title: DEN EUROPÆISKE UNIONS INDSATS INDEN FOR FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING - ÅRSRAPPORT 1996

eurovoc_concepts:
activity report
research and development
research policy
technological change

text: ir** KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 09. 09. 1996 KOM(%) 437 endelig udg. DEN EUROPÆISKE UNIONS INDSATS INDEN FOR FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING ÅRSRAPPORT 1996 (forelagt af Kommissionen) RESUMÉ Kommissionens årsrapport om forskningsaktiviteter udkommer nu for anden gang. Kravet om en årlig rapport findes i artikel 130 P i EU-traktaten, hvori det bestemmes, at Kommissionen hvert år forelægger en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet. Denne omhandler navnlig de aktiviteter, der har fundet sted det foregående år inden for forskning, teknologisk udvikling og resultatformidling, samt arbejdsprogrammet for det igangværende år. Denne årlige rapport giver et overblik over hele spektret af Fællesskabets forsknings aktiviteter. Del I i rapporten giver læseren et situationsbillede ved udgangen af 1995 samt en redegørelse for arbejdsprogrammet og milepælene for 1996. Del II i rapporten indeholder mere detaljerede oplysninger om de forskningsaktiviteter, der er blevet gennemført i 1995, hovedsagligt under fjerde rammeprogram (1994-1998) (men også projekter, der stadig gennemføres under tredje rammeprogram (1990-1994), under overskrifterne "Aktiviteter i 1995" og "Arbejdsprogram for 1996" * * * 1995 var atter et aktivt år for Fællesskabets forskningspolitik. Det var det første hele år, hvor fjerde rammeprogram var i kraft (1994-1998). Bekendtgørelse og opfølgning af indkaldelserne af forslag og udarbejdelse af projektkontrakter fortsatte i løbet af hele året. Som en konsekvens af Den Europæiske Unions udvidelse i begyndelsen af 1995 ved Østrigs, Finlands og Sveriges tiltræden, fremsatte Kommissionen forslag om en ekstrabevilling til fjerde rammeprogram (både for Det Europæiske Fællesskab og Euratom). Parlamentet og Rådet godkendte forslaget endeligt i marts 1996. I 1995 fremlagde Kommissionen sit initiativ til oprettelse af task force'r inden for forskning/industri, et initiativ truffet i fællesskab af tre kommissærer med det formål at forbedre høring vedrørende og koordinering af forskningsaktiviteter. Task force'rne fokuserer på følgende områder: Fly af næste generation, Multimedieprogrammel til undervisningsbrug, Morgendagens bil, Intemodal transport, Miljø - vand, Vacciner og virussygdomme, Fremtidens tog og jernbaner samt Fremtidens skibsfart. I 1995 blev der indført nye procedurer for programovervågning og -evaluering. Overvågningen af de 18 særprogrammer under fjerde rammeprogram og af selve rammeprogrammet blev gennemført af eksterne eksperter. d OL I maj fremlagde Kommissionen sin meddelelse om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen. I oktober fremlagde Kommissionen sin meddelelse om udsigterne for internationalt samarbejde inden for forskning og teknologisk udvikling, og Rådet vedtog en resolution herom i marts 1996. Den Europæiske Union fortsatte endvidere drøftelserne om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med middelhavslandene og de associerede lande i Central- og østeuropa. Forhandlingerne af bilaterale aftaler om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med Canada og Israel blev afsluttet. I december offentliggjorde Kommissionen en grønbog om innovation, der havde til formål at sætte gang i en omfattende høring om problemerne i forbindelse med innovation i Europa. I grønbogen behandles de forskellige faktorer, der indgår i innovation, den nuværende situation analyseres og der fremsættes forslag til fremtidige aktioner. Derudover har Kommissionen styrket aktiviteterne til fremme af den økonomiske og sociale samhørighed i Europa gennem forskning og uddannelse og til fremme af koordineringen af nationale FTU-politikker gennem samarbejde. I juni 1995 vedtog forskningsministrene forsamlet i Rådet konklusioner om koordineringen af medlems staternes politikker for videnskab og teknologi, hvori betydningen af regelmæssig udveksling af information om nationale FTU-aktiviteter tillægges stor vægt. Omfanget af forskningsaktiviteterne i 1995 og betydningen af Kommissionens forsknings indsats generelt kan illustreres ved hjælp af enkelte tal for fjerde rammeprogram, der omfatter medlemsstaterne samt EØS- og EFT A-landene: 2 660 nye projekter med 12 185 deltagere blev lanceret i 1995. I alt 10 695 projekter var under gