän överblick 1. 1 Att stimulera debatten COMETT II:s huvudsakliga bidrag till att stimulera debatten kring högskolan och industrin har varit: 1. Att rikta deltagarnas uppmärksamhet på frågor som gäller, och fördelar som kan uppnås genom samarbete över nationsgränserna inom detta område. Alla deltagarländer erkänner detta liksom det operationella genomförandet som de största fördelar som COMETT II har gett. 2. Att stimulera debatten om den tekniska utbildningens aspekter på debatten kring högskolan och industrin. 3. Att stimulera debatten om den högre utbildningens akademiska natur och det som Tyskland kallar "dess starkare omdirigering mot behovet av praktik inom yrkeskårerna och industrin". 4. Att bidraga till en vidare debatt om utbildning och kvalifikationer inom industrin. 141 För de flesta länderna, och för många regioner, var dock debatten kring relationerna mellan högskolan och industrin väl utvecklad redan innan COMETT. Detta innebär att COMETT inte kom med någonting nytt när det gällde de rent nationella eller regionala debatterna. Med tanke på COMETT:s begränsade ekonomiska resurser, jämfört med nationella och regionala budgetar för utbildning, kunde programmet således inte utgöra något större bidrag till den pågående debatten på dessa nivåer. I de länder och de regioner, där debatten var mindre utvecklad, har COMETT II naturligtvis betytt mer för att stimulera diskussionen. I detta sammanhang har det fått positiv effekt på kohesion inom hela EU och andra deltagande länder. Till slut kan sägas att COMETT II i allmänhet har tillhandahållit det som Österrike kallar "ett ramverk och ett legitimt forum för offentlig debatt". Också i de mer gynnade regionerna, där debatten var väl utvecklad, har programmet utgjort ännu en kanal för samordning och kommunikation. I de mindre gynnade områdena har detta ramverk varit ännu synligare och effektivare. 1. 2 Att främja samarbetet mellan högskola och företag främjats, varit utvecklingen och I de flesta länder har COMETT II :s största bidrag, det starkaste mest enhetliga förhållande som av praktikplatser över nationsgränserna för studenter inom högskolan och industrin. Både företag och högskolor har uttryckligen erkänt denna mest positiva aspekt på programmet. I mindre grad har också utvecklingen och genomförandet av kurser över nationsgränserna uppgivits som en positiv utveckling genom COMETT. formaliseringen COMETT II:s bidrag har varierat, beroende på den tidigare graden av samarbete mellan högskolan och industrin. I länder och regioner med ett väl utvecklat samarbete, till exempel Sverige, har COMETT II:s inverkan begränsats till dem som deltagit i programmet, med en ytterst liten vidare katalytisk effekt. Men också i sådana utvecklade regioner/länder har COMETT II bidragit till att utveckla speciella aspekter på deras struktur. Exempel på detta är de icke-tekniska högskolorna i Finland eller praktiksystemet vid "hogescholen" i Nederländerna. Det är dock sant att programmet i sådana fall har haft en stödjande, snarare än en ledande roll. Dessa inskränkningar står i kontrast till andra länder och regioner med mindre utvecklat samarbete mellan högskolan och industrin. I den situationen har COMETT fått en mycket vidare och djupare påverkan. Här har COMETT bidragit till att utkristallisera och formalisera ett mycket bredare spektrum av relationer mellan högskolan och industrin, på hela skalan från att hjälpa företag i deras första kontakt med högskolor, till att sporra till formell analys av utbildningens behov, till att skapa de regionala eller nationella kontaktytorna för samarbete mellan högskolan och industrin när det gäller utbildning, etc. Från de länder som har genomfört kvantitativa undersökningar, Belgien (fr) och Förenade kungariket, tycks det vara en viss skillnad bland de olika aktörerna, när det gäller hur stor betydelse de tillmäter COMETT II för de förbättrade relationerna mellan högskolan och industrin. Företagen var minst imponerade. Bara 17% av de belgiska och 36% av de brittiska företagen upplevde att relationerna till högskolan hade blivit bättre. I Förenade kungariket var de flesta högskolor som undersökts positiva, liksom 70% av partnerskapen. Denna grad av entusiasm bör man hålla i minnet vid läsningen av några av de mera 142 entusiastiska uttalandena om COMETT. Det kanske är så att några av de mer kvalitativa nationella utvärderingarna är oproportionerligt påverkade av synpunkter från partnerskapen. 1. 3 Att påverka utformningen av politiken I Portugal och Grekland förefaller COMETT II:s kanaler till den nationella politiken ha varit mer direkta och också ha haft viss påverkan på politiken. Placeringen av det portugisiska informationskontoret för COMETT i CESE - den organisation som sysslar med att utveckla samarbetet mellan högskolan och industrin - tycks ha varit verkfullt. På nationell nivå har dock COMETT i de flesta fall haft litet eller inget direkt inflytande, när det gäller att utforma politiken, i synnerhet i de fall då samarbetet mellan högskolan och industrin ansetts som given. Ett antal länder anger dock att debatten "europeiserats" genom COMETT. Icke desto mindre kan man se ett antal specifika, om också snarast administrativa, resultat på nationell nivå som till exempel att Österrikes vetenskaps- och forskningsdepartement har vidtagit juridiska åtgärder för att COMETT II :s praktikarbete utomlands skall erkännas, och att social- och arbetsmarknadsdepartementet har släppt kravet på arbetstillstånd för praktikarbete inom COMETT. I Luxemburg har COMETT-aktiviteter belyst bristen på nationell samordning när det gäller samarbetet mellan inhemska företag och utländska högskolor. På regional nivå har COMETT II haft något större inverkan, särskilt genom partnerskapens aktiviteter. I Norge har COMETT II bidragit till att ta fram ett regelverk för regionalpolitik inom detta område, samtidigt som COMETT har varit ett instrument för att genomföra politiken. Detta inflytande kan också variera mycket inom ett land. I Förenade kungariket kan till exempel det specifika förhållandet mellan partnerskapen och det lokala rådet för utbildning och företagsamhet (RYF) ha stor verkan. I andra länder har den regionala påverkan varit liten. 1. 4 Relationer/Samordning med nationella och regionala program Det tycks ha förekommit en hög grad av operationell samordning mellan COMETT II och de nationella/regionala programmen. Nationella program som söker främja internationella aktiviteter (Schweiz, Finland, Tyskland) finner en naturlig partner i COMETT II. Nationella program för utveckling av den inhemska utbildningen eller tekniköverföringen, såsom det österrikiska "Vetenskapsmän för ekonomi", den danska "Lagen om fortlöpande utbildning", den italienska lagen 67/1988 som anger att 10% av FoU skall gå till utbildning, eller den schweiziska nationella planen för att utveckla en fortlöpande utbildning inom universiteten och de federala tekniska högskolorna, eller återigen de norska programmen för tekniköverföring samt utbildning; alla dessa finner stöd i COMETT. Där det inte finns några nationella program eller någon nationell inriktning kan det naturligtvis inte heller sägas finnas någon samordning, även om programmen i dessa fall kan ha varit så mycket mer användbara. Den mycket nära utvecklingen av COMETT och den portugisiska politiken på detta område och i närliggande områden genom det nationella CESE är åter värt att nämnas. Också på en mer allmän nivå, än när det gäller teknik och utbildning, kan det sägas att Luxemburgs intresse för att utveckla de inhemska företagens internationella aktiviteter finner gensvar i COMETT. I Irland har två sektoriella partnerskap etablerats i områden med 143 hög nationell prioritet när det gäller undervisning och utbildning. I Portugal har utvidgningen av partnerskapsaktiviteter till andra EU-program setts som en positiv utveckling, liksom de mer direkta samordningseffekterna från arbetet med de nationella programmen. Att regeringsmedel har avsatts för antingen utvecklingen av partnerskap (som till exempel i Nederländerna, Tyskland, Portugal eller Spanien) eller kurser (från Islands Program för hjälp till utbildning) tyder också på att en viss nivå av samordning har uppnåtts. Programmets samordning med regionala aktiviteter har varit starkt beroende av de lokala partnerskapens aktiviteter. Så är fallet i de spanska regionerna, särskilt i de autonoma regioner som har kontroll över undervisning och utbildning. I Tyskland har delstaternas politik för att europeisera sina högskolor i hög grad samordnats med COMETT-aktiviteter. Utöver detta har den lokala, regionala utvecklingsstrukturen varit en viktig faktor för att möjliggöra samordning. I Frankrike har det nära bandet mellan partnerskapen och de regionala handelskammarna haft betydelse. I Förenade kungariket har förhållningssättet till råden för utbildning och företagande varierat från region till region med mer eller mindre grad av samordning. Däremot har samordningen med utvecklingen av regionala strukturer för fortlöpande utbildning varit mer enhetligt stark i Norge. Kvantitativt sett har över en tredjedel av de företag som deltagit i COMETT i Belgien (fr), också varit delaktiga i liknande regionala eller nationella program. I Förenade kungariket har hälften av universiteten och cirka 70% av partnerskapen varit engagerade på liknande sätt. Mångfalden och flexibiliteten hos aktiviteterna inom COMETT har förmodligen varit ett viktigt element i denna samordning och gjort det möjligt för varje region/deltagarland att anpassa programmet till de lokala behoven. Det kan naturligtvis förekomma vissa konflikter mellan COMETT och de nationella eller regionala aktiviteterna. Detta har hänt till exempel då COMETT:s praktikplatser har kolliderat med behovet av praktikplatser för de nationella, regionala eller individuella högskolorna, i de fall då den lokala industrins förmåga att ta emot studenter är begränsad. Det kan också förekomma ett visst isärglidande och bristande samordning med tiden. Detta togs upp i den franska utvärderingen, där nationella och regionala ekonomiska och politiska förändringar ansågs kunna medföra att COMETT skulle behöva anpassas efter de nya förhållandena. 1. 5 COMETTrs helhetsverkan I deltagarländerna anser man att själva COMETT-programmet varit framgångsrikt. Men uttryckt i nationella termer har COMETT:s helhetsverkan begränsats av de relativt små ekonomiska medel som ställts till förfogande. Verkan begränsades ytterligare i vissa av deltagarländerna, där relationerna mellan högskolan och industrin redan var väl utvecklade. Bortsett från detta har de deltagande länderna pekat på följande positiva bidrag från COMETT: 1. Europeiseringen av aktiviteter. Detta har skett på ett antal nivåer. Högskolor har blivit mer internationellt inriktade, inte bara institutionellt sett, utan också när det gäller studentkultur (genom praktikplatserna) och i vissa fall genom förändringar i läroplaner. Vissa länder antyder att det har varit de mindre högskolorna som har vunnit mest genom att använde de småskaligare, mer lättillgängliga COMETT-aktiviteterna som ett av sina första steg in i Europa. Företagen har framför allt 144 vunnit på studenternas praktik som har öppnat för en vidare europeisk syn på företaget och, i vissa fall, inträde på nya marknader. På nationell och regional nivå har COMETT:s europeiserande effekt varierat mer. Programmet har dock varit till synnerligen stor hjälp för EFTA-länderna, när det gäller att få erfarenhet av och förståelse för hur EU- programmen fungerar, samtidigt som det har lagt grunden för framtida aktiviteter. 2. Effekten av studentpraktiken. Denna aktivitet är den som kanske har haft den mest direkta och starkast upplevda positiva effekten. Ett antal av de deltagande länderna har uttryckligen sagt att detta var den främsta positiva effekten av COMETT. För företagen har den medfört en öppning för nya yrkeskunskaper och ett mycket större medvetande om EU:s marknad. Praktikplatserna har inneburit direkt information om andra undervisnings- och utbildningssystem och om tekniska resurser. De har också skapat ett ökat medvetande hos industrin om fördelarna med att anställa utbildad arbetskraft. För studenterna har praktikplatsen inneburit språkträning och samtidigt gett ytterst värdefulla erfarenheter för övergången till arbetslivet. 3. Förbättrade förutsättningar för den tekniska utbildningen. COMETT har haft stor effekt när det gäller att få högskolorna att spela en större roll i den fortlöpande utbildningen och att få dem att inse behovet av att marknadsföra sina tjänster i de industrin. Ett av de deltagande inom utbildningsbehovsanalyser som genomförts. länderna har märkt en förbättring 4. Förbättringar inom den institutionella kulturen och strukturen. COMETT har haft ett positivt inflytande inte enbart på utvecklingen av kontaktytorna mellan högskolan och industrin, utan också på kontakterna mellan alla berörda parter i den sektoriella utbildningen på regional och sektoriell nivå, både genom projekt och genom partnerskapsaktiviteter. Utöver detta har partnerskapen gjort det lättare att förstå och få insyn i EU-programmen. I vissa fall har den infrastruktur som skapats kopplats till strukturfonderna, samtidigt som de har givit en struktur för deltagande i framtida program. 5. Andra effekter. Effekterna och användandet av COMETT i Norge tycks särskilt intressanta, eftersom de uttryckligen har varit en del av en större aktivitet för "överföring av teknik och utbildning", snarare än, vilket varit vanligare, en del av en fortlöpande insats för undervisning och utbildning. Detta tycks ha förstärkt programmets katalytiska effekt. Andra länder har dock betonat kopplingen till FoU-aktiviteter och det allmänna elementet av nytänkande som har uppstått som en följd av COMETT. Det finns vissa reservationer, när det gäller programmet. En del länder har varnat för en ökad byråkratisk belastning och pekat på behovet av ytterligare decentralisering och av ytterligare kopplingar till andra program; framför allt FoU-programmen. 145 2. Partnerskapsnätverken 2. 1 Bidrag från de regionala partnerskapsnätverken De deltagande länderna ser de regionala partnerskapens främsta bidragande effekter längs två regionala utvecklingsvägar: 1. De har utvecklat kontaktytor för information, organisation och ledning mellan högskolan, staten och andra institutioner som är inblandade i regional och nationell utveckling (främst, men inte uteslutande, inom undervisning och utbildning) och inhemska företag på lokal nivå. Detta har skett genom informationsaktiviteter, workshops, kurser, projekt etc. Framför allt har partnerskapen agerat som informations- och ledningsstrukturer för EU-program. I Nederländerna har COMETT spelat en vidare roll i en mängd strategier för industriell utveckling. I vissa länder, som till exempel Norge, har partnerskapen som grupp lyckats utveckla vissa aktiviteter på nationell nivå. 2. Partnerskapens mest allmänt erkända bidrag har varit att integrera ovan nämnda aktiviteter med liknande och parallella aktiviteter i de deltagande ländernas regioner, och de har därmed bildat internationella samarbetspartnerskap. Partnerskapen har inte bara bidragit till internationella utbildnings- och praktikplatsaktiviteter, utan också, som Spanien anger, givit "en internationell vision för teknisk utbildning". Irland pekar på partnerskapens verkan när det gäller internationalisering av rent regionala projekt. Partnerskapens överlägsenhet när det gäller att bidraga till att utveckla kontaktytor tvärs över Europa tycks gälla både för regioner, där det redan finns ett starkt utvecklat samarbete mellan högskolan och industrin, och för de mindre erfarna regionerna. De senare har naturligtvis relativt sett tjänat mer på partnerskapens effekter på den inhemska infrastrukturen. Inom ett deltagarland kunde dock partnerskapens effektivitet variera stort från en region till en annan. Italien, till exempel, betonar hur effektiva partnerskapen har varit i de södra delarna av landet. Den danska utvärderingen särskiljer mellan målen för de två typerna av institutioner som har varit värd för partnerskapen: 1. Institutioner, vars främsta mål har varit att överföra FoU till industrin. Här har det funnits en direktkontakt med den lokala industrin. Detta har förbättrat synen på studenter med högskoleexamen, skapat intresse för högskoleforskning och öppnat effektiva kanaler från företagen till högskolan. 2. Institutioner, vars främsta mål har varit forskning och utbildning. Dessa har varit mer inriktade på studenternas praktikplatser men har också mött fler svårigheter på grund av bristen på en stabil struktur för industriell inblandning. (Andra parametrar för sådana olikheter inom partnerskap diskuteras i avdelning 2. 5. ) Partnerskapens bidrag kan mycket väl gå utanför de traditionella aktiviteterna för "teknisk utbildning och praktik", som till exempel i Portugal, där de har använts som en grund för innovationscentra i ett fall förvandlats till ett konsortium för i affärslivet och tekniköverföring för de små och medelstora företagen. 146 Den allmänt positiva inställningen till partnerskapen måste dock få en viss motvikt i det man, som Sverige, anmärker att deras bidrag stundom är små utanför de högskolor och företag som är direkt berörda. Detta budskap förstärks ytterligare av de kvantitativa uppgifterna från den belgiska (fr) undersökningen som antyder att bara 30% av företagen ansåg att partnerskapen ledde till mervärde, jämfört med 42% som inte såg något mervärde. De brittiska företagen var något mer positiva och bedömde effekten som väl värd insatsen inom det egna företagen, men de såg ändå COMETT:s helhetseffekt som ganska liten. 2. 2 Att formulera industrins behov Utvärderingarna från deltagarländerna tyder på att detta har varit ett mycket problematiskt område för regionala partnerskap. I den belgiska undersökningen var bara 9% av företagen positiva till utbildningsbehovsanalyser. 35% var uttalat negativa. (24% av företagen såg partnerskapens roll som att vara informationsbärare, koppla företag till högskolor och ge råd om EU-projekt i stället för att åtaga sig ett direkt ingripande. ) På liknande sätt såg inte den danska utvärderingen det regionala partnerskapet som en lämplig utförare av utbildningsbehovsanalys; detta skulle snarare vara en aktivitet inom företaget. Ett av Norges partnerskap antydde att de hjälpte företag utföra utbildningsbehovsanalys men inte själva åtog sig det: "hjälp till självhjälp", som de uttryckte det. De flesta partnerskapen tycks dock ha sett utförandet av utbildningsbehovsanalys som sin huvuduppgift när det gäller att bidraga till att formulera industrins behov. Hur effektivt detta arbete har varit ifrågasätts av det faktum att 54% av de brittiska partnerskapen själva ansåg att de inte hade uppnått mycket inom detta område. Mer än hälften av högskolorna ansåg att föga eller intet hade uppnåtts inom detta område. Österrike, vars partnerskap utförde ett antal mycket specifika utbildningsbehovsanalyser, pekar dock på att arbetet har haft en positiv inverkan men i hög grad hindrats av bristen på tid och ekonomiska medel. Spanien pekar på partnerskapen, som har agerat som en sorts "informationscentral", som har sammanfört befintliga studier, definierat metodiska angreppssätt, valt mellan olika möjligheter när det gäller utbildning etc, samtidigt som de har befäst och uttalat de små och av medelstora utbildningsbehovsanalyser har legat till grund för koncept för regionala strategier för fortlöpande utbildning. behov. Tyskland genomförandet företagens skriver att Nederländerna beskriver hur man, i stället för de traditionella utbildningsbehovsanalyserna, har använt sig av ett "runda bords-system" som ett effektivt sätt att föra fram industrins behov. 2. 3 Att stimulera en mellanstatlig syn på partnerskap Alla deltagande länder uppger att partnerskapen haft effekter när det gäller att stimulera till ett internationellt synsätt bland de deltagande parterna. Detta har huvudsakligen skett efter två linjer: 1. För högskolan genom utbytet av utbildningsmetodik och olika undervisningssystem, samt kontakt med de företag i andra länder som har tagit emot studenter som praktikanter. 2. För företagen genom en bredare tillgång till den europeiska potentialen för utbildning och ett ökat medvetande om den europeiska dimensionen hos FoU och teknik. Ett antal länder, såsom Spanien och Irland, pekar på den särskilda fördelen med att de små och 147 medelstora företagen för första gången integrerats i de europeiska programmen, genom att studenter har praktiserat där och genom att medarbetare kunnat praktisera i andra länder. Sådana företag har blivit mycket mer medvetna om de potentiella fördelarna av europeiskt samarbete, inte bara när det gäller utbildning utan också inom FoU-program och när det gäller affärer i allmänhet. Både den brittiska och den belgiska kvantitativa utvärderingen bekräftar de andra ländernas utvärderingar. Den belgiska utvärderingen pekar på att 57% av företagarna och 78% av studenterna upplevde att den europeiska dimensionen i företagskulturen hade förbättrats. Utöver detta har partnerskapen bidragit till att rent nationella projekt har blivit europeiska. Detta har lett till en utveckling av starka internationella nätverk av högskolor, institutioner och företag kring korta kurser och utbildningsprojekt. Den italienska utvärderingen pekar på att partnerskapen har lyckats uppnå denna förändrade syn genom ett antal olika sätt för samarbete över nationsgränserna; några med stark betoning på specifika tekniska sektorer, och andra som har berört ett mycket brett utbud av organisationer från den region, där partnerskapen har funnits, medan åter andra har koncentrerat sig på att utveckla sina högskolor som katalysatorer. Allt som allt har COMETT bidragit till att "utveckla ett kollektivt sätt att nalkas undervisning och utbildning över nationsgränserna". 2. 4 Bidrag från sektoriella partnernätverk De nationella utvärderingarna tyder på att sektoriella partnerskap har haft färre identitetsproblem än regionala partnerskap och i genomsnitt har bidragit mer direkt och i högre grad till tekniköverföring och utveckling av den industriella utbildningen. Deras "kundkrets" betraktades som mycket bättre avgränsad och som en i stort sett mer homogen grupp med mer likartade tekniska behov. Detta, tillsammans med den mer specialiserade expertisen bland partnerskapens personal, har gjort aktiviteterna för teknisk utveckling både mer relevanta för partnerskapsaktiviteterna och lättare att genomföra. Av liknande skäl har utvecklingen av den industriella grunden för de sektoriella partnerskapsnätverken varit lättare att bygga upp. Vissa har inte endast lyckats utveckla ett starkt nätverk utan har också i viss utsträckning blivit språkrör för sektorn när det gäller frågor som rör undervisning och utbildning på Europanivå. Ett antal har också utvecklat utbildningsprogram, som har erkänts över hela Europa, och har, som Finland anger, fått en mer påtaglig effekt på utbildningen. Nederländerna påpekar att sådana specialiserade kurser på hög nivå passar bättre in i högskolesystemet. Partnerskapen har också blivit effektiva på att organisera program för rörlighet över nationsgränserna, och de fungerar också bra som samordnare inom andra EG-program, som inte rör utbildning. Storleken på partnerskapens bidrag som helhet bör dock inte överdrivas: COMETT är ett litet program. Vi måste också tänka på att utvärderingarna inte ger en heltäckande bedömning av om de sektoriella partnerskapen är bättre eller mer värdefulla för COMETT:s syften än de regionala partnerskapen. 148 2. 5 Den främsta styrkan och de allvarligaste svagheterna hos partnerskapen i deltagarländerna De starka och de svaga sidorna hos partnerskapen som de skisseras i de nationella utvärderingarna, är: Starka sidor: 1. Den europeiska dimensionen hos partnerskapen är deras starkaste sida. Denna europeiska dimension täcker hela skalan, från partnerskapens direkta kontakt med kommissionen och kunskap om kommissionens program, till expertkunskap när det gäller att ansöka om och hantera europeiska projekt, och till deras huvudsakliga styrka som en del av ett väl strukturerat, specialinriktat europeiskt operationellt nätverk. Partnerskapen kan också dra fördel av kontakter med andra nätverk och informationskällor inom EU. 2. Den andra kraftlinjen för partnerskapen, ligger i deras nätverk av inhemska, regionala eller sektoriella medlemmar. Partnerskapen har nu fått en accepterad roll (vissa starkare, andra svagare) i kontakten mellan den inhemska högskolan och industrin, och även när det gäller kontaktytan mellan tillgång och efterfrågan på yrkeskunskap i ett vidare område. Den inledande placeringen av partnerskapen är av största betydelse i detta sammanhang. En stark placering innefattar koppling till "extention centres" högskolecenra (Österrike), institut för kontraktsforskning (Norge), regionala handelskammare (Frankrike) osv. Möjligheten att dra nytta av ytterligare medel kan ses som en funktion av den starka placeringen och/eller de regionala eller nationella nätverk som skapats. Partnerskapens fulla geografiska täckning av ett land har också setts som en viktig faktor i några av de nationella utvärderingarna (Tyskland, Grekland). Vissa partnerskap har utvecklats regionala utvecklingskontor (Italien, Portugal). till att bli 3. På en lägre nivå ligger partnerskapens styrka i sådana faktorer som att deras ledning arbetar hängivet, att personalen är väl motiverad, att de har gott rykte, att de är oberoende för att kunna utgöra en grund för demokratiskt partnerskap (Österrike), att de har teknisk trovärdighet, att de är kopplade till FoU-program osv. Att rekryteringsaktiviteter nyligen införts (till exempel i Belgien (fr)), har förbättrat vissa partnerskaps läge. Svaga sidor: 1. Den svaga och osäkra ekonomiska grunden för de flesta partnerskapen har betraktats som den främsta svagheten. Detta medför en storlek under den kritiska gränsen för partnerskapen och ett begränsat antal anställda, liksom svårigheter när det gäller en realistisk, långsiktig planering. Vissa partnerskaps i det närmaste totala beroende av medel från EG-fonder och deras oförmåga att generera andra medel har ytterligare bidragit till osäkerheten. En del av problemet kan bero på partnerskapen själva. Det är, som Tyskland påpekar, så att "Av de 27 partnerskap i Tyskland har endast ett en juridiskt oberoende ställning, vilket är en förutsättning för att vara självständigt. " 2. Bristen på engagemang från industrin och svårigheten att behålla industrins intresse för projekt anges som den andra stora svårigheten. Dessa problem är i de mindre gynnade regionerna ett resultat av en svag industriell grund och den icke-innovativa, traditionella naturen hos många av företagen. Det är här särskilt svårt att engagera de små och medelstora företagen. Partnerskapen kanske själva bara har ett litet faktiskt tekniskt eller industriellt kunnande. 149 3. Högskolebasen kan också ge upphov till problem i vissa regioner. Detta kan till exempel uppstå, när högskolorna är svaga eller har en svag teknisk grund. Vissa högskolor är först och främst intresserade av praktikplatser för studenter och deltar inte mycket, när det gäller utvecklingen av utbildningen. 4. Andra svagheter innefattar den dåliga utvecklingen av nätverk och dålig samordning med andra nationella och lokala anordnare av utbildning (Italien), omsättningen på partnerskapspersonal, över stora geografiska områden som skall täckas (Nederländerna), en likgiltig attityd från den centrala regeringens sida (Danmark, Irland), osv. Dålig planering, brist på marknadsföringsstrategi och bristen på tid för egen utbildning på ett komplicerat område har också angivits som svagheter vid vissa partnerskap. Den tid som krävs för att ett partnerskap skall bli känt och erkänt är också en svårighet. Det faktum att det inte finns många kvantitativa indikatorer på hur partnerskapet har fungerat har betraktats som ett problem, när det gällde att uppgradera deras arbete. 5. En ytterligare svårighet i EFTA-länderna är att deras partnerskap för närvarande inte så lätt kan få tillgång till samordningen mellan COMETT och övriga EG-program, i jämförelse med EU:s medlemsstater. Detta är dock en svårighet av övergående natur. 3. Rörlighet och utbytesåtgärder 3. 1 Hur rörligheten kan bidraga till förnyelse i samarbetet mellan högskola och företag Nästan samtliga utvärderingar är positiva när det gäller bidraget från och effekterna av åtgärderna för att öka rörligheten. Ett antal deltagande länder pekar på programmen för rörlighet över nationsgränserna, framför allt det som gäller studenternas praktikplatser, som den största framgången hos COMETT-programmet. Praktiken anses ha haft en direkt och välgörande effekt i följande fall: 1. På företag, då de ofta är de små och medelstora företagens första kontakt med ett europeiskt program. Österrike rapporterar A) att företag har antagit en "praktikkultur" och tagit fram bättre utrustning, bättre övervakning och professionell handledning för studenterna, och b) att praktikplaceringen har systematiserats på projektbasis med en tydlig arbetsplan och förbättrade möjligheter att få akademiskt erkännande för arbetet. Frankrike och Tyskland antydde, att praktiken hade utgjort grunden för nya affärsförbindelser och för framtida samarbete, framför allt inom RDT-programmen. 2. På studenterna. Den spanska utvärderingen ser studenter som har åtagit sig sådan praktik, då de själva har varit potentiellt bättre förnyare inom industrin. Ökade språkkunskaper och kulturell förståelse bland studenterna, lika väl som förbättrade förutsättningar i yrkeslivet, rapporteras på många håll bland studenterna. 3. På högskolan. COMETT:s praktikplatsaktiviteter uppges ha bidragit till att förnya undervisningsmetoderna vid högskolan och varit en katalysator för utvecklingen av kraven och mekanismerna för praktikplatserna. Spanien anger att COMETT har fört in en jämförande aspekt i det europeiska samarbetet mellan högskolan och industrin, samtidigt som det har fått debatten att gälla arbetsmarknaden genom att man tar upp omsorgen om satt upp "lokala professionella praktikplatser. Ett holländskt partnerskap har strategikommittéer" för att övervaka utbyten och påverka kursernas innehåll. 150 4. Mer allmänt har praktiken bidragit till att utveckla nya metoder för tekniköverföring när det gäller kunskap, tekniker och modeller. Praktiken anses också ha bidragit till att ta fram en ny form av uppdatering och återanvändning av mänskliga resurser. Endast två av de deltagande länderna pekar på starkt positiva erfarenheter av att personalen praktiserar inom industrin: Österrike och Finland. Danmark noterar att där sådan praktik förekommer, är den mycket lyckad. Frankrike anser däremot att denna praktik inte är framgångsrik och bör tas upp till nytt övervägande. Tyskland pekar på juridiska svårigheter, problem med innehållet när det gäller praktisk utbildning, ekonomiska hinder och den långa frånvaroperioden för de anställda. I den belgiska (fr) kvantitativa undersökningen får praktikplatserna ett nära nog 100% positivt gensvar från företag, studenter och högskolor. De mindre högskolorna använde praktiken som ett första steg mot internationalisering. I Förenade kungariket uppgav två tredjedelar av företagen att de hade dragit fördel av praktikanterna; det hade öppnat nationsgränser och varit en öppning mot nya möjliga marknader, förutom det specifika tekniska element som praktikanterna medförde. 3. 2 Att anpassa politik och praxis för att underlätta utbyte I de deltagarländer där praktikplatser inom industrin är en väl etablerad aktivitet, har COMETT haft en positiv, operationell effekt, snarare än spelat en strategisk/förnyande roll, när det gäller att anpassa politik och praxis. I till exempel Nederländerna har uppmärksamheten riktats på sådana praktiska frågor som studentbostäder, strukturen på kontakterna (en politik med nätverksarbete i stället för informella kontakter) och ett planerat tillhandahållande av studentinterna projekt som en del av företagens verksamhet. På liknande sätt pekar Frankrike på en normalisering och systematisering av tilldelningen av praktikplatser utomlands, samt på specificeringen av kvalitetsparametrar. Luxemburg och Norge uppvisar liknande tendenser. På samma sätt rapporterar många utvärderingar om förändringar i företagens attityder till praktiken. Belgien (fr) antyder att industrin har gått över från att se på praktiken som en "ynnest" till att se den som ett jämlikt kontrakt som båda sidor tjänar på: företagen erbjuder nu regelbundet praktikplatser. Liknande tendenser märks i Finland. Vissa av de deltagande länderna har infört juridiska förändringar. Österrike har infört en juridisk grund för ett akademiskt erkännande av COMETT-praktikplatser utomlands och har avskaffat regler för arbetstillstånd för praktik inom landet. Sverige och Norge har förenklat procedurerna för arbets- och uppehållstillstånd. Trots denna allmänt positiva inställning visar vissa utvärderingar på små verkliga förändringar, framför allt när det gäller högskolorna (Spanien), och svårigheter som beror på en ungdomskultur med dåliga kunskaper i främmande språk och socialt tryck på kvinnor (södra Italien), en fortsatt stelhet i läroplanerna vid högskolorna och bristen på erkännande av praktiken. Irland och Island rapporterar att högskolornas övergång till ett formaliserande och ett erkännande av praktiken har varit mycket långsammare, med kvardröjande informella arrangemang. Ändå rapporterar tre fjärdedelar av partnerskapen i Förenade kungariket modifieringar, såsom en ökad flexibilitet i kursutformningen, bidrag till föreläsare för att besöka studenter utomlands, försäkringar, bättre språkliga förberedelser etc. 151 4. Utvecklingen av utbildning 4. 1 Att skapa förnyelse i samarbetet vid utveckling av kurser Följande områden har varit de främsta när det gäller samarbetsförnyelse: 1. Det förberedande arbetet, där det nu finns ett större deltagande från företagens sida när det gäller att planera och utveckla kurser (till exempel Sverige). Detta har skett både genom ett direkt engagemang från företagens sida och genom utvecklingen av plattformar och studiegrupper, där industrin är inblandad. Sådan utveckling bidrar till att förändra utvecklingen av utbildningen från att styras av tillgång till att inriktas på behov (till exempel Nederländerna). 2. Internationaliseringen av utvecklingsprocessen som har banat väg för nya källor för tillgång på utbildning, expertis och samarbetsvägar. Denna internationalisering har också fört in en jämförande aspekt i de nationella systemen för utveckling av utbildningen, i och med att den betonat olikheter i sättet att handskas med utbildningen, inklusive olika samarbetsmetoder. Kurser har också utvecklats, direkt med sikte på en europeisk marknad och med en europeisk dimension (till exempel Norge). 3. Utvecklingen av flexibla nätverk för att genomföra detta arbete. Här har partnerskapens nätverk kommit att spela en viktig roll. Danmark pekar på partnerskapens roll som "mäklare" när det gäller att presentera intressanta europeiska kurser för industrin och rekommendera specifika högskolor inom EU för särskilda uppgifter. Danmark påpekar dock också behovet av förbättrade och mer innovativa distributionskanaler för icke-yrkesinriktade organisationer för utbildning, såsom högskolor. 4. Vissa utvärderingar rapporterar om speciella förnyelser, som har med samarbete att göra, till exempel att man genomgående använder utbildningsbehovsanalyser för planering (Österrike), (Spanien) och utvecklingen av utvecklingen av ett IT-nätverk med sikte på industriell utbildning på platsen (Sverige), nya länkar mellan utbildning och FoU (Frankrike, Norge) osv. interaktiva utbildningsbehovsanalyser Danmark noterar skillnader i effektivitet, beroende på projektstyrningsmodell: • Projekt för specifika organisations- och nätverksbehov har fungerat bra men har varit svåra att marknadsföra efteråt. • Projekt som har letts av utbildningsinstitutioner har mött mindre efterfrågan än väntat. • Företagsplacerade projekt på konsultbasis, grundade på företagens egen expertis, har varit de mest framgångsrika. Trots ovan nämnda utvecklingar och deras effekt som exempel för andra, visade de urval av företag som deltagit i den brittiska undersökningen att 70% av företagen ansåg att COMETT hade medfört liten eller ingen förnyelse inom detta område. De regionala partnerskapen i Förenade kungariket var mer pessimistiska: endast 16% ansåg att något eller mycket hade uppnåtts. Men på samma fråga svarade 57% av de sektoriella partnerskapen i Förenade kungariket att de ansåg att något eller mycket hade uppnåtts. På samma sätt uttryckte 45% av svaren i den belgiska (fr) undersökningen att de såg förnyande effekter i COMETT:s utveckling av kurser. 152 4. 2 Att bidraga till förbättringar när det gäller att anordna teknikinriktad utbildning De flesta av de deltagande länderna anser att COMETT:s bidrag när det gäller att förbättra kvaliteten på utbudet har varit tydligare och kanske viktigare än när det gäller att öka kvantiteten. Kvalitetsförbättringar har uppstått främst genom att utvecklingen av kurser över nationsgränserna har öppnat dörren för ett större utbud av expertis tvärs över Europa. De som arbetar med att utveckla kurser har nu mycket lättare att jämföra sina egna metoder med de senaste som används i ett antal andra länder. Regionala kompetenscentra i Europa har blivit mer kända. Dessa öppningar har varit viktiga också genom att de riktat uppmärksamheten mot en garanterad kvalitet när det gäller att genomföra kurserna, i så hög grad att Nederländerna uppger att man har utsett kvalitetsinspektörer för en viss kurs. Danmark pekar också på att utbildningen har förändrats mot att vara mer skräddarsydd och genomföras på företagen; vissa partnerskap lyckades följa denna trend. COMETT har också fört fram FoU-resultat på hög nivå till en teknikorienterad publik. Den franska utvärderingen pekar dock på att det tar alldeles för lång tid att utveckla en kurs. Den belgiska (ni) utvärderingen påpekar att det inte har förekommit någon systematisk utvärdering av kvaliteten, bara ett antagande att en bättre överensstämmelse med industrins behov också betyder kvalitet. Förbättringar i kvantiteten när det gäller utbildning tycks ha fått mycket mer begränsade effekter. Vissa länder rapporterar dock en större mångfald av kurser som nu erbjuds. Österrike antecknar att internationaliseringen också har sänkt tröskeln för att organisera eller deltaga i kurser. Irland har lagt märke till att COMETT-kurser har bidragit till att de som genomgår utbildning stannar i landet i stället för att söka utbildning utomlands. I samband med denna kvantitativa ökning pekar ett annat land på COMETT:s hävstångseffekt när det gäller att få fram pengar för att utveckla kurser. Slutligen nämner Italien och Irland, i samband med förbättrad tillgång, det allt snabbare användandet av öppna, multimedia- och distansaktiviteter, men Island tycker fortfarande att detta inte finns i tillräckligt hög grad. Den kvantitativa belgiska (fr) utvärderingen uppger att 68% av dem som svarat upplevde att kvaliteten och nivån på utbildningen hade förbättrats, 57% att en europeisk dimension hade tillkommit och 49% att det nu fanns tillgång till ett mycket större utbud av information. Det påpekades dock att COMETT är mycket litet, när det gäller hur mycket pengar som satsas på den nationella fortlöpande undervisningen och utbildningen. 4. 3 Att komplettera och stärka initiativ inom utbildningen på nationell nivå Utvärderingarna från de deltagande länderna skiljer sig mycket åt när det gäller deras sätt att tolka frågorna. Den oftast nämnda kompletteringen som har uppstått genom COMETT, har visat sig i de ansträngningar som högskolor, företag och andra institutioner har gjort för att internationalisera sina aktiviteter (båda delarna av Belgien, Nederländerna, Frankrike). Tyskland pekar på COMETT:s bidrag till att realisera en hemmamarknad inom EU, samt på specifika planer inom vissa områden, som till exempel miljöskydd. Den näst mest nämnda kompletteringen rör förbättringar i kontakterna mellan högskolan och industrin. Österrike nämner komplettering av dess centra för utvidgad utbildning, samt möjligheten att grunda "Fachhochschulen" (fackhögskolor, tekniska högskolor) med obligatorisk industripraktik. Italien nämner COMETT. s katalytiska effekter i allmänhet inom området. 153 Andra länder pekar på kompletteringar när det gäller förbättrad utbildning; de små och medelstora företagen i synnerhet, men också, mer allmänt, de regionala myndigheternas egna satsningar på utbildning. COMETT fyller också en kompletterande funktion genom att ge service till den specialiserade utbildningens behov på hög nivå. I Förenade kungariket upplevde 59% av företagen att COMETT utgjorde ett komplement till deras egna aktiviteter inom utbildningen, medan de sektoriella partnerskapen var mer positiva till sina egna bidrag än vad de regionala partnerskapen var. Sverige och Danmark påpekar dock att COMETT:s effekter inte hade varit särskilt stora på nationell nivå. 4. 4 Andra frågor som har kommit upp "Andra frågor som kommit upp" har i stort sett fångat upp de specifika förutsättningarna för hur COMETT har fungerat i det enskilda deltagarlandet, samt specifik information från utvärderingen, särskilt den från Belgien (fr). Ett antal av dessa frågor uppkommer dock främst i samband med de deltagande ländernas önskningar, när det gäller framtida EG- program inom COMETT-området. Att bibehålla COMETT:s identitet Ett antal av de deltagande länderna skulle vilja se att COMETT:s identitet bibehålls. Under de senaste tio åren har COMETT byggt upp ett märkesnamn för kvalitet och en särskild sorts aktivitet bland högskolor och företag. Detta får inte kastas bort. Tyskland önskar ett specifikt programinslag under LEONARDO. Att bibehålla och utveckla partnerskap Återigen: Den infrastrukturella utveckling som partnerskapen har åstadkommit, får inte kastas bort. Ekonomiska medel bör garanteras, antingen direkt eller genom uppgiftsorienterad samfinansiering, där partnerskapen skulle bära overheadkostnaderna för de uppgifter och de programelement de administrerar. Partnerskapen är för värdefulla som mötesplats för högskolor, forskningsinstitut, företag och regeringar, för att man skall låta dem försvinna. Allmänt sett efterlystes stabilitet när det gällde ekonomiska medel för partnerskapen. En strukturerad utsträckning av ansvarsområde till att gälla FoU-funktioner har föreslagits, liksom en utsträckning in i Central- och Östeuropa, i samarbete med TEMPUS. En klarare avgränsning mellan de sektoriella partnerskapen (kursutveckling och kursutbud) och regionala partnerskapen (att organisera efterfrågan på lokal nivå) föreslogs av ett deltagarland som ett sätt att utveckla en integrerad produktion och genomförande av utbildning av COMETT-typ. Samarbete med andra program De deltagande länderna ser en möjlighet att utveckla både framtida COMETT-aktiviteter och andra EU-program genom ett utökat samarbete mellan sådana program. Det kanske mest uppenbara, en bättre vertikal integration/samverkan söks mellan aktiviteter av COMETT-typ och 1) högre utbildningsaktiviteter, som till exempel i delar av FORCE och PETRA, och 2) doktorand- och postdoktorandakt i viteter i utbildningen, som till exempel i programmet för mänskliga resurser och rörlighet över gränserna. Ett horisontellt samarbete/samverkan går också att uppnä genom att stödja och arbeta med andra utbildnings- och utbildningsprogram bland de 4FP Dessutom antyds det, särskilt i samband 154 med arbetet med de små och medelstora företagen att mycket skulle kunna läras av erfarenheterna från CRAFT-programmet. Programutveckling Ett antal förslag görs för att förbättra aktiviteter av COMETT-typ. Dessa innefattar 1) Större flexibilitet och hastighet när det gäller att hantera ansökningar. 2) Större flexibilitet i programmen för rörlighet över gränserna. Programmet för rörlighet när det gäller personal nämns särskilt: Det kräver kortare praktikperioder. 3) Ett system för sanktioner och efterhandsrapporter skulle förbättra praktikplatsernas effektivitet. 4) Ett system för COMETT-ceritifikat för studenterna föreslogs också. Ett första, lätt, icke-kontroversiellt steg skulle kunna vara att införa ett deltagarbevis. 155 OVERSIKTSTABELLER SAMMANSTÄLLNING AV DE SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGARNA AV COMETT II-PROGRAMMET 1990-1994 157 A I SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGAR AV COMETT-PROGRAMMET ÖSTERRIKE J Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten Ja, i synnerhet partnerskapsystemet. 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och Specifika arbetsrelationer som har stimulerats av COMETT: En stor ökning av studenter med praktikplats i andra länder, samt en förbättrad, projektorienterad metod för praktiken och ett utökat akademiskt erkännande. Utbyte över nationsgränserna för personal inom den högre utbildningen och industrin, vilket över huvud taget inte fanns före COMETT. Ett berikande av den inhemska marknaden för avancerad teknisk utbildning genom det internationella omfånget och den europeiska dimensionen hos de kurser som utvecklats. 1. 3 Påverkan när det gäller att Departementet för sociala frågor och sysselsättning har avskaffat kravet på arbetstillstånd för COMETT-studenter. Departementet för formulera policyn vetenskap och forskning har tagit fram ekonomiskt stöd och skapat bättre juridiska förutsättningar för ett akademiskt erkännande av COMETT-praktik i andra länder. 1. 4 Förhållande/samordning med nationella/regionala program 1. 5 COMETT:s helhetseffekt 2. 1 Bidrag från de regionala partnerskapsnätverken 2. 2 Formulering av industrins behov COMETT kompletterar det regionala och nationella programmet "Vetenskapsmän för ekonomi", som främjar utbyte för personal inom den högre utbildningen och industrin. Flexibla möjligheter för förflyttningar för universitetspersonal har utvidgats till COMETT Bc-utbyte. Gemensam finansiering av nationella och regionala COMETT-projekt har kommit till, tack vare dessas bidrag till att förbättra Österrikes utbildningsaktiviteter. COMETT har utvidgat den internationella dimensionen hos utbildningen. Programmet har kopplat högskolan till industrin, stött utvecklingen av fortlöpande utbildning vid högskolan, katalyserat utvecklingen av utbildningsbehovsanalys, givit erfarenhet i det internationella handhavandet av program och projekt, förbättrat den institutionella ledningen av kontaktytorna mellan den högre utbildningen och industrin, byggt ut nätverk till andra former av samarbete, ökat industrins intresse för högkvalificerad personal osv. Att tillhandahålla en regional plattform för utbildnings- och teknikfrågor och samtidigt öka det regionala och nationella medvetandet om dessa frågor. Tillahandahålla partner och en europeisk dimension på den tekniska utbildningen: de fungerar som ett regionalt centrum för europeiska initiativ. Integreringen av de regionala små och medelstora företagen och andra parter i europeiska projekt och frågor. Framtagandet av korta kurser och personalutbyte, likaväl som spin-off-företag som resultat av sådana aktiviteter. Samordningen av forskning och utbildning. Motivation och medvetandegörande inför en internationell teknisk utveckling. Ja, men begränsat av bristen på experter med tid och pengar. Ett antal specifika utbildningsbehovsanalyser har utförts, liksom en fortlöpande utvärdering av industrins behov. Diskussioner om utformning och marknadsföring av kurser anordnats. 159 Ämne Sammanfattning av svar Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna Ja, men på skiftande nivå i de olika partnerskapen, genom deltagande av europeiska partner, praktikplatser och inflödet av utländska studenter till företagen i Österrike. 2. 3 2. 4 Bidrag från de sektoriella nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag3 för EuroLaser siktar på att snabbt sprida resultat från FoU (nyligen begränsat genom bristen på kvalificerad personal) genom rörlighet över gränserna, undervisning och aktiviteter utbildning. Det har integrerat och byggt på regionala, nationella och internationella nätverk, och medlemmarna i dessa nätverk (forskare, utvecklare, producenter, konsulter och användare) har varit aktiva i och bidragit till alla COMETT-aktiviteter. Det har gjort en "lägesbeskrivning" som kommer att fungera som grundval för en utbildningsbehovsanalys. Det organiserar ferieskolor. Dess starka sidor liknar de sektoriella partnerskap. Till dess svaga sidor hör att det ännu inte har en juridisk ställning, medlemmarnas olikartade intressen, olika nivåer av engagemang från sektorer och länder, brist på pengar och heltidsanställd personal, utöver de svårigheter som beror på osäkerhet kring ekonomiskt stöd från CEC etc. Starka sidor: 1) En trygg, juridisk och oberoende ställning som grundval för ett demokratiskt partnerskap, 2) en hög grad av acceptans och ett gott regionalt stöd och ekonomiskt engagemang från offentliga och halvoffentliga institutioner, 3) skicklighet än det gäller att sköta de europeiska projekten för utbildning, 4) närheten till företag och teknisk trovärdighet, 5) länkar till andra EG- nätverk, 6) länkar till universitet och styrkan hos de befintliga "extension centres" vid universiteten i Österrike, 7) högt motiverad personal och en bantad och effektiv uppbyggnad. Svagheter: 1) Svagheter i att länka COMETT till andra EG-projekt, då Österrike var medlem i EFTA, 2) brist på marknadsförings- och försäljningsstrategier, 3) begränsad personal, 4) vissa regioner har svagare bas för tekniska studier och universitet, 5) den tid det tar att utveckla en specifik profil, 6) Bristen på tid för egen utbildning för ett komplext område, 7) COMETT-projekt är för korta för att skapa en "internationell filosofi för utbildning", 8) årliga nedskärningar i det ekonomiska stödet, 9) ovisshet när det gäller överförandet till LEONARDO. 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag förutsättningar för COMETT har medfört 1) Systematiserade praktikplatser på projektorienterad basis, med en tydlig arbetsplan och definierade ett akademiskt erkännande, 2) Företag antar en "praktikkultur" och tar fram bättre utrustning och professionell handledning för studenterna, 3)Bc-utbyte ger en betydande feed back och kopplingar mellan universitet och företag. De är dock svåra och tidskrävande att organisera, framför allt när det gäller längre perioder. 3. 2 Modifiering av policy och Se avsnitt 1. 3 för formella förändringar. Ett akademiskt erkännande av perioder utomlands har utvecklats. Företagens mottagande av studenter har blivit lättare och mer formaliserat. praxis för att underlätta utbyte 4. 1 Alstra nytänkande Ja, genom att utveckla projekt tillsammans med potentiella metoder för samarbete för användare och internationella partner, och med högre kvalitet, Interaktiva utbildningsbehovsanalyser har också utvecklats. Kurser att utveckla kurser ges på ett flertal ställen. 160 Ämne Sammanfattning av svar 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå 4. 4 Andra punkter som har kommit upp Förbättringar i kvaliteten (mer än i kvantiteten), tack vare ett vidare utbyte av expertis och synpunkter, inklusive, som en ytterligare kvalitetesfaktor, möjligheten att jämföra förhållandena i olika länder. Förbättrad internationell marknadsföring och tillgång till kurser. Partnerskapen har kompletterat universitetens "extension centres", Tröskeln har sänkts för att organisera eller deltaga i kurser. Det har blivit mer attraktivt att förse de små och medelstora företagen med utbildning. I framtiden förutses fackhögskolor med obligatoriska praktikinslag. Österrikes fortlöpande och yrkesinriktade utbildning är väl utvecklad och differentierad. Därför kan "COMETT. endast ge mervärde genom att föra in den europeiska dimensionen. som en nisch, som erbjuder mycket specialiserade kurser och/eller kurser som sträcker sig över nationsgränserna. " Den österrikiska utvärderingen önskade att: Den decentraliserade strukturen hos partnerskapen skall utvecklas och stärkas, och att ansökningarna skall behandlas snabbare och med större flexibilitet. COMETT:s utsträckning skall tas i beaktande och antingen begränsas mer strikt till teknikfågor eller utvidgas till att gälla alla områden. COMETT skall koncentrera sig på de små och medelstora företagen, så som den ursprungliga avsikten var. Hämta in erfarenheter från CRAFT-programmet för små och medelstora företag. Uppnå samordning med andra TFHR- och 4FP-program. LEONARDO skall användas tidigt, så att man undviker att skapa osäkerhet. Den österrikiska utvärderingen tyder på att "Yttrandena och slutsatserna (i 1993 års utvärdering) fortfarande är giltiga och kan antagas i dess helhet". Därför bygger denna tabell på båda utvärderingarna. Svaren från de fyra regionala partnerskapen förelåg i icke sammanfattad form i den österrikiska nationella utvärderingen. Svaren har sammanställts i denna översikt. Det finns endast ett sektoriellt partnerskap i Österrike. Alla svar från detta partnerskap har sammanställts i detta avsnitt. 161 BF SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGAR AV COMETT-PROGRAMMET BELGIEN (franskspråkig) Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och Endast 15 % av företagen upplevde att de hade förändrat sin inställning till universiteten. 40% hade dock använt arbetet som en del av en strategi för internationalisering. Företag ansåg att COMETT borde marknadsföras bättre; programmet är för lite känt. 1. 3 1. 4 Påverkan när det gäller att Programmet utgör en del av den pågående debatten, formulera policyn Förhållande/samordning med nationella/regionala program 35% av företagen hade deltagit i nationella eller regionala program, liknande COMETT. Endast 6% angav dock att de hade kopplat samman programmen. 1. 5 COMETT:s helhetseffekt 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 2 Formulering av industrins behov 2. 3 Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna 2. 4 Bidrag från de sektoriella nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 96% av dem som var ute på praktik och 80% av dem som deltog i utbildning var nöjda. Den intemationaliserande effekten på universiteten (framför allt på små och specialinriktade universitet) har varit betydelsefull. 54% av företagen ansåg att COMETT har haft ett positivt inflytande på deras internationalisering, 35% på deras teknologi och 28% på kvaliteten i deras arbete. Av företagen ansåg 32% att COMETT hade haft välgörande effekt regionalt, och 18% nationellt. Allt som allt hade COMETT gjort deltagarna medvetna om möjligheterna i Europa och om de potentiella möjligheterna i internationellt samarbete. Svårt att avgöra. Provtjänstgöringar har upplevts som ganska negativa. På regional nivå ansåg 30% av företagen att de bidrog till mervärdet, medan 42% ansåg att det inte blev något mervärde, _____ Endast 9% av företagen var positiva, mot 35% negativa. 24% såg partnerskap som en hjälp när det gällde att meddela behoven inom utbildningen till dem som står för utbildningen. Industrin ser partnerskapets roll som rådgivande i europeiska projekt och som en koppling till universiteten. Detta är en av de starka sidorna. 30% av dem som svarade hade blivit mer medvetna om fördelarna med internationella partnerskap, och 37% hade stimulerats att deltaga i europeiska projekt. 57% av företagarna och 78% av studenterna ansåg att COMETT hade förbättrat den europeiska dimensionen i företagens kultur. Jämfört med de regionala partnerskapen ses de som bättre rustade att utföra analyser av behov inom utbildningen och arbeta för rörlighet och rekrytering (en ny tjänst för partnerskap). 162 Ämne Sammanfattning av svar 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna Starka sidor: De kan vara en resurs för regelmässig information och aktiviteter för rörlighet över gränserna, de kan vara rådgivare om europeiska projekt, de svarar mot behov och de agerar som en kontaktyta mellan universitet och företag. Svaga sidor: De är inte tillräckligt väl kända, de har för dåliga resurser för att marknadsföra sig, de har dåliga möjligheter att utföra analyser av utbildningsbehov, de har liten faktisk kunskap om teknologierna. 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag praktikplatserna På denna punkt var gensvaret 100% positivt från både industrin, universiteten och studenterna. Framför allt de mindre universiteten använde steg mot som internationalisering och mot att göra sig kända i Europa. De fick hjälp att uppdatera sin undervisning och erbjuda mer attraktiva möjligheter till potentiella studenter. Rörligheten för personal användes dock i för ringa grad. första ett 3. 2 Modifiering av policy och praxis för att underlätta utbyte Industrin har övergått från att betrakta praktikplatserna som en "ynnest" till att se dem som ett jämlikt kontrakt som båda sidor vinner på. Företagen föreslår nu regelmässiga praktikplatser. Villkoren för praktikplatser, arbetsprogram och praktiktidernas längd har förbättrats. 4. 1 Alstra nytänkande 45% av svaren var positiva. Mervärdet i den internationella metoder för samarbete för dimensionen har varit mycket betydelsefull. De nyskapande COMETT-kriterierna har givit upphov till nytänkande omformning att utveckla kurser av projekt som bl a innefattar användningen av multimedia och yrkesinriktad utbildning av yrkesutbildarna. 4. 2 Bidrag till förbättrningår i utbudet på teknikinriktad utbildning 68% av svaren pekar på att kvaliteten och nivån på utbildningen har förbättrats, och 57% pekar på att en europeisk dimension har tillkommit i företagskulturen. 49% nämner tillgång till en mycket större rikedom av information för utveckling av kurser, 46% pekar på bättre tillgång till teknologier, och 40% nämner förbättringar i arbetets kvalitet. COMETT har förbättrat inte endast kvaliteten utan också mångfalden i utbudet på den utbildning som erbjuds. 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå Partnerskapen har arbetat med, och skapat samordning med, de flesta institutioner inom näringsliv och universitet. De har bidragit till samarbetet, samtidigt som de också har arbetat med regionala och nationella projekt. 163 Ämne Sammanfattning av svar 4. 4 Andra punkter som har kommit upp i stället 42% av studenterna fick praktikplatser inom en månad, 87% inom 3 månader. Detta var dock det största problemet för studenterna. COMETT och partnerskapen borde hjälpa till mer med detta. De skulle kunna ta fram en lista över företag som studenterna skulle kunna kontakta, för varje enskilt land. Det föreslogs att man skulle kunna koppla praktikplatser inom ERASMUS till en söklista för framtida COMETT-praktikplatser. Det skulle kanske ändå vara mer effektivt, och bättre motsvara de enskilda studenternas och företagens behov, om studenterna också i fortsättningen fick finna sina egna praktikföretag, för att gå genom COM ETT/partnerskap. Administrativa formaliteter har varit ett problem för studenterna. Praktik på mellan 6 och 12 månader har varit mest effektiv. En klarare förståelse i inledningsskedet av vad som förväntades från båda sidor, skulle vara till stor hjälp. Universiteten är en viktig mellanhand men har ofta varit för passiva. Av studenterna fick 78% ekonomiskt bidrag från företaget; av dessa fick 45% bidrag som ett komplement till COMETT-medel, men endast 27% fick bidrag som lön. 42% av dem som fick bistånd fick mellan 10 000 och 20 000 BEF per månad. Sådana bidrag har varierat mycket liksom levnadsomkostnaderna, och bidragit till att göra det svårt att planera. Ett COMETT-certifikat önskas. från plats till plats, Baserad på en brevenkät med 85 svar av 270 tillfrågade, när det gäller studenter, och 94 av 2270 för företag och universitet. 75% av de tillfrågade institutionerna är belgiska. BFL I DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET BELGIEN (Flamländsk) | Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten Det fanns redan tidigare några organisationer som arbetade aktivt för att förbättra kontakterna mellan universiteten och industrin, men COMETT har medfört en totalt sett bättre samordning och kommunikation på följande nivåer: Organisationer som har varit aktiva parter i COMETT-projekt. Organisationer som har kommit information på ett mer indirekt sätt. På de flamländska departementen har medvetandet om behovet av samarbete mellan den högre utbildningen och industrin ökat. i kontakt med COMETT- 164 Ämne Sammanfattning av svar 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och Arbetet med ansökningar till COMETT har visat sig vara ett gott verktyg för att skapa samarbete (det är lättare för parterna att finna varandra, när de är samlade kring ett konkret projekt). Antalet kontakter, liksom internationaliseringen i kontakterna, mellan den högre utbildningen och industrin har ökat stort. När det gäller utbildningen, är det framför allt de icke universitetsanknutna institutionerna för högre utbildning som har ökat sitt antal kontakter. 1. 3 Påverkan när det gäller att På regeringsnivå har effekterna av COMETT-programmet begränsats till utbildningsdepartementet och har påverkat vissa formulera policyn grundläggande politiska val: Det har uppstått ett ökande medvetande om fortlöpande utbildning och om kvaliteten på utbildningen. Uppmärksamheten har riktats mot samarbetet mellan den högre utbildningen och industrin. Ett intresse har uppstått för utvecklingen av utbildningen i Europa. 1. 4 Förhållande/samordning med nationella/regionala program 1. 5 COMETT:s helhetseffekt Rapporterna tyder på att det, sett ur ett COMETT-perspektiv, är lättare att främja kompletteringar bland de olika europeiska initiativen. programmen än bland de nationella/regionala COM ETT: s sätt att arbeta gör att det är svårt att anpassa programmet till specifika nationella situationer. Å ena sidan finns exemplet med en privat organisation som organiserar den fortlöpande utbildningen i samarbete med högskolan och industrin. Samordning med COMETT-programmet har gjort det möjligt för dem att arbeta på en mer internationell nivå. Å andra sidan finns det en känsla av att många problem har uppstått när det gäller studentutbyte, på grund av det faktum att COMETT inte har tagit hänsyn till de specifika flamländska problemen inom detta område, och inte heller till de befintliga initiativen för studentutbyte. Effekten har varit störst på högskolan. Det har varit något svårare att stimulera viljan att samarbeta hos industrin. Framför allt när det gäller de små och medelstora företagen har effekten varit tämligen liten. Allt som allt, och med tanke på den ekonomiska situationen, kan COMETT anses vara måttligt framgångsrikt. Ett antal nya länkar och förhållanden har skapats. COMETT har dock inte lyckats skapa institutionella kopplingar till forskningsprogrammen. De nätverk som har skapats av COMETT, har lett till ett antal för andra europeiska program. En tjänster rekommendation för framtiden är att öka samarbetet och kommunikationen mellan de olika europeiska programmen. Det påpekas att det ofta är samma aktörer i de olika programmen. Med hänsyn till den faktiska nivån på det ekonomiska stödet, är det nödvändigt med en bättre koppling till de regionala programmen, om COMETT-projekten skall kunna överleva. Samtidigt som man angriper den industriella aspekten på teknologi, skulle det vara lämpligt att också rikta mer uppmärksamhet mot effekterna av kulturella svårigheter när det gäller teknikutveckling. inom ramarna 165 Ämne Sammanfattning av svar 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag Nätverksarbetet har två sidor: 1) den regionala grunden, och 2) det europeiska COMETT-nätverket. Genom partnerskapen står de regionala nätverken i kontakt med det europeiska nätverket och med regionala nätverk i andra regioner. Nätverkens huvudsakliga uppgifter kan sammanfattas som att sprida information och utgöra grund för projekt inom utbildningen. Deltagarna har kunnat dra nytta av nätverket på tre nivåer: 1) innehåll och teknologi, 2) en allmän nivå, analyser av utbildningsbehov etc, och 3) en administrativ nivå för att göra det lättare att ta fram förslag till projekt. 2. 2 2. 3 2. 4 Formulering av industrins behov Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna Ett av de internationaliseringen Partnerskapen har stimulerat och bidragit till projekten tydligaste av aktiviteter resultaten inom av partnerskapen är utbildningen, Bidrag från de sektoriella De sektoriella nätverkens effekter på den flamländska regionen är ganska begränsad, medan de flamländska parterna har haft stor nätverken för partnerskap effekt på några av de sektoriella nätverken. Med andra ord: för utbildning - utförseln av kunnande har varit större än införseln. Sektoriella universitet/företag nätverk anses vara viktiga, eftersom de är mer flexibla än utbildningsinstitutionerna, när det gäller att starta initiativ för utbildning. 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna för 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag Starka sidor: Ett växande medvetande om behovet av högskolesamarbete; effekten på internationalisering av initiativen utbildning. En roll för att stimulera initiativ inom svåra områden. Export av kunnande. Att föra in internationell expertis i de regionala aktiviteterna för utbildning. Svaga sidor: En lång "inkubationstid" innan partnerskapet har kunnat skapa sig en position på den regionala nivån; begränsat inflytande på de små och medelstora företagen och ett ganska begränsat inflytande på regionalpolitiken. Allmänt sett har uppfattningen om utbytet varit bättre i den icke universitetsanknutna högre utbildningen, på grund av dess starkare utbyteskultur. På universiteten har utbytet mest skett på utbytesstudenternas initiativ och inte integrerats i kursplanen. COMETT:s scenario för utbyte har inte alltid passat de företag som inte är vana vid utbyte och inte ser fördelarna med utbyte. 3. 2 Modifiering av policy och Det är beklagligt att COMETT:s utbyte inte har tagit med för redan befintliga organisationen praxis för att underlätta utbyte aktiviteterna hos den internationellt utbyte i beräkningen. 4. 1 Alstra nytänkande I Flandern fanns det redan en rik erfarenhet hos högskolesamarbete metoder för samarbete för och regeringen för att anordna undervisning och utbildning. Den att utveckla kurser internationella aspekten har tillkommit genom COMETT. 4. 2 Bidrag till förbättrningar i COMETT-programmet har utbudet på teknikinriktad utbildning tydligt ökat antalet tillgängliga program. Kvaliteten på projekten har ännu inte utvärderats systematiskt. Det antas att kvaliteten har förbättrats, i så måtto att kurserna i högre grad motsvarar industrins behov. Det antyds att COMETT är ett gott verktyg för att sprida de vetenskapliga resultat som uppnåtts genom europeiska forskningsprojekt till en bred, teknisk publik. 166 Ämne ^^ Sammanfattning av svar 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå Det pågår en ökande internationalisering av aktiviteter i de flesta institutioner som är aktiva inom den fortlöpande utbildningen och anknutna till ett eller flera COMETT-projekt. Aktiviteter inom utbildningen på områden som är mindre självklara ur en marknadsförings- och försäljningssynpunkt, skulle kunna sättas igång. 4. 4 Andra punkter som har kommit upp CH ^ DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET SCHWEIZ I Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten COMETT sjösattes nästan samtidigt som särskilda federala åtgärder för en fortlöpande utbildning och har därigenom bidragit till den nationella debatten. 1. 2 1. 3 1. 4 Främja relationer mellan universitet och företag Påverkan när det gäller att formulera policyn Förhållande/samordning med nationella/regionala program federala En sex år gammal federal plan har försett de kantonala universiteten och de tekniska högskolorna med mekanismer för fortlöpande utbildning. Partnerskapen har arbetat mycket nära med, stärkt och utvidgat dessa strukturer. De har starkare också internationalisering av högskolan. Regionalpolitiken är ännu inte fullt ut formulerad; det förefaller dock mycket möjligt att organ som partnerskapet skulle kunna utgöra en viktig del av politiken. De har samarbetat väl med andra EG-program. politiken federala stärkt den för en 1. 5 COMETT:s helhetseffekt COMETT har varit ytterst framgångsrikt. De har öppnat dörren för en dialog mellan de olika aktörerna när det gäller överföring av och utbildning inom teknik. De svarar också mot de regionala priotiteringsfrågorna. De sammanför de företagen med både de offentliga små och medelstora internationella forskningsinstitutionerna samarbetsorganisationerna. och de 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 2 2. 3 Formulering av industrins behov Stimulera sökande efter partner över nations gränserna 167 Ämne Sammanfattning av svar 2. 4 Bidrag från de sektoriella nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag 3. 2 Modifiering av policy och praxis för att underlätta utbyte 4. 1 Alstra nytänkande metoder för samarbete för att utveckla kurser 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå 4. 4 Andra punkter som har kommit upp Trots det negativa resultatet i EU-omröstningen i december 1992 är det ett prioriterat mål för vetenskaps- och utbildningspolitiken att fullt ut deltaga i alla undervisnings-, utbildnings- och ungdomsprogram, samt i 4FP. Bilaterala överläggningar kommer att inledas. De osäkerheter som omger dessa program under det och kommande desillusionerande för deltagarna och för våra partner i andra länder: två partnerskap överväger till och med att flytta till ett land som är medlem i EU. dock motivationsminskande året är 168 D I DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET TYSKLAND Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och Ett tydligt återupptagande av debatten mellan universitetet och industrin har ägt rum. Här har COMETT spelat en viss roll. Centrala teman i denna debatt är: Framtida krav på högskolan när det gäller den europeiska integrationen. Mönster för samarbete mellan högskola och företag för ömsesidig utbyte. Nya modeller för undervisning, i ljuset av ett ökande antal studenter. Att omstrukturera det akademiska systemet med hänsyn till de förkortade studieperioderna. En starkare orientering av högskoleutbildning mot behoven av praktik i yrket och inom industrin. Ett bättre erkännande av studietid utomlands och av kvalifikationer som har uppnåtts i andra länder. Betydelsen av högskolan i den fortlöpande utbildningen. finns Centra för tekniköverföring och utrustning för vidare utbildning redan vid kontaktytan mellan högskolan och industrin. I centra för tekniköverföring har COMETT stimulerat samarbete över nationsgränserna i Europa. Genom för tekniköverföring är det möjligt att koppla forskning och utveckling till den fortlöpande utbildningen på ett sätt som gynnar främst de små och medelstora företagen. samarbete mellan partnerskap centra och 1. 3 1. 4 Påverkan när det gäller att För att underlätta genomförandet av COMETT har de relevanta departementen på delstatsnivå vidtagit olika åtgärder för att formulera policyn säkerställa eller engångsbidrag. kontinuerliga ekonomiskt genom stöd Förhållande/samordning med nationella/regionala program Samordnande relationer finns redan när det gäller programmet för elever i utbildning vid Carl Duisberg-bolaget och IAESTE- programmet. Det federala departementet för utbildning och vetenskap samt delstatsdepartementen arbetar för att främja samarbetet mellan högskolor på Europanivå. Det är också härifrån stödjande bidrag till partnerskap tas. Det för utbildning och vetenskap federala departementet säkerställer den grundläggande finansieringen av aktiviteterna vid COMETT:s informationscentral när det gäller AiF och DAAD (Deutscher Akademischer Austauschdienst; Tyska tjänsten för akademikerutbyte). Det federala departementet för forskning och teknik stödjer programmet "Forskningssamarbete" (ett delprogram för utbyte av forskning och personal). De små och medelstora företagen sänder sin personal till forskningsinstitut eller tar in forskningspersonal från sådana institut på tillfällig basis, och arbetar också för att främja utbyte över nationsgränserna. 1. 5 COMETT:s helhetseffekt | 169 Ämne Sammanfattning av svar 2. 1 Bidrag från de regionala De regionala partnerskapen säkerställer ett fortlöpande samarbete nätverken för partnerskap mellan universitet och företag, vilket ytterligare kompletteras av en för utbildning - universitet/företag speciell europeisk inriktning. COMETT gör det möjligt för industrierna i en region att få tillgång till andra europeiska utbildnings- och utbildningsprogram samt S&T-program. De regionala partnerskapen utgör en viktig påtryckande faktor mot att uppnå ett mer formaliserat engagemang från högskolornas sida i den fortlöpande utbildningen. Ytterligare utveckling av kurser på universitetsnivå och i den fortlöpande utbildningen samt en ökad tillgänglighet till korta kurser. 2. 2 Formulering av industrins behov 2. 3 Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna Ja, framför allt de små och medelstora företagen har vunnit på detta, eftersom de har saknat finansiering och experter. partnerskapen har hjälpt till att initiera projekt, ge råd om den ekonomiska utvecklingen, projektstyrning, administration av stöd från EG, överföring av resultat och presentation av framgångsrika resultat. Genomförandet av analyser av behoven inom utbildningen har legat till grund för modellen med regional struktur för fortlöpande utbildning. Regionala partnerskap spelar en viktig roll när det gäller utbildningsfrågor och frågor inom den vidare utbildningen inom den tekniska utvecklingen och tekniköverföringen för att stärka regionerna. COMETT-programmens samarbete över nationsgränserna bidrar till att främja utbytet av information mellan parter i de olika lämpliga regionerna. Partnerskapet är en mellanhand mellan europeiska partner när det gäller projekt som går över nationsgränserna 2. 4 Bidrag från de sektoriella Det nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag åtta finns sektoriella partnerskap: mikroelektronik, aluminiumteknologi, system för kontroll av avloppsledningar, veterinärmedicin, mjukvaruteknologi, telekommunikationer och ytteknologi. Förutsättningarna för ett närmare samband mellan S&T i ett europeiskt sammanhang är mer gynnsamma i dessa partnerskap. I jämförelse med de sektoriella partnerskapen är de regionala partnerskap mer aktiva när det gäller den fortlöpande utbildningen. De samordnar europeiska pilotprojekt och genomför större utvecklingsprojekt för kurser på universitetsnivå och inom den fortlöpande utbildningen. I och med etableringen av partnerskap för telekommunikationer har en större kunskapsöverföring åstadkommits. 170 Ämne Sammanfattning av svar 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna från Starka sidor: Täckningen är beroende av deltagande från parter alla delar av Tyskland. Detta kan innebära att sponsra, att agera mellanhand och att ta hand om studenter som genomgår den praktiska delen av sin utbildning inom sitt specialiserade område i ett europeiskt företag. Partnerskapen gör det möjligt för medelstora företag att få tillgång till ett europeiskt samarbete på regional basis, till rimliga kostnader och inom överskådliga tidsramar. De gynnar ett växande samarbete mellan europeiska partner. Genom regelbundna lämpliga informationsskrifter och deltagande handelsmässor (Hannovermässan, CEBIT och Media-Net)har intresserade parter och potentiella deltagare givits kunskap om COMETT. Alla partnerskap genomför Ca-kurser (korta kurser). Samordning av stora projekt över nationsgränserna. I vissa projekt förekommer en klart fastställd samordning med forsknings- och utvecklingsprojekt. Svaga sidor: 1 ) Av de 27 partnerskap i Tyskland är det endast ett som har en juridiskt oberoende ställning, en förutsättning för "självförsörjning". I detta avseende har inte mycket uppnåtts. 2) Även om de flesta av de små och medelstora företagen har varit berörda genom särskilda åtgärder, behövs mer. 3) Det är absolut nödvändigt att utveckla speciella program för utbildning och vidare utbildning, kopplade till FoU, för de små och medelstora företagen. Partnerskapen borde göra detta lättare. i 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och fördelar. COMETT erbjuder studenter, liksom också industrin, ett antal Unga människor i början av sin yrkeskarriär får positiva intryck från sin praktiska utbildning i Europa, vilket agerar som en företag multiplikator för samarbete mellan universitet och företag. Dessa studenter kommer senare att underlätta införandet av nytänkande idéer, särskilt i de små och medelstora företagen. Genomförandet av praktisk utbildning i industrin har fungerat bra mellan högskolan och industrin, men det finns mycket kvar att göra, när det gäller överföring av personal (Be). för praxis för att underlätta utbyte 3. 2 Modifiering av policy och Den praktiska delen av utbildningen för studenter vid högskolan är det mesta hemma-baserad, även om viss praktik sker utomlands. Sponsring och rådgivning av praktikanterna underlättas vid många universitet, och är i vissa fall en förutsättning för att utbildningen skall kunna äga rum. Viljan från studenternas sida att fullgöra en del av utbildningen utomlands har ökat påtagligt. Företag har gjort positiva erfarenheter med praktikanter från europeiska universitet. Detta kommer att vara en garant för industrins vilja att erbjuda praktikplatser i framtiden. På grund av de svåra ekonomiska situationen i de nya delstaterna, har endast ett fåtal företag möjlighet att erbjuda praktikplatser där. Rörligheten för personal mellan universiteten och industrin försvåras, inte enbart på grund av ett antal juridiska regelverk, utan också av utformningen av innehållet i den praktiska utbildningen. Överföringen av personal är ekonomiskt oattraktiv för praktikanter inom industrin, och på grund av behovet av en längre ledighet för de anställda är den nästan försumbar. 171 Ämne Sammanfattning av svar 4. 1 Alstra nytänkande Samarbetet mellan universiteten och industrin är ännu metoder för samarbete för underutvecklad när det gäller utbildning och vidare utbildning, att utveckla kurser COMETT drar fördel av betydelsen hos de europeiska modellexperimenten för att utveckla kurser för grundutbildning och vidareutbildning. Den ökade andelen tysk delaktighet i samordningen av europeiska kurser och pilotprojekt pekar på en ökande acceptans av COMETT:s arbetssätt. 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå 4. 4 Andra punkter som har kommit upp När det gäller den kvantitativa utvärderingen kan inga direkta effekter väntas av det ökade COMETT-utbudet. COMETT-projekt kompletterar på ett meningsfullt sätt redan befintliga planer inom specifika områden, såsom miljöskydd etc. COMETT-initiativ i Tyskland vidgar det tillgängliga utbudet på utbildning, särskilt när det gäller rör förverkligandet av EU:s inre marknad. inriktningar som ett som stort, specifikt centralt bör bibehållas COMETT-programmet programinslag under LEONARDO. Universitet, forskningsinstitut och industriföretag måste tillåtas ansöka om COMETT på jämlik basis. Det är också viktigt att sponsring, förmedling och ansvar för utbytet av studenter med yrkespraktik över nationsgränserna i europeiska företag accepteras av partnerskapen, eftersom detta är universitet, ett forskningsinstitut och industrin, som måste användas effektivt, partnerskapsnätverket har funnits i sju år och har bevisat sin nytta. "Märkesnamnet" COMETT bör bibehållas. Den ekonomiska finansieringen av partnerskap måste garanteras. Om inte detta sker, måste en uppgiftsorienterad samfinansiering av enskilda programinslag träda in i dess ställe. Detta borde kunna uppnås lättast genom att overheadkostnaderna i högre grad delades. Ett riktmärke skulle kunna vara den nyligen beräknade nivån 20 % för forsknings- och utvecklingsprogram inom EG. kontaktområde mellan DK | DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET DANMARK ( Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten Ja, framför allt på universiteten, de tekniska högskolorna var redan mer medvetna om problemen. Den huvudsakliga fokuseringen har varit på behovet av uppgradering av kvalifikationerna inom industrin och betydelsen av teknisk utbildning på hög nivå. 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och Det råder inget tvivel om att vissa relationer har uppkommit tack vare COMETT, men resultaten är inte tillräckliga för att man skall kunna lita på en utveckling utan ytterligare stöd. 172 1. 3 1. 4 Ämne Sammanfattning av svar Påverkan när det gäller att COMETT är endast ett av regeringens många olika verktyg. formulera policyn Förhållande/samordning med nationella/regionala program Den danska "Lagen om fortlöpande utbildning" för nivåer från yrkesskicklig arbetare till utexaminerad universitetsstudent både stödjer danska "Industriforskningsprogrammet", som stöder fil dr-examen som tas i samarbete med industrin, kan möjligen arbeta med Bb-aktiviteter. av COMETT-projekt. Det stöds och 1. 5 COMETT:s helhetseffekt Specifika nationella åtaganden och stödåtgärder har varit "mycket blygsamma". Detta har påverkat COMETT-aktiviteter. Ett regeringsdepartement bör ta över ägaransvaret, och klara linjer för ansvaret bör utvecklas. Utöver detta bör ett informationscentrum inrättas. 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag Detta beror på värdorganisationens syften, dvs överföringen av FoU till industrin, ställt mot studenternas forskning och utbildning, De som arbetar med den lokala industrin har förbättrat acceptansen av studenter som är utexaminerade från partnerskapsmedlemmar, har skapat ett intresse för att forskare från universiteten skall arbeta inom industrin, har genomfört program för utbildning och till öppnat kanaler, universitetskunskap, förutom att de har utvecklat ett vidare samarbete med högskolorna. De partnerskap som uteslutande har varit inriktade på att ta fram praktikplatser för studenter och som har saknat en stabil struktur för engagemang från industrin har visat sig vara mycket svagare men har ändå varit till nytta för studenterna och företagen. företagen kan tillgång så att få 2. 2 Formulering av industrins Analyser av behoven av utbildning har inte genomförts av regionala partnerskap. Antingen anser inte företagen att personalen behov från partnerskap är lämpade att genomföra sådana analyser, eller också anser de att det är en företagsintern angelägenhet. Ett av de sektoriella partnerskapen har genomfört omfattande behovsanalyser som en grund för sina aktiviteter. 2. 3 Stimulera sökande efter partner över nations gränserna I begränsad utsträckning, 2. 4 Bidrag från de sektoriella De tycks ha givit ett bättre mervärde på grund av att de har varit specialiserade och haft en mer inriktad angreppsmetod. De har en bättre blandning av partner. nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna Starka sidor: Medlemskap i det europeiska nätverket av partnerskap för samarbete är viktigt, men det är starkt i norra och svagt i södra Europa. Svaga sidor: Det saknas fortfarande ett meningsfullt och ekonomiskt gångbart koncept: de behöver fortfarande stöd från COMETT. De flesta partnerskap har endast nått industrin indirekt, har endast kontakt med industrin då och då och tjänar inte direkt som ett verktyg för att förbättra ett meningsfullt samarbete. Osäkerheten har inneburit en ökande omsättning av personal, vilket har försvagat nätverken. Engagemanget från industrin är lågt och sker ofta på ad hoc-basis. 173 Ämne Sammanfattning av svar 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag Studentutbytet har i det stora hela lett till att företagen blir mer öppna, även om en bättre "kvalitetskontroll" på studenterna kan vara nödvändig. Utbyte för personalen har, där sådant har ägt rum, varit synnerligen framgångsrikt. 3. 2 Modifiering av policy och De internationella företagen bibehåller samma policy när det praxis för att underlätta utbyte gäller praktiserande studenter och personal. Det rapporteras inga policy-förändringar. 4. 1 Alstra nytänkande Rollen som metoder för samarbete för partnerskapen presenterar att utveckla kurser i utbildning "mäklare" har noterats, där de deltagande intressanta europeiska kurser för för väl industrin och rekommenderar specifika universitet avgränsade uppgifter. Rollen som projektledare, där partnern arbetar på ett projekt som kräver ny teknik och kunskap. Ur detta kan utvecklas ett arbete med att ta fram utbildningsmaterial. Det krävs nytänkande metoder för att snabbare utveckla utbildningen inom de områden som utvecklas snabbt. Det krävs förbättrade och nytänkande distributionskanaler, särskilt för den icke-professionella organisationen för utbildning. Projekt för utbildning som har utvecklats av organisationer med specifika behov av utbildning, har fungerat bra och har stärkt förhållandena till sina partner. Det har inte funnits möjlighet att marknadsföra dessa kurser utanför gruppen av partner. För utbildningsinstitutionerna var efterfrågan på utbildning, när denna väl kommit igång, mindre än väntat. Projekt från konsultföretag som har arbetat inom sina egna intresseområden, har varit de mest framgångsrika, beroende på a) att projekten är större, med större europeiskt samarbete, b) att ledningen har kompetens och gott rykte när det gäller utbildning, och c) att de har ett närmare samarbete med slutanvändaren. 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning Kraven när det gäller utbildning förändras, företag monterar ner utbildningsavdelningar och går över från allmän utbildning till en mer uppgiftsspecifik och företagsorienterad utbildning, med en mycket mer resultatinriktad arbetsmetod. Utbildningen har börjat bli skräddarsydd och företagsintern. Ett partnerskap har gått över till att utveckla utbildning efter FoU-kontakter, vilket ger ett närmare samarbete med företaget. Volymökningen är liten, jämfört med marknaden i stort. En av de svarande hävdar att korta, fristående kurser är mer till nytta för utvecklaren än för industrin. Ett företag använde COMETT enbart för de icke-akuta behoven av utbildning. Kvaliteten på COMETT är hög. 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå Den sammanlagda volymen av COMETT-aktiviteter är liten. På regional nivå ökar dock myndigheternas stöd för en fortlöpande undervisning och utbildning, för den ekonomiska utvecklingens skull. COMETT har spelat en viss roll inom detta område. 4. 4 Andra punkter som har kommit upp 174 E | DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET SPANIEN I Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten COMETT har lett till en ökad debatt om frågor som 1) arbete över nationsgränserna, 2) analys av behoven av yrkesskicklighet, och 3) ny teknik för utbildning. I vissa regioner har COMETT givit upphov till den första formella diskussionen och det första formella samarbetet mellan universitet och industrin. I andra regioner har COMETT fört in en internationell aspekt i debatten. 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och 1. 3 Påverkan när det gäller att formulera policyn 1. 4 Förhållande/samordning med nationella/regionala program COMETT har utvidgat universitetet på följande områden: • Det har kopplat analyserna av utbildningsbehoven relationerna mellan industrin och till utvecklingen av utbildning för företagen. • Det har förbättrat företagens beslutsfattande genom att göra dem bättre informerade om avancerad utbildning. • Det har hjälpt företagen, främst de små och medelstora företagen, i deras första kontakt med universiteten. • Förståelse av den effekt åtgärderna för utbildning har på företagen. • COMETT har fått genomgripande inverkan på relationerna mellan den högre utbildningen och industrin, i synnerhet när det gäller att få vissa universitet att inse det akademiska värdet hos utbildningens praktikperioder i industrin och nyttan av kurser för att föra över teknik till företagen. Ja. På en nationell nivå har COMETT "europeiserat" debatten och har försett institutionerna med en modell för vissa former av utbildning. Det har också legat till grund för att den högre utbildningen och industrin gemensamt planerar korta kurser, medan partnerskap har blivit engagerade i att utveckla den regionala politiken. Inflytandet varierar dock mycket mellan de olika delarna av Spanien. Departementet för utbildning och vetenskap står för ett årligt understöd till partnerskap, så att dessa skall kunna utveckla aktiviteter som kompletterar COMETT:s aktiviteter. I övrigt finns det inte många överlappningar med andra program. I varje region varierar mönstret, framför allt i de självstyrande regionerna med kontroll över undervisning och utbildning. 1. 5 COMETT:s helhetseffekt Starkt. 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag De regionala partnerskapen har agerat som • informations- och ledningsstrukturer för EG-program, särskilt när det gäller mänskliga resurser, utbildning och utbildning, internationella praktikperioder • organisatörer för av universitetsstuderande, • förmedlare av en internationell aspekt på teknisk utbildning, praktikperioder i företag, nya och dynamiska läromedel i utbildningen etc. 175 Ämne Sammanfattning av svar 2. 2 Formulering av industrins behov 2. 3 Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna Ja, partnerskapen har hjälpt industrin definiera sina behov av utbildning, i synnerhet när det gäller • att påbörja och definiera det metodiska tillvägagångssättet. • att definiera deras utbildningsbehov och välja mellan olika utbildningsalternativ, • att sammanställa studier från de olika företagen och senare utveckla samordnade anordningar för utbildning, Dessa aktiviteter har varit synnerligen viktiga i samband med de små och medelstora företagens ställning i den spanska industrin. Mycket viktigt, särskilt när det gäller att skapa kontakt med företag och teknikparker. Detta har ofta varit den första kontakten över nationsgränserna för medlemmarna i partnerskapen, framför allt för de små och medelstora företagen. Företag har också fått tillgång till produkter som används inom utbildningen på Europa-nivå, och till en bredare internationell syn genom de gästande utländska studenterna. På universiteten har COMETT på Europa-nivå stimulerat ett utbyte av utbildningsmetodik, undervisningssystem samt verktyg och utbildningsmaterial. COMETT har också katalyserat universitetens deltagande i nya FoU-program. 2. 4 Bidrag från de sektoriella De sektoriella partnerskapen har bidragit med nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag • ett transnationellt synsätt för deltagarna, • europeiska arbetsgrupper, • officiella utbildningsprogram och universitetsutbildning på 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna Europa-nivå, • en analys av tillgång och efterfrågan på sektoriell teknik och utbildning, samt en jämförande studie av situationen i Spanien, • ett nätverk för kommunikation och en databas för utbildning och teknik, • ett medel för att höja den tekniska nivån hos företagen inom partnerskapen. Starka sidor: Kvalitet på service, erfarenhet när det gäller kunskap om och ledning av europeiska utbildningsprojekt, främjande av nationella och internationella kontakter, en europeisk bild av partnerskap, kunskap om de regionala och sektoriella företagens behov, relationer till de regionala ledningarna och ett ökat utbud av service. Svaga sidor: Otillräcklig personal, minskade ekonomiska resurser, brist på enhetlighet i den juridiska strukturen, skillnader i de akademiska reglerna när det gäller praktikperioder i företagen (det är endast några av universiteten som erkänner praktikperioderna), brist på nytänkande inom industri, vilket leder till låg efterfrågan på tjänster. 176 Ämne Sammanfattning av svar 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag Programmen för rörlighet över gränserna har varit mycket betydelsefullt. De har • gjort COMETT vida känt och bidragit till att utveckla andra europeiska projekt, • utvecklat en ny formel för samarbete mellan den högre utbildningen och industrin när det gäller de studerande, och har lett till bättre framtida yrkesmöjligheter för dem. Sådana studenter kommer att bli en viktig källa till förnyelse i de spanska företagen, • utvecklat nya metoder för att överföra teknik när det gäller kunskaper, teknik och modeller, • förstärkt nätverk för partnerskap, • fört ut förhållandet mellan den högre utbildningen och industrin i ett arbetsmarknadssammanhang genom arbetet med praktikplatser i arbetslivet, • bidragit till att ge en jämförande aspekt till förhållandena • mellan den högre utbildningen och industrin i Europa, tagit fram nya metoder för att uppdatering och återanvändning av mänskliga resurser, • förbättrat den språkliga kompetensen och därigenom underlättat för andra former av samarbete över nationsgränserna mellan den högre utbildningen och industrin. praxis för att underlätta utbyte 3. 2 Modifiering av policy och Det har inte blivit några stora förändringar, även om vissa universitet har valt gemensam certifiering och att acceptera praktikperioderna. Allmänt sett har inte universiteten etablerat mekanismer för att akademiskt erkänna praktikperioderna. På samma sätt gäller att företagen behöver en klar juridisk grund för samarbete under sådana, akademiskt erkända, praktikperioder. 4. 1 Alstra nytänkande COMETT:s för utbildningsåtgärder (arbete över ramverk metoder för samarbete för nationsgränserna, utvärdering, kvalitet etc) har spridit sig till andra partnerskapsåtgärder och stundom också till regionala åtgärder. På att utveckla kurser liknande sätt har förnyelse ägt rum när det gäller att planera utbildningsåtgärder som grundar sig på behovsanalyser, när det gäller undervisningspersonal från universiteten, från industrin och från den internationella scenen, samt när det gäller nya utbildningssystem. Förnyelse har också skett när det gäller utvärdering av utbildningen och analys av dess effekter, samt inom internationaliseringen av utbildningen. 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning ökningen i kvantitet har varit begränsad. Inom COMETT II har dock kvaliteten på kurserna varit märkbart bättre. Detta bygger på bättre definition av efterfrågan, grundad på analys av behoven. 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå COMETT har bidragit till att täcka specialiserade behov på hög nivå inom den tekniska utbildningen. I vissa fall har COMETT också bidragit till att främja åtgärder inom utbildningen, och även tagit fram motsvarande finansiering för ytterligare åtgärder inom utbildningen 4. 4 Andra punkter som har kommit upp 177 F I DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET FRANKRIKE | Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten 1. 2 1. 3 1. 4 Främja relationer mellan universitet och företag Påverkan när det gäller att formulera policyn Förhållande/samordning med nationella/regionala program Det har förekommit en stark regional samordning med lokala organ som ekonomiskt har understött projekt och skapat sina egna program. 1 början var den nationella politiken och programmen nära förbundna med COMETT. Med ekonomiska och politiska förändringar har de dock numera glidit isär alltmer: COMETT känns en smula "gammalmodigt". 1. 5 COMETT:s helhetseffekt COMETT:s betydelse för regionerna har varit mycket större än det faktiska bidraget i ecu. 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 2 2. 3 2. 4 Formulering av industrins behov Stimulera sökande efter partner över nations gränserna Bidrag från de sektoriella nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna för Starka sidor: De har fungerat som samordnare och referenspunkt dem som använt programmen. De har förvandlat nya idéer till verkliga, europeiska projekt: nätverket av europeiska partner har varit mest betydelsefullt här. Svaga sidor: Deras bräckliga ekonomiska struktur, vilken beror på deras ringa storlek och avsaknad av en budget som sträcker sig över flera år. De har endast haft tillgång till begränsade mänskliga resurser. De har inte varit tillräckligt synliga. Kvantitativa indikatorer på vad de åstadkommit har varit svaga eller helt saknats. 178 Ämne Sammanfattning av svar 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och för företag Den direkta nyttan av och enkelheten i praktikarrangemangen för de studerande har varit av största nytta för företagen, framför allt de små och medelstora företagen. De har skapat ett europeiskt perspektiv, givit företagen ny kompetens och ökat medvetandet om frågor kring mänskliga resurser, samt bidragit med expertis för specifika projekt såsom tekniköverföring. Praktiken gör det lättare för de studerande att få arbete, och ger dem förbättrade språkkunskaper. Praktikplatserna blir källor till nya handelsförbindelser och kan ge grunden för framtida partnerskap, framför allt när det gäller FoU- programmen. Tyvärr tar dock urvalsproceduren för lång tid. Praktikplatserna för personal har inte varit någon succé och bör tas upp till förnyat övervägande. 3. 2 Modifiering av policy och COMETT:s policy och praxis har bidragit till att normalisera och systematisera praktikplatser i andra länder, framför allt genom att specificera kvalitetsparametrar: Hur länge praktikanten stannar, vilka rättigheter båda parter har osv. praxis för att underlätta utbyte 4. 1 Alstra nytänkande COMETT har givit en dimension samarbete över metoder för samarbete för nationsgränserna och mervärde till arbetet. Programmet har i i många starkt att utveckla kurser teknikutbildningen. Nya kopplingar har utvecklats mellan utbildning och FoU. integrerat den mänskliga faktorn fall av 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknisk utbildning integrerad del COMETT har öppnat en europeisk marknad för teknisk utbildning som en tekniköverföringen, Programmet har också bidragit till att skapa ett medvetande om regionala kompetensområden. Det har dock tagit för lång tid att sjösätta initiativ inom utbildningen, och det ekonomiska bidraget har varit för litet. i att förbättra 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå COMETT har gjort det möjligt för högskolorna att få partner i andra länder och att nå en mer spridd marknad. Det har också varit ytterst värdefullt för de små och medelstora företagen genom att integrera dem i internationella nätverk. 4. 4 Andra punkter som har kommit upp Det har varit svårt att skapa praktikplatser i södra Europa; språkundervisningen i södra Europa behöver utvecklas mer. 179 GR J DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET GREKLAND | Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och Deltagandet i utbildningsaktiviteter, inom ramarna för COMETT, har varit värt att lägga märke till även om detta deltagande under de första åren var begränsat och koncentrerat till den offentliga sektorn, banker och den lokala administrationen, har det med tiden blivit imponerande. Den byråkratiska påfrestningen på projektet bör begränsas till ett minimum. partnerskapsnätverket måste få fortsätta fungera och bör stärkas. COMETT-programmet anses som ett av de mest framgångsrika programmen. Samarbetet mellan institutionerna för högre utbildning och företagen har stärkts avsevärt, både i ett nationellt och ett internationellt sammanhang. 1. 3 1. 4 Påverkan när det gäller att COMETT har givit upphov till lagstiftande regleringar och mekanisker för kommunikation bland och mellan universiteten och formulera policyn industrin. Förhållande/samordning med nationella/regionala program Grekland har inget nationellt program eller orientering för aktiviteter, när det gäller utbildningen. Samarbetet mellan den i huvudsak på högre utbildningen och forskning. industrin fokuseras 1. 5 COMETT:s helhetseffekt COMETT har bidragit till att förändra inställningen till europeiska program och skapat en för samarbete över nationsgränserna och utveckling av initiativ inom utbildningen. infrastruktur 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 2 2. 3 Formulering av industrins behov Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna Utvecklingen av samarbete över nationsgränserna, genom partnerskap och andra COMETT-projekt, anses vara en synnerligen positiv erfarenhet för de grekiska organisationerna. 2. 4 Bidrag från de sektoriella nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag Sektoriella partnerskap grundar sig på aktivt deltagande från industrins sida, framför allt inom områdena livsmedel, kemikalier, textil- och metallprodukter. 180 Ämne Sammanfattning av svar 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna 3. 1 Rörl ighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag 3. 2 Modifiering av policy och praxis för att underlätta utbyte 4. 1 Alstra nytänkande metoder för samarbete för att utveckla kurser 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå 4. 4 Andra punkter som har kommit upp Starka sidor: Bred geografisk täckning (med undantag för öarna i Egeiska havet); uppmuntrar till delaktighet från industrins sida; utveckling av nya samarbetsmetoder mellan universiteten och industrin; bidrag till samarbete och utbyte över nationsgränserna. Svaga sidor: svårigheter när det gäller att bli ekonomiskt oberoende: som utbildningsanvändare, och har endast i ytterst få fall tillhandahållit utbildning; de deltagande universiteten har främst ägnat sig åt att finna praktikplatser för de studerande och har sällan deltagit i utvecklingen av utbildningspaket. partnerskapssamordnare agerat har ges utbildning Denna rapport innefattar information om de viktigaste områden, där automatisering, produktionsledning, nya produktionsmetoder, produktutformning) och de sektorer om utgör de främsta användarna av utbildning (såsom livsmedels-, textil-, möbel-, metall- och kemiprodukter samt tjänstesektorn). industriell (såsom I | DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET ITALIEN I Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten Av historiska och kulturella skäl, lika väl som beroende på bristen på specifik lagstiftning, är debatten mellan universiteten och företagen en relativt ny företeelse i Italien. COMETT-programmet har varit en starkt bidragande orsak när det gäller att skapa ett kvalitetsbaserat regelverk för den offentliga debatten mellan universiteten och industrin inom landet. 181 Ämne Sammanfattning av svar 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och för I Italien har COMETT genom partnerskapen skapat klara kanaler ett systematiskt, snarare än episodiskt, samarbete mellan de lokala universiteten och de små och medelstora företagen, fackföreningar, handelskamrar och lokala myndigheter. Tack vare COMETT har arbetsförhållandena mellan universiteten och industrin koncentrerats på att tillgodose de fastställda behov, genom kurser ock praktikplatser som industrin har. COMETT har också givit samarbetet en dimension över nationsgränserna. 1. 3 1. 4 Påverkan när det gäller att formulera policyn Förhållande/samordning med nationella/regionala program 1. 5 COMETT:s helhetseffekt Inte på några formella sätt. COMETT-programmets ökande inflytande i Italien har i tid sammanfallit med betydelsefulla, kompletterande förändringar i den nationella lagstiftningen. Exempel på detta: Lag 68 från 1988 fastställde ett regelverk, enligt vilket 10% av FoU-budgeten skulle gå till utbildningen. Den senaste utvecklingen av samma lag uppmuntrar praktikplatser inom industrin över nationsgränserna samt kunskapscentra som ett sätt att ge utbildning. Lag 391 från 1990 fastställde de medel, enligt vilka italienska universitet skulle kunna deltaga i gemensamma initiativ med tredje part, lika väl som ge korta, yrkesinriktade kurser. COMETT har uppmuntrat och spritt former för samarbete och utbyte mellan det nationella systemet för postgymnasial utbildning och industrin. COMETT-programmet har utgjort ett viktigt bidrag till att utveckla en europeisk dimension till universitetens kursplaner och studentkulturen (framför allt genom de möjligheter till utbyte som programmet erbjuder). COMETT-programmet utgör en fungerande förebild för att forma en framtida policy för grundläggande och vidare utbildning. COMETT kommer att uppmuntra den nationella politiken till att utveckla ett decentraliserat och flexibelt system för undervisning och utbildning genom en direkt dialog mellan universiteten och industrin, lika väl som genom ett aktivt samarbete i gemensamma projekt. COMETT har, genom att stimulera debatten mellan universiteten, industrin, organisationer för FoU och lokal och nationell ledning, sjösatt ett forum för diskussion av en policy för undervisning och utbildning med både en nationell och en europeisk dimension. Den förebild och den erfarenhet som COMETT-programet ger genom partnerskap tvärs över landet, kommer att påverka den lokala politiken, något som är av extra stor betydelse i södra Italien. Arbetet vid den nationella COMETT informationscentralen, som finns i MURST, har varit avgörande när det gäller att engagera alla de viktigaste aktörerna i programmet och säkerställa programmets kvalitetsstandard. Informationscentralen har haft ett särskilt stort inflytande, när det gäller att uppmuntra acceptansen och erkännandet av systemen för studentutbyte i Italien. 182 Ämne Sammanfattning av svar 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag De 13 regionala partnerskapen i Italien har gjort särskilt stora framsteg när det gäller att sprida ett kvalitativt sätt att nalkas undervisningen och utbildningen över hela landet, framför allt i södra Italien. De regionala partnerskapen har lämnat konkreta bidrag till förståelsen för företagens behov av utbildning, framför allt när det gäller de små och medelstora företagen i landet. regionala partnerskapen har ett entreprenörartat Inom de tillvägagångssätt utvecklats, när det gäller att ta itu med utbildning. Detta bör garantera programmets långsiktiga effekter på kvaliteten hos utbildningen in Italien. 2. 2 Formulering av industrins COMETT:s partnerskap har behov systematiskt de utbildningsbehov som både industrin och universiteten ger uttryck för. Dessa analyser har • gjort det möjligt att utprova specifika metodologier på platsen, • hjälpt företagen att mer systematiskt reflektera över problemen, • utvecklat debatten om behovet av ett regelmässigt användande analyserat 2. 3 Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna an sådana behovsanalyser, • bidragit till att utveckla korta kurser. COMETT har varit ansvarigt ör att utveckla ett kollektivt och strukturerat sätt att ta itu med undervisning och utbildning, vilket i stort sett saknades i Italien, innan programmet började. De regionala partnerskapen har utvecklat olika metoder för samarbete över nationsgränserna. Vissa har lagt tonvikten på specifika tekniksektorer; andra har försök engagera ett stort antal organisationer i projekt över nationsgränserna; och åter andra har koncentrerat sig på att utveckla universitetens roll som katalysator på en avancerad nivå av utbildning över nationsgränserna. från den egna regionen 2. 4 Bidrag från de sektoriella De 6 sektoriella partnerskapen har utgjort ett viktigt bidrag, när det gäller att utveckla högkvalitativa initiativ inom utbildningen inom nätverken för partnerskap partnerskapen respektive deras för utbildning - representerar de i Italien, såsom universitet/företag automatisering, och berör många av de viktigaste organisationerna i landet. teknikområdena sektorer. De sektoriella ledande 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna Starka sidor: Hög kvalitet på personalen, team-work, projektarbete och projektledning; att arbeta över nationsgränserna; de små och medelstora företagens delaktighet; partnerskapens förmåga att agera som entreprenörer; partnerskapens allmänna strategi att bli regionala utvecklingscentra. Svaga sidor: Svårigheter när det gäller att föra diskussioner med de lokala myndigheterna, begränsade ekonomiska medel, bristen på akademiskt erkännande av i universitetens kursplaner; universitetens svaga ställning i de beslut som rör strategi för partnerskap; bristen på integration av det arbete som utförs av COMETT:s partnerskap med det arbete som utförs av nationella och lokala organ med ansvar för yrkesinriktad utbildning. industripraktik 183 Ämne Sammanfattning av svar 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag COMETT-programmets främsta bidrag i Italien varit att skapa en modell och ett system för studentutbyte - något som tidigare inte existerat i Italien - vilket till stor del har varit ansvarigt för att bygga upp ett praktiskt fungerande regelverk för kontakter mellan universitet och företag. Utbytet av personal har förbättrats. i industrin praxis för att underlätta utbyte 3. 2 Modifiering av policy och Värdet av rörlighet har långsamt accepterats av universiteten, företagen och studenterna. Framför allt sedan COMETT I inleddes, Italien kommit att uppskatta värdet av har provtjänstgöring till den grad att efterfrågan på tillträdande praktikanter är 25% högre än antalet studenter. Ungdomskulturen har varit långsam när det gäller att acceptera praktikplatser i andra länder, beroende på dåliga kunskaper i främmande språk, på det sociala trycket (särskilt i södra Italien samt när det gäller kvinnor), bristande uppskattning av vinsterna för en anställning av att ha erfarenhet från industriarbete, stelhet när det gäller militärtjänstgöringen, universitetens kursplaner och deras brist på akademiskt erkännande av praktiken. 4. 1 Alstra nytänkande COMETT-programmet har i Italien haft betydelse när det gäller metoder för samarbete för att utveckla nytänkande metoder för att utveckla kurser i ett nationellt sammanhang, genom att uppmuntra universiteten att att utveckla kurser arbeta med gemensamma projekt och utveckla samarbetet över nationsgränserna när de utformar sina projekt. 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå 4. 4 Andra punkter som har kommit upp framtagandet COMETT har fått särskilt stor betydelse genom att det har för stimulerat utbildningen för distansundervisning), genom samarbetet med DELTA och genom att bidraga flexibla till utbildningssystem. ett utvidgat medvetande om av högkval ificerad utrustning (inklusive multimedia och material Den roll som COMETT:s partnerskap har spelat i Italien har haft ett särskilt stort inflytande genom att det har kompletterat och nationella aktiviteterna de stärkt utbildningspolitiken. nationella den och COMETT har varit framgångsrikt i att utveckla ett "varumärke" med en klar kvalitetsstandard i ett italienskt sammanhang. Samarbetet med programmet har ofta medfört att parterna också har engagerat sig i andra EG-initiativ. De italienska partnerskapen har starka band till FORCE och TEMPUS. Programmets framgångar har uppmuntrat många universitet att se över sina bestämmelser för att få möjlighet att formellt erkänna industripraktiken. COMETT-programmet har också agerat en viktig multiplikator när det gäller att fungera som tekniköverförare, vilket befäster partnerskapens roll som effektiva utvecklingscentraler som deltager i utbildningen, FoU och utvecklingsprogram för EG och för internationella myndigheter. som 184 IRL I DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET IRLAND | Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och Debatten om samarbete mellan den högre utbildningen och industrin har pågått sedan början av 1970-talet. COMETT har bidragit till att stimulera debatten genom att föra in nya frågor som har att göra med utbildningen och riktar blicken på arbetet över nationsgränserna. Partnerskapen har givit en extra dimension som ett infrastrukturellt nätverk. Den nationella COMETT samarbetskommittén har varit effektiv när det gäller att för första gången sammanföra alla dem (regering, universitet, företag, fackföreninger etc) som har ett intresse i den högre utbildningen och i vetenskaplig och yrkesinriktad utbildning. 1. 3 1. 4 Påverkan när det gäller att COMETT har bidragit till att föra in en EU-dimension i den nationella politiken inom området. formulera policyn Förhållande/samordning med nationella/regionala program Kontakter har etablerats med aktiviteter inom "Det operationella programmet för industriell utveckling" (1989-93) på områden som gäller samarbetet mellan den högre utbildningen och industrin. Analyser av utbildningsbehoven har utförts i samarbete med regionala och nationella institutioner som är engagerade i S&T. Starka stödrelationer har utvecklats med dem som arbetar inom högskolan för kontakter med industrin samt med de områden inom utvecklingen av S&T som har nationell prioritet (t ex timmer & skogsbruk, marinbiologi och bioteknik). 1. 5 COMETT:s helhetseffekt 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag Deras bidrag har innefattat att utveckla • expertis inom de europeiska samarbetsprojekten, « en EU-dimension i de regionala aktiviteterna, • en nationell sammanslutning av partnerskap 2. 2 2. 3 Formulering av industrins Alla partnerskap har genomfört analyser av utbildningsbehoven, irländska företag i behov organiserat korta kurser och engagerat internationella utbildningsprojekt. Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna Ja. partnerskapens aktiviteter har lett till att starka nätverk har utvecklats för samarbete runt korta kurser och projekt inom integrerade med och understödda av utbildningen, ofta rörlighetsaktiviteter. För de små företagen har detta ofta varit den första kontakten med aktiviteter som går över nationsgränserna. De får stöd av partnerskap när de deltager i större projekt. 2. 4 Bidrag från de sektoriella nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag Endast två sektoriella partnerskap har samordnats från Irland. Båda är aktiva när det gäller att erbjuda korta kurser över hela Europa samt att utveckla program för rörlighet över gränserna. De har trätt in i och samordnat andra EG-program (LINGUA, TEMPUS, FORCE etc) för sina medlemmar. 185 Ämne Sammanfattning av svar 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna Starka sidor: • Gott rykte, expertis och yrkesskicklighet har utvecklats, • Kopplingar till andra EG-program och nätverk har upprättats, Svagheter: • Brist på deltagande från industrins sida, beroende på att vi arbetar i en region med låg geografisk täthet när det gäller företag, på en låg teknisk nivå och med dominans av små och medelstora företag. Inget partnerskap. regeringsdepartement har "ägaransvar" tagit för • 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag • Osäkerhet kring och brist på finansiering Praktikplatserna för de studerande har I) Infört ett element av samarbete över nationsgränserna för de högskolor som redan genomför industripraktik, 2) katalyserat utvecklingen av anspråken på praktikplatser och mekanismerna för detta i de högskolor som inte redan hade infört sådana aktiviteter, 3) förbättrat den språkliga kompetensen hos de studerande, 4) agerat som bas för ett starkare samarbete och för gemensamma projekt, och 5) givit vissa företag en kulturmässig erfarenhet av lärande. 3. 2 Modifiering av policy och praxis för att underlätta utbyte I de flesta fall har de högskolor som inte redan genomför industripraktik, modifierat sin policy på en informell nivå för att underlätta utbyte. Vissa institutioner har även modifierat sin struktur formellt. 4. 1 Alstra nytänkande metoder för samarbete för att utveckla kurser 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning Nytänkande samarbete har ägt rum genom att • företag har varit direkt engagerade när det gäller att utveckla och planera kurser, • utvecklingsprocessen har internationaliserats, • flexibla nätverk har utvecklats för att genomföra sådant arbete. COMETT har förbättrat tillgången genom att uppmuntra högskolorna att utveckla och tillhandahålla teknisk utbildning, inom de områden där det tidigare hade varit framför allt nödvändigt att söka sig utomlands för utbildningen. Tillgången till internationell expertis har förbättrat kvaliteten. Också den öppna, multimedia- och distansundervisningen har påskyndats av COMETT. 4. 3 Komplettera/stärka COMETT har varit ett komplement till de pågående aktiviteterna, initiativ för utbildning på nationell nivå 4. 4 Andra punkter som har kommit upp Programmet för rörlighet är det gäller personal är för stelbent, och tre månader är för lång tid. 186 IS | DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET ISLAND J Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten COMETT har i hög grad stimulerat debatten. Programmet har tillhandahållit ett acceptabelt europeiskt forum för en debatt som tidigare hade lidit av ömsesidig misstro, och det har också bidragit till att i industrins ögon legitimisera mycket av högskole-expertisen på Island. Det har utgjort en del av grunden för en dialog om förhållandena mellan den högre utbildningen och industrin. 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och På grund av sammansättningen av den isländska industrin - med små och medelstora företag - har COMETT tvingats arbeta med kontakter med industrin och branschorganisationer på en administrativ nivå. Specifika kontakter med företagen sker under pågående projekt och praktik. Det isländska samhällets uppbyggnad med direktkontakt har inneburit att COMETT:s roll är att initiera kontakter, och att det, när kontakterna är upprättade, som mellanhand. Programmet har katalyserat skilda aktiviteter inom utbildning, forskning och praktik. fungerar längre inte 1. 3 1. 4 Påverkan när det gäller att Det har inte förekommet någon direkt påverkan, men de som utformar den nationella politiken har varit medvetna om formulera policyn COMETT:s aktiviteter och filosofi. Förhållande/samordning med nationella/regionala program för utbildningsbidrag Programmet under Socialdepartementet, har lämnat bistånd till individer som har gått på COMETT-kurser. COMETT har också genomfört ett flertal undersökningar av utbildningen för hantverkare i nära samarbete med Utbildningsdepartementet. ligger som 1. 5 COMETT:s helhetseffekt COMETT har • påskyndat kontakterna med universitet och företag över hela EES, • haft stark effekt när det gäller att rikta in högskolan på behovet av att marknadsföra deras undervisning, utbildning och forskning till industrin, • utvecklat en bättre medvetenhet hos industrin om fördelarna med att rekrytera universitetsutbildad personal, • förbättrat kvaliteten och påskyndat utvecklingen, framför allt inom marinbiologi och fiskeriindustrin. 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - för universitet/företag Det finns endast ett partnerskap på Island. Det har genomfört analyser av utbildningsbehovet och utvecklat och genomfört kurser att möta dessa behov. Det har främjat konferenser om relationerna mellan den högre utbildningen och industrin. 2. 2 2. 3 Formulering av industrins Detta behov kommit fiskförädlingsindustrin. har till särskilt starkt uttryck inom Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna Island har alltid varit mycket internationellt sinnat, med en tradition att söka teknisk utbildning utomlands. COMETT har fungerat som en kanal för denna redan befintliga marknad. 187 Ämne Sammanfattning av svar Island har endast ett regionalt partnerskap, även om detta har specialiserat sig på fiskframställnings- och fiskförädlingsindustrin, Starka sidor: Deltagande från industri- och branschorganisationer med direkt tillgång till företag, samt det starka moraliska och ekonomiska stödet från Islands Universitet, Svaga sidor: Bristen på direkt kontakt med företag och en mycket osäker ekonomisk grund. Svårt att fastställa, 2. 4 Bidrag från de sektoriella nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag 3. 2 Modifiering av policy och praxis för att underlätta utbyte förrän Islands universitet och företag formaliserar inte policy och praxis efter en lång provperiod. Universitetet och företagen har inte formaliserat varit öppna för COMETT men har ännu mekanismerna. 4. 1 Alstra nytänkande metoder för samarbete att utveckla kurser för • COMETT har varit gäller tillvägagångssättet med behovsanalyser och har sedan, tillsammans med industrin, diskuterat de bästa metoderna för att möta behoven. föregångare när det • Det har också varit en föregångare när det gäller den omfattande förberedelsen av högkvalitativa utbildningsprogram med internationella universitetsexperter och företagsledare. 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning Kurser med kvalitet har tagits fram. Tyvärr har dock inte ett tillräckligt antal kurser funnits tillgängliga, och inte heller har nya utbildningsmetoder undersökts i tillräckligt hög grad. Utbildningen av dem som undervisar har också betonats. 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå 4. 4 Andra punkter som har kommit upp helt COMETT har lagt till en ny dimension till utbildningen (snarare än att utbildningsbehovsanalys, hög kvalitet i förberedelserna av kurserna och utbildningen av yrkesutbildare. kompletterat genom enkelt den) ha institutionella separationen av från Den universitetet, och den därpå följande bristen på universitetskurser utöver grundutbildningen, 1991 har begränsat fram möjligheterna för samarbete. forskningscentra till L I DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET LUXEMBURG Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten Förhållandet mellan den högre utbildningen och industrin var utvecklat, redan innan COMETT kom in i bilden. COMETT har dock haft en indirekt, katalytisk effekt på förhållandena mellan den högre utbildningen och industrin. Det har riktat uppmärksamheten på betydelsen av samarbete över nationsgränserna. 1. 2 1. 3 1. 4 Främja relationer mellan företag universitet och COMETT blir alltmer välkänt. Dess goda administration har uppmuntrat företag att deltaga i ytterligare EG-program. Påverkan när det gäller att COMETT-aktiviteter har riktat uppmärksamheten mot bristen på nationell samordning, när det gäller samarbete mellan inhemska formulera policyn företag och utländska universitet, och har uppmuntrat utvecklingen av gemensamma åtgärder i Saar-Lor-Lux-området. Förhållande/samordning med nationella/regionala program Partnerskapen har stött QUALIF-programmet när det gäller kvalitetsstyrning av informationsprojekt mellan företag och nationella organ 1. 5 COMETT:s helhetseffekt COMETT har spelat en konkret, initierande roll när det gäller att utveckla SITec som en central roll inom CRP-Henri Tudor. SITec är en plattform för ny teknik i intensivkurser. Partnerskap har fört samman organ för tekniskt nytänkande med intresse för utbildning. Luxemburg har endast ett regionalt partnerskap som täcker hela landet. Ja, de har genomfört sektoriella utbildningsbehovsanalyser, Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag Formulering av industrins behov 2. 1 2. 2 2. 3 Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna Ja, genom att ge kurserna ett internationellt inslag. Också genom att göra företagen uppmärksamma på den europeiska dimensionen såväl inom FoU som när det gäller utbildning. 2. 4 Bidrag från de sektoriella Det förekommer inga sektoriella partnerskap i Luxemburg, nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna Starka sidor: Bland dess partner finna yrkessammanslutningar, vilket har stärkt trovärdigheten och gjort det lättare att få kontakt med företagen. Andra partnern har varit 1ST (Tekniska Högskolan), CUL (Universitetet) och CRP (Center för offentlig forskning). Alla parter har varit aktiva inom FoU, både nationellt och på EU-nivå, vilket har gjort det möjligt för partnerskapet att koppla samman yrkesutbildnig och forskning. Svaga sidor: - 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag COMETT har skapat kopplingar mellan den högre utbildningen och industrin. För de små och medelstora företagen har detta ofta utgjort den första kontakten med ett europeiskt program, och erfarenheten har uppmuntrat dem att gå vidare till FoU-program. 189 Ämne Sammanfattning av svar 3. 2 Modifiering av policy och Praktikplatser på företagen har blivit mer systematisk, praxis för att underlätta utbyte 4. 1 Alstra nytänkande Ja, och i synnerhet när det gäller att utveckla SITec som en metoder för samarbete för plattform för korta kurser. att utveckla kurser 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning Inom COMETT har CRC-CU utvecklat korta kurser för industrin, liksom Chambre des Metiers (hantverksföreningen); den senare framför allt för de små och medelstora företagen. 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå 4. 4 Andra punkter som har kommit upp För närvarande pågår en reform och utbyggnad av den högre utbildningen. Som en förväntas LEONARDO i ännu högre grad komplettera de nationella utbildningsåtgärderna. följd av denna reform I Luxemburg saknas en fullständig universitetsutbildning, då här endast finns l'Institut Supérieur de Technologie (Tekniska Högskolan, 1ST) och le Centre Universitaire du Luxembourg (Luxemburgs universitetscenter, CUL). Därför har företag vänt sig utomlands för att få ett samarbete mellan den högre utbildningen och industrin. Som en följd av de ekonomiska svårigheterna 1992 har de studerande blivit mer intresserade av yrkespraktik, och företagen har blivit mer noga med att praktiken skall vara relevant för utbildningen. 50% a arbetsstyrkan kommer från utlandet. Det är först i och med grundandet av Centres de Recherche Publics (Center för offentlig forskning, CRP) 1987 som en ny och högteknologisk utbildning har blivit tillgänglig inom landet. NL | DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET NEDERLÄNDERNA1 | Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten COMETT har inte spelat någon större roll i den nationella debatten om samarbete mellan den högre utbildningen och industrin. Detta beror på COMETT. s blygsamma budget och den rika traditionen av en fortlöpande högre utbildning (av vuxna) för industrin. Likaledes förekom det redan före COMETT en hel del kontakter mellan universitet, högskolor och företag. Utöver detta finns det ett heltäckande system av åtgärder för att utveckla och sprida ny teknik, framför allt till de små och medelstora företagen. COMETT spelar här en stödjande, snarare än en ledande, roll. Främja relationer mellan universitet och företag 1. 2 1. 3 Påverkan när det gäller att formulera policyn Inte ännu så länge. 190 Ämne Sammanfattning av svar 1. 4 Förhållande/samordning med nationella/regionala program 1. 5 COMETT. s helhetseffekt 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag COMETT har ännu inte givit resultat när det gäller att formulera ny nationell eller regional politik, och inte heller när det gäller att skapa kopplingar till kompletterande nationella eller regionala program. Departementet har dock givit ekonomiskt stöd till partnerskap. Svagt, på grund av att det redan funnits strukturer för samarbete mellan den högre utbildningen och industrin och på grund av de blygsamma ekonomiska resurserna, men visst har COMETT bidragit till att ge en europeisk dimension till utbildningen. från Erfarenheterna är fortfarande begränsade och skiftar partnerskap till partnerskap. COMETT och partnerskapen har bidragit till att skapa strategier för industriella "duster", 2. 2 2. 3 Formulering av industrins behov "Runda bordssamtalen" har varit till stor nytta. Analyser av utbildningsbehoven har inte alltid genomförts. Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna Framför allt för högskolorna. När det gäller universiteten har det snarare rört sin om att samordna redan befintliga aktiviteter, 2. 4 Bidrag från de sektoriella nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna Förefaller kunna bli framgångsrika, när de växer från en basis av redan befintligt samarbete. De passar in väl i systemet för högre utbildning. Starka sidor: Regionala partnerskap - ett nära förhållande till andra "mellanhandsorganisationer", provinsiella myndigheter och företag - konkreta och synbara resultat av det internationella samarbetet - kunskap om den europeiska expertisen och möjligheten att utnyttja denna, när så behövs. De sektoriella partnerskap - en internationell dimension har tillkommit - andra starka sidor innefattar COMETT:s överstatliga karaktär och dess kopplingar till kommissionen, samt spin off- effekter som gynnar andra program och aktiviteter. Svaga sidor: Bristen på ekonomiska medel för aktiviteterna. Regionerna är för stora. De partner som finns inom industrin är inte tillräckligt engagerade. Industrin är inte tillräckligt medveten om COMETT. Snabb omsättning på personal inom partnerskap. Större regionala partnerskapen. svårigheter med industrikontakter i de 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag Ett partnerskap har byggt upp strategikommittéer tillsammans med partnerindustrier för att kontrollera utbytet och påverka kursinnehållet. Här har kurserna och praktiken integrerats, övriga pekar på en mycket mera blygsam nivå av nytänkande. lokala praxis för att underlätta utbyte 3. 2 Modifiering av policy och Mer uppmärksamhet riktas nu mot praktiska frågor, såsom bostäder för de studerande, strukturering av kontakterna (en policy med nätverksarbete i stället för informella kontakter) och det planerade utbudet av studenterna projekt som en del av företagen verksamhet osv. 191 Ämne Sammanfattning av svar 4. 1 Alstra nytänkande COMETT har internationaliserai ett antal aktiviteter inom kurserna metoder för samarbete för och bidragit till att orientera utbildarna mot att ge utbildning på en internationell nivå. Fler kurser som bygger på efterfrågan har att utveckla kurser utvecklats tack vare att företagen har engagerat sig. 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning När det gäller att utveckla kurser har kvaliteten förbättrats, tack vare utbytet av idéer. Garantier för en kvalitet av Europanivå har framtagits genom att man har tagit bort större skillnader mellan de olika universiteten och utarbetat kursplaner med en gemensam kärna (som utbytena bygger på). Inspektörer har utsetts för att övervaka kvaliteten. Bredden på det tillgängliga kursutbudet har ökat, både i Nederländerna och i Europa som helhet, samtidigt som kurser genomförs på ett mer varierat sätt. 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå Detta har uppnåtts genom att man har gjort aktiviteterna inom utbildningen mer internationella till sin natur samt ökat intresset och delaktigheten från de små och medelstora företagen. 4. 4 Andra punkter som har • kommit upp • • * för Sanktioner Behovet av förenkling av regler och procedurer kring och rörlighet. programmen "efterhandsrapporter" skulle också i hög grad förbättra programmets effektivitet. Behov av bättre samordning av EGs program för teknisk undervisning och utbildning som erbjuds av många EG- program. Den strikta avgränsningen mellan den högre teoretiska utbildningen å ena sidan, och COMETT och den högre yrkesinriktade utbildningen å andra sidan, anses vara mindre fruktbar. Delegationen från Nederländerna antydde att deras utvärdering skulle vara identisk med den som genomfördes 1993. Denna, 1993 års utvärdering, har använts här, tillsammans med deras inlaga "Kommentarer för år 1994 som skall läggas till dem som avgavs för år 1993". N | DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET NORGE I Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten Debatten om samarbete mellan universiteten och företagen har ökat gradvis, men det skulle vara en överdrift att påstå att COMETT är upphov till diskussionen, debatten var redan väl framskriden. Samtidigt har ett stort antal arbetsrelationer mellan den högre utbildningen och företagen varit ett av de påtagliga resultaten. 1. 2 1. 3 Främja relationer mellan universitet och företag Ja, många nya arbetsrelationer. Påverkan när det gäller att formulera policyn Inte så starkt på det nationella planet, men viktigt när det gäller regionalpolitiken och på planeringsstadiet. 192 Ämne Sammanfattning av svar 1. 4 Förhållande/samordning med nationella/regionala program På nationell nivå: • Vitboken av 1991 om högre utbildning argumenterade för ett närmare internt samarbete mellan utbildningsinstitutionerna i ett integrerat norskt nätverk, samt för ett samarbete med externa institutioner, men det har inte skapats något nationellt program. • Det Norska Forskningsrådet har program för tekniköverföring mellan universiteten och Industridepartementet efterlyser ett bättre samarbete mellan forskningsinstituten och universiteten. industrin. • Den norska långtidsplanen för 1994 - 1997 strävar efter "att sprida tillgänglig teknik och kompetens till företagen. (och en) tekniska och snabbare uppdatering och yrkesmässiga kunskaper. " I den nationella budgeten för år 1993 står att läsa att "Internationellt samarbete inom den högre utbildningen måste stärkas, vilket också innefattar deltagande i internationella utbi ldn ingsprogram. " förnyelse av • Det har sålunda varit stora likheter mellan COMETT-programmets syften och de nationella målen. På regional nivå: • COMETT:s roll när det gäller att utveckla och genomföra strategiska planer på regional och länsnivå i Norge bör betonas. • Där sådana planer redan fanns, till exempel i västra Norge, har COMETT varit ett viktigt verktyg för att genomföra dem. I andra fall har COMETT:s syften antagits som en del av grundvalen för de planer som nu är under utarbetning. 1. 5 COMETT:s helhetseffekt Medlemmar i COMETT har tillhandahållit överföring av och utbildning inom teknik, med en europeisk aspekt, som annars skulle ha saknats, eller som skulle ha krävt möda för att kunna arbetas in, om man skulle ha använt nationella resurser och på helt och hållet nationella villkor; knappast den bästa tänkbara utgångspunkten, när man skall skapa ett internationellt program för samarbete. 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag det och etablerade undervisnings- De har uppmuntrat till ett regionalt samarbete mellan regionala affärsintressen och utbildningssystemet. De har fört in en europeisk dimension i universitetets traditionella koppling till industrin och i den fortlöpande utbildningen. De har utvecklat ett riksomspännande nätverk för spridning av information genom tekniska tidningar och nyhetsbrev, samt genom årliga konferenser om tekniskt kunnande. De har också utvecklat kurser och ordnat praktikplatser för de studerande. De har gått över från samarbete inom utbildningen till RTD-projekt och utvecklat sektoriella aktiviteter. 2. 2 Formulering av industrins behov Partnerskapens aktiviteter har skiftat från direkta analyser av utbildningsbehovet och därpå följande utveckling av kurser, till att stödja industrin i dess ansträngningar: för att citera ett partnerskap: "Hjälp till självhjälp". 2. 3 Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna Detta har varit en av de största framgångarna för alla partnerskap. De sektoriella partnerskapen har från första stund blickat ut över nationsgränserna. Även de regionala partnerskapen har faktiskt varit framgångsrika på detta område. 193 Ämne Sammanfattning av svar nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 4 Bidrag från de sektoriella De två sektoriella partnerskapen har varit placerade på Norska Tekniska Högskolan (NTH) i Trondheim, med mycket nära förbindelser med för kontraktsforskning på samma plats. Partnerskapen har bidragit till den internationella karaktären och de internationella aktiviteterna internationella inom utbildningsbehovsanalyser, korta kurser samt genom utbyte för studenter och personal. De har gått vidare till att utveckla större RTD-projekt utanför COMETT. teknikkomplex SINTEF, institutet genom stora detta stora det 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag Starka sidor: Det starka europeiska nätverk som har utvecklats, Stödet från den norska regeringen och de regionala myndigheterna, NTHs aktiva engagemang och stöd till tre av partnerskapen. Det aktiva stödet och deltagandet från Norska Ingenjörsförbundet (NIF) och Förbundet för norsk ingenjörsindustri (TBL). Svaga sidor: Behoven av ekonomiska medel hade underskattats. Rörlighetsåtgärder har utnyttjats av deltagare i större COMETT- och andra projekt som ett medel för att både befästa och utveckla samarbete. praxis för att underlätta utbyte 3. 2 Modifiering av policy och Den norska regeringen har beviljat arbets- och uppehållstillstånd till faktiska COMETT-studerande. Överenskommelser med Studentbostäder har inneburit en stor hjälp för inkommande studenter. Överenskommelser med universiteten har givit COMETT- studerande alla de rättigheter som norska universitetsstuderande har (rabatterade resor, studentaktiviteter osv). TBL har rekommenderat sina medlemmar att ta emot studerande som praktikanter. Förbättringar i praxis när det gäller praktikplatser för de studerande. 4. 1 Alstra nytänkande Kurser har utvecklats från början för en europeisk publik och med metoder för samarbete för en europeisk dimension. Några kurser utvecklats från andra EU- investeringar (t ex ESPRIT II). Ett vidsträckt utnyttjande av ny att utveckla kurser teknik, nya mjukvaruprogram och simulatorer har inarbetats i kurserna. COMETT-aktiviteter har varit både ett praktiskt instrument och en katalysator. 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning Tyngdpunkten har legat på kvalitetsförbättring. COMETT har fört in ett antal "kvalitetspartner", när det gäller att utveckla kurser och aktiviteter för den fortlöpande utbildningen som annars inte skulle ha varit tillgängliga i Norge. 4. 3 Komplettera/stärka Den stora likheten mellan COMETT:s syfet och de nationella initiativ för utbildning på målen, när det gäller överföring av teknik och utbildning, har varit nationell nivå en garant för komplettering. 4. 4 Andra punkter som har kommit upp • Vitboken om högre utbildning av 1991 argumenterade för ett närmare internt samarbete mellan utbildningsinstitutionerna i ett integrerat Norskt Nätverk, samt för ett samarbete med externa institutioner, men det har inte skapats något nationellt program. • Det Norska Forskningsrådet har program för tekniköverföring mellan universiteten och Industridepartementet efterlyser ett bättre samarbete mellan forskningsinstituten och universiteten. industrin. 194 P DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET PORTUGAL | Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten I viss utsträckning har COMETT bidragit till att stimulera debatten, utveckla nya idéer och förslag samt öka medvetandet om betydelsen av tekniköverföring. 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och COMETT har bidragit till förbättringen av nationella och internationella kontakter mellan universitet och företag när det gäller överföring av teknik och utbildning. 1. 3 Påverkan när det gäller att formulera policyn 1. 4 Förhållande/samordning med nationella/regionala program Inrättandet av COMETT:s informationskontor i Conselho para a Cooperacao Ensino Superior Empresa (CESE - kontoret med ansvar för att föreslå procedurer och policy för att förbättra samarbetet mellan den högre utbildningen och industrin) har varit betydelsefullt för COMETT:s framgångar i Portugal. Det finns ett förslag om att integrera liknande samarbete mellan den högre utbildningen och industrin i andra nationella program som bygger på erfarenheterna från COMETT. CESE har rekommenderat ett offentligt stöd till partnerskap för att skapa bättre samordning med nationella program. Parallellt med COMETT har det också organiserat två stora konferenser om samarbete med den högre utbildningen varje år. COMETT- aktiviteter har också inspirerat CESE till att starta ett nationella program för praktik i utbildningen för studerande med examen från universitetens grundutbildningar, i företag och organisationer i andra EU- och EFTA-länder. Här kommer CESE att använda mycket av den information och de kunskap som har erhållits genom COMETT-programmet. 1. 5 COMETT:s helhetseffekt Vissa redan befintliga konsortier för tekniköverföring och FoU har utvecklats till att också omfatta utbildning. Kontaktytor mellan den högre utbildningen och industrin, avsedda för teknisk utbildning, har upprättats. Praktikplatser över kursuppbyggnaden. En dialog för förnyelse har öppnats mellan högskolan och företagen, vilken har lett fram till mer "skräddarsydda" kurser. nationsgränserna integrerats har i 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag Bidragen har varit följande: 1) Utvecklingen av specialinriktade kontaktytor mellan högskolan och industrin. Dessa har dock dominerats av universiteten. 2) Tillkomsten av en internationell dimension till dessa kontaktytor, något som tidigare endast fanns i mycket ringa omfattning. 3) Aktiviteter har utökats till att också omfatta andra EU- och nationella program (PEDIP, PRODEP etc). Två partnerskap har gått över till att arbeta med de regionala myndigheterna när det gäller den regionala utvecklingen. Ett partnerskap har byggt upp ett antal centra för tekniköverföring över sin region. 195 2. 2 2. 3 2. 4 Ämne Sammanfattning av svar Formulering av industrins COMETT:s bidrag för att studera behoven av yrkeskunskaper, särskilt för de små och medelstora företagen, utgör ett värdefullt behov bidrag i denna fråga. Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna Partnerskapen och COMETT har stärkt banden till högskola och industri i utlandet genom ny FoU och nya partner i utbildningen, På liknande sätt har de för företagen inneburit internationella kontakter och potentiella marknader, samtidigt som de har varit en dörr till andra europeiska program. Företagen, framför allt de små och medelstora företagen, har dock haft ett för litet inflytande i utvecklingen av programmen. Bidrag från de sektoriella De sex sektoriella partnerskapen (textil, jordbruk, gruvindustri, telekommunikationer, nätverken för partnerskap kurser, bioteknik) har utbildningsmaterial, böcker, register etc. De har också deltagit i för utbildning - studentutbyte och stärkt band tvärs över hela Europa. universitet/företag fram tagit 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag ledningsstruktur. Starka sidor: Att partnerskapens aktiviteter har en dimension som av en sträcker sig över nationsgränserna. Utvecklingen den professionell internationella tekniska utbildningen. Svaga sidor: Partnerskapen är fortfarande beroende av ett bräckligt ekonomiskt stöd. De flesta sektoriella partnerskapen har en något förvirrad juridisk ställning. Bristen på allmänt medvetande och erkännande av deras potential inom de nya EG-programmen för undervisning och utbildning. Specialisering inom Ett ökat intresse från studenternas sida av att få praktisera i de studerandes utomlands. En ökad europeisk dimension utbildning. Rörligheten har också bidragit till att utveckla ett europeiskt nätverk för tekniköverföring mellan universitet och företag. Det saknas dock fortfarande ett erkännande av studenternas praktikperioder i de akademiska kursplanerna. Det saknas också riktig kontroll av arbetet inom utbildningen som utförs av universiteten och företagen. Utbyte av personal, framför allt från företag till universitet, är fortfarande svårt att genomföra, eftersom det är svårt för företagen föra samman sina behov av personalutbildning med att universitetens utbildningsmetoder, och att vara av med personalen i så långa perioder. 3. 2 Modifiering av policy och praxis för att underlätta utbyte Inte mycket. Det behövs mer deltagande från universiteten,och även att de tar större ansvar för studentutbyten. Det fordras också ett genomgående erkännande, strukturellt och i kursplanerna, av industripraktik utomlands. 4. 1 Alstra nytänkande Utvecklingen av och deltagandet i aktiviteter över nationsgränserna metoder för samarbete för har stärkts inom utbildningen. att utveckla kurser 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning och kvalitets- av En utbildningsutrustningen på marknaden. Effekterna är dock begränsade på grund av den låga efterfrågan (och tillgången) på teknikinriktad utbildning i Portugal. kvantitetsmässig förbättring 196 Ämne Sammanfattning av svar 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå Även om effekterna är begränsade, kommer de slutliga resultaten att bero på om, och i hur hög grad, specifika COMETT-frågor inom utbildningen samordnas med och kompletterar de nationella, regionala och lokala programmen. 4. 4 Andra punkter som har kommit upp SW I DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET SWEDEN | Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten Endast marginellt på nationell nivå; något mer på regional och lokal nivå. Programmet är litet. Ekonomin har också varit svag. 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och 1. 3 1. 4 Påverkan när det gäller att formulera policyn Förhållande/samordning med nationella/regionala program 1. 5 COMETT:s helhetseffekt Inte mycket, utöver de direkt berörda. Universiteten har redan starka enheter för fortlöpande utbildning. Däremot har främjandet av internationella relationer varit något nytt för de svenska universiteten och företagen. Inget alls på en nationell nivå. Något på en regional nivå. Inte särskilt mycket. Viss samordning mellan de universitet som bedriver program för fortlöpande utbildning och partnerskap. Helhetseffekten har varit liten. Inriktning B har varit en verklig succé, framför allt för de små och medelstora företagen. De nätverk som har utvecklats kommer att användas för andra projekt. COMETT har också ökat förståelsen av EU. 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag Bidragen har varit små utanför de företag och universitet som har varit direkt berörda. Dessa partnerskap har lidit av en identitetskris, De indirekta bidragen innefattar dock • • en ökad marknadsföring av teknik och utbildning, • en europeisk arens för samarbete och politiskt informationsspridning, tryck 2. 2 2. 3 2. 4 (sektoriellt). Formulering av industrins De flesta partnerskap har försökt sig på detta. Det finns dock ett behov stort antal organisationer som är aktiva på detta område. Stimulera sökande efter partner över nations gränserna Bidrag från de sektoriella nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag Ja, i viss utsträckning, framför allt genom exempel, Inte särskilt mycket, utom effekterna av de kurser som har genomförts och de studenter som har fått praktikplatser. Dessa har dock fungerat bra. ^ ^^ 197 Ämne Sammanfattning av svar 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag Starka sidor har varit partnerskapspersonalens hängivenhet samt att arbeta i ett Europa-perspektiv och stödja andra förmågan program. Svaga sidor har varit bristen på engagemang från industrins sida, framför allt från de små och medelstora företagen, och förmedlingen av erfarenheter mellan regioner. Nej, det har inte varit något i grunden nytt med praktikplatserna de studerande. Praktik av annat slag har knappt använts, för 3. 2 Modifiering av policy och praxis för att underlätta utbyte • Ökat engagemang för att finna praktikplatser för studerande i de större företagen. Vissa av dem har använt COMETT för att prova potentiella medarbetare i dotterbolag utomlands. • Vissa av de små och medelstora företagen har för första gången kommit i kontakt med utländska studerande. • Ökad känslighet och förståelse för kulturella skillnader. • Svenska utrikesdepartementet har ordnat ett snabbt och förenklat sätt att ge de studerande arbets- och uppehållstillstånd. 4. 1 Alstra nytänkande Marginellt. metoder för samarbete för 1. Förnyelsen har hållit sig till förberedelsearbetet - diskussioner och förhandlingar om hur man skall tillämpa och formulera att utveckla kurser "uppdraget" till universitetslärarna. Resten har varit som vanligt. 2. Med sektoriella partnerskap har industrigrenarnas inflytande varit starkare i utvecklingen av utbildningen. *3. Ett IT-nätverk har satts upp för informationsutbyte och för att finna kontakt med partner) och kommer i framtiden att användas för arbetsplatsanknuten utbildning för industrin. inledningsskedet (i 4. 2 Bidrag till förbättringar i Marginellt. Kvalitetskontroll har dock blivit en viktig och medveten fråga, eftersom kurserna kommer att ledas av olika lärare i olika länder. utbudet på teknikinriktad utbildning 4. 3 Komplettera/stärka Marginellt, initiativ för utbildning på nationell nivå 4. 4 Andra punkter som har kommit upp • COMETT har varit i bruk för kort tid för att man skall kunna bedöma det. Det är för litet för att kunna ha något större inflytande. • Det kanske är nödvändigt med en klarare avgränsning mellan partnerskap. De sektoriella partnerskapen kan till exempel specialisera sig på att utveckla och erbjuda kurser, medan de regionala partnerskapen kan organisera efterfrågan på lokal nivå. Återanvändningen av kurser har varit mycket låg. • Nätverk av partnerskap bör bevaras och nätverken tryggas. 198 SF I DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET FINLAND I Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten • Då det redan fanns en stark tradition av samarbete, utbyte och praktikplatser mellan den högre utbildningen och industrin i Finland, förefaller inte COMETT ha fått någon märkbar effekt på regional eller nationell nivå på debatten, på relationerna mellan den högre utbildningen och industrin, eller när det gäller att formulera politiken. • De förnyande effekterna har gällt samarbete över nationsgränserna. 1. 2 Främja relationer mellan företag universitet och • Den etablerade traditionen av samarbete mellan universitet och har varit ett gott utgångsläge för genomförandet av företag programmet. • Erfarenheter har gjorts i ett europeiskt sammanhang. Påverkan när det gäller att Både den regionala och den nationella politiken är redan övertygade om betydelsen av relationerna mellan den högre formulera policyn utbildningen och industrin. 1. 3 1. 4 Förhållande/samordning med nationella/regionala program • Det har skett en stark samordning med det nationella programmet för att öka de tekniska institutens aktiviteter över nationsgränserna. Två tredjedelar av de Ba-studenter som går ut på praktik kommer från sådana institut. • Utbildningsdepartementet har tagit fram särskilda bonuspengar för akademiska universitet som ökar sina aktiviteter över nationsgränserna. Deltagande i COMETT är numera ett kriterium för sådana medel. • Erfarenheter av att deltaga i ett EU-sammanhang, både för myndigheter och för de organisationer som deltager i programmet. • En stabil grund för ett framgångsrikt deltagande i ett EG- program som en grund för framtida arbete. De har överbryggat avståndet mellan Bryssel och de deltagande finska organisationerna, särskilt för företag. 1. 5 COMETT:s helhetseffekt 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 2 2. 3 2. 4 Formulering av industrins Alla partnerskap har genomfört SNA som har lett fram till att nya behov projekt har skapats. Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna De har stimulerat och bidragit till ett internationellt samarbete. De har i många fall förvandlat ett nationellt projekt till ett europeiskt, Bidrag från de sektoriella De två sektoriella partnerskapen har haft synbara effekter på nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag utbildningen inom sina respektive sektorer. ^ 199 Ämne Sammanfattning av svar 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna Starka sidor: Ett nära samarbete mellan partnerskap och med informationscentrum, ekonomiska bidrag till partnerskap som en förberedelse för LEONARDO. 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag Svaga sidor: Det fins inte full täckning för partnerskap över hela landet, den ekonomiska nedgången har begränsat antalet partner inom industrin. Eftersom COMETT är det enda program Finland har kunnat deltaga i, har partnerskapen varit begränsade till att arbeta huvudsakligen med COMETT. Det finns en lång tradition av att studenter söker praktik utomlands. Därmed har COMETT utgjort en ny kanal, snarare än ett nytt sätt att tänka. Men framför allt för de tekniska instituten har COMETT varit ett effektivt sätt att öka de högkvalitativa praktikplatserna. Även om inte expertutbyte (Be) är något nytt, har det uppskattats som en av de mest givande aktiviteterna i COMETT. 1994 var Finland det näst största "avsändarlandet" i COMETT! praxis för att underlätta utbyte 3. 2 Modifiering av policy och COMETT:s decentraliserade natur har uppmuntrat individuella anställda på universitet, som har ansvar för internationella frågor, att ta initiativ och att ta mer ansvar för att ordna praktikplatser. Tidigare var det mesta av detta arbete centraliserat. Företagen har ändrat inställning till praktiken, från att se den som välgörenhet till att ta acceptera studerande och erkänna dem som en verklig tillgång. 4. 1 Alstra nytänkande metoder för samarbete för att utveckla kurser 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning COMETT har inte tätt någon större effekt på nationell nivå, på grund av det ringa antalet projekt. Däremot har kurser, som endast skulle ha varit nationella, nu blivit europeiska. Kurser har genomförts med engelska som undervisningsspråk för deltagande från andra länder. Undervisningsmaterial som tagits fram har av industrin erkänts vara användbart. 4. 3 Komplettera/stärka initiativ för utbildning på nationell nivå COMETT har effektivt bidragit till att öka det europeiska samarbetet och har hjälpt till att skapa nya kontakter och nya samarbetsformer. 4. 4 Andra punkter som har kommit upp 200 UK | DEN SLUTLIGA NATIONELLA UTVÄRDERINGEN AV COMETT-PROGRAMMET FÖRENADE KUNGARIKET | Ämne Sammanfattning av svar 1. 1 Stimulera debatten 1. 2 Främja relationer mellan universitet och företag 1. 3 Påverkan när det gäller att formulera policyn 14 Förhållande/samordning med nationella/regionala program 1. Universiteten ansåg i allmänhet att COMETT har givit liv åt debatten om samarbetet mellan den högre utbildningen och industrin. Många anmärkte dock att debatten hade pågått länge redan innan COMETT kom till. 2. 43% av företagen ansåg att COMETT har varit framgångsrikt inom detta område. 36% tyckte annorlunda. 3. 58% av de regionala och 71% av de sektoriella partnerskapen ansåg att COMETT hade varit ett värdefullt inslag. 1. De flesta universiteten ansåg att COMETT hade utgjort ett värdefullt bidrag. Programmet har ökat kopplingar, både lokalt och över hela Europa. 2. Vissa av företagen ansåg att COMETT endast hade tagit minimala nya samarbetsinitiativ. Vissa ansåg att de kopplingar som COMETT etablerat mellan universiteten och industrin hade fört in nya idéer på arbetsplatsen. 3. 70% av alla partnerskap upplevde att de hade givit ett värdefullt bidrag inom detta område. De har ägnat sig åt allt från att ordna praktik för studenter till att skapa nya kopplingar över nationsgränserna, till SNA och utbildningsbehovsanalyser på regional och sektoriell nivå, och till frågor som rör anställning av personer med akademisk examen. 1. 49% av universiteten ansåg att COMETT inte har haft någon inverkan på policyn; den var i de flesta fall redan väl utvecklad. 2. 36% av företagen ansåg att COMETT har haft ett visst eller ett avsevärt inflytande på deras policy gentemot universiteten. 3. Endast 25% av de regionala och 14% av de sektoriella partnerskapen ansåg att COMETT hade haft ett visst eller ett avsevärt inflytande. Många ansåg dock att det indirekta inflytandet hade varit betydelsefullt. COMETT har kompletterat och utvidgat de befintliga modellerna för samarbete mellan den högre utbildningen och industrin. 1. Hälften av universiteten har varit inblandade i nationell eller liknande COMETT. Några har varit regional policy, medlemmar i TEC (tekniska utbildningscentra). 2. För företagen har den största fördelen med COMETT varit att de har fått tillgång till europeisk expertis och ett medvetande om de europeiska problemen inom utbildningen. 44% har varit engagerade i liknande aktiviteter. 3. 77% av de regionala och 60% av de sektoriella partnerskapen uppger att de har upprättat kontakter mellan COMETT och annan nationell eller regional policy, vars syften kompletterar varandra. 201 Ämne Sammanfattning av svar 1. 5 COMETT:s helhetseffekt 2. 1 Bidrag från de regionala nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 2. 2 Formulering av industrins behov 1. Universiteten ansåg i allmänhet att COMETT inte hade haft någon stor effekt, inte ens lokalt. De internationella aspekterna ansågs dock ge trovärdighet åt EU:s politik när det gäller utbildning. Vissa ansåg att COMETT hade förbättrat den tekniska yrkesskickligheten i lokala företag. 2. Hälften av företagen ansåg att COMETT hade haft en värdefull effekt på just deras företag, i synnerhet genom de praktiserande studenterna som öppnade dörrar för nytt kunnande och skapade en medvetenhet om EU-marknaden. Företagen ansåg att COMETT:s helhetseffekt var liten på det regionala planet. 3. Partnerskapen ansåg att effekten begränsades på grund av det inte fanns tillräcklig finansiering för att alstra intresse och deltagande i större skala. 1. Universiteten ansåg att partnerskapen hade störst betydelse på en regional, snarare än nationell, nivå. Partnerskapen har varit effektiva när det gäller att marknadsföra COMETT. Både nyhetsbrev, möten, praktik och korta kurser har varit till nytta. 2. I allmänhet ansåg företagen att det fanns behov av nätverk för både universitet och företag, och de såg partnerskapen som en katalysator inom detta område. 3. Alla partnerskap såg ett behov av nätverk för den högre utbildningen och industrin, vilka skulle utveckla kopplingar information om över nationsgränserna och bidraga med möjligheter till utbildning inom EU. 1. Över hälften av universiteten var av uppfattningen att partnerskapen hade haft en liten eller ingen effekt när det gällde att hjälpa företagen att uttrycka sina behov; det fanns många andra vägar för detta. 2. För företagen för utbildningsbehovsanalyserna samt med att höja företagets profil när det gällde utbildning. partnerskapen hjälp var till 3. Partnerskapen presenterade inga klara bevis på att de hade varit regionala till hjälp inom detta område: 54% av de partnerskapen ansåg att inte mycket hade uppnåtts. 2. 3 Stimulera sökande efter partner över nations- gränserna 1. Universiteten ansåg att partnerskapen hade hjälpt dem att se ut över nationsgränserna, när de upprättade kopplingar till andra universitet och företag över Europa. 2. För företagen hade partnerskap funnit partner utomlands och fick i Förenade kungariket skapat kontakter med studerande praktikplatser inom (Storbritannien och Nordirland). från EU som företagen 3. 16% av de regionala och alla sektoriella partnerskap ansåg att de hade bidragit något eller i hög grad till att uppmuntra samarbetet över nationsgränserna 2. 4 Bidrag från de sektoriella De sektoriella partnerskapens bidrag skilde sig inte stort från de regionala partnerskapens. De förefaller dock ha haft närmare och oftare kontakter med företagen. nätverken för partnerskap för utbildning - universitet/företag 202 - Ämne 2. 5 De viktigaste starka och svaga sidorna hos partnerskap i medlemsländerna företag I I i Förenade kungariket och Sammanfattning av svar I. Universiteten ansåg att partnerskapens styrka låg i deras omfattande kontakter med andra partnerskap, universitet och i EU, samt i deras engagemang för industriell utveckling och katalytisk stimulans av samspelet mellan universiteten och industrin. Svagheten låg i otillräcklig finansiering och stundom i att de inte har varit tillräckligt fast kopplade till sina egna regionala strukturer. 2. För företagen låg partnerskapens styrka i deras förmåga att föra samman europeisk organisationer och tillhandahålla det allra senaste inom EU, samt möjligheten att förmedla praktikplatser i Europa. Svagheten låg i bristen på samarbete mellan de sektoriella och de regionala partnerskapen samt i finansieringsprocessen, som gjorde det svårt att planera långsiktigt. Kommunikationen genom reklam och publicitet har varit mycket dålig. Det har varit ett dåligt medvetande om att partnerskap existerar. inom aktiviteter för utbildning 3. 1 Rörlighetsåtgärdernas bidrag till förnyelse i samarbetet mellan universitet och företag 3. 2 Modifiering av policy och praxis för att underlätta utbyte 3. De regionala partnerskapen såg följande som sina starka sidor: nätverksarbete, expertis inom programmen för rörlighet, kopplingar till kommissionen, projektledning, en knutpunkt där alla kan få tillgäng till högskola, företag och EG-program. Svagheterna var den otillräckliga finansieringen, beroendet av EG-medel och oförmågan att ta fram ytterligare medel, svårigheter att bibehålla intresset från industrins sida, att vara allt för alla etc. De sektoriella partnerskapens starka sidor innefattar: ett klart uppdrag, gott stöd från högskolan, industrin och EG-expertis när det gäller EG-fondering och projektstyrning. Svagheterna innefattar: tämligen svaga kopplingar till industrin och en dålig kommersiell orientering samt dåliga kontakter med vissa länder. 1. Strax över hälften av universiteten ansåg att de studerandes praktikperioder hade bidragit till sådan förnyelse, 2. Två tredjedelar av företagen upplevde, att de hade vunnit på att ta emot praktikanter; detta hade brutit ned nationsgränser och öppnat dörrar till nya möjliga marknader, förutom det specifika tekniska inslaget praktiken hade medfört. 3. 85% av de regionala partnerskapen ansåg, att de studerandes praktik hade bidragit till förnyelse; de hade skapat nya kontakter och ökat intresset för och efterfrågan på studenter, de hade givit företagen kontakt med nya marknader, varit till nytta för universiteten och givit företagen kontakt med ett stort antal väl motiverade studenter etc. 1. Hälften av universiteten har modifierat policy eller praxis, på av för erkännande till modifieringar av proceduren akademiskt större en från skala praktikperioderna praktiken. 2. Hälften av de undersökta företagen hade gjort modifieringar. 3. Ungefär tre fjärdedelar av partnerskapen ansåg att universiteten och företagen hade gjort sådana modifieringar: flexibilitet i utformningen av kurser, bistånd till föreläsare för att besöka studenter i utlandet, försäkringar, bättre språkliga förberedelser etc. Företagen hade blivit mer flexibla när det gällde att planera och avgränsa arbetsprogrammen etc. 203 Ämne Sammanfattning av svar 4. 1 Alstra nytänkande metoder för samarbete att utveckla kurser 1. Det var ungefär lika många universitet som tyckte att för COMETT hade bidragit till nytänkande, som de som inte ansåg det. 2. 70% av företagen ansåg att COMETT hade haft liten eller ingen effekt på nytänkande. 3. Av partnerskapen var det endast 16% av de regionala och 57% av de sektoriella som ansåg att något eller mycket hade uppnåtts. Detta misslyckande berodde på bristande medel för inriktning C, samt på bristen av tid för personalen på de små och medelstora företagen. 4. 2 Bidrag till förbättringar i utbudet på teknikinriktad utbildning 1. Det var ungefär lika många universitet som tyckte att COMETT hade bidragit, som de som inte ansåg det. 2. Uttryckt kvalitet eller kvantitet på utbildningen, ansåg företagen att COMETT hade bidragit lite eller inte alls. 3. Ungefär hälften av partnerskapen ansåg att COMETT hade bidragit till kvantiteten och kvaliteten genom att ge tillgång till en utvidgad expertgrupp, bidraga till ett europeiskt mervärde, ta fram ytterligare medel etc. 4. 3 Komplettera/stärka 1. Det var ungefär lika många universitet som tyckte att initiativ för utbildning på nationell nivå COMETT hade bidragit, som de som inte ansåg det. 2. 59% av företagen ansåg att COMETT kompletterade deras egna 4. 4 Andra punkter som har kommit upp aktiviteter inom utbildning. 3. De sektoriella partnerskapen var mer positiva än de regionala: 57% ansåg att de hade bidragit med något eller mycket. (har) Slutsats:. COMETT-programmet i allmänhet varit framgångsrikt när det gäller att öka medvetandet om Europa i undervisning och utbildning. (men) har varit mycket blygsamt i omfattning, jämfört med kompletterande regionala och nationella åtgärder. Det stora mervärdet som COMETT givit har varit att öppna dörrar för praktikplatser i en större variation av företag. Det har också bidragit till att upprätta nya kontakter mellan universitet inom landet och företag i andra EU-länder eller EFTA- länder Den slutliga utvärderingsrapporten från den brittiska regeringen genomfördes genom att enskilt undersöka och rapportera synpunkterna från universitet, företag, partnerskap och samordnare av pilotprojekt. Svaren i undersökningen ges som tre separata svar. 1. = universiteten, 2. = företagen och 3. = partnerskapen. 204 ISSN 1024-4506 KOM(96) 410 slutlig DOKUMENT SV 16 15 Katalognummcr : CB-CO-96-408-SV-C ISBN 92-78-07794-1 Byrin för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-29S5 Luxemburg £s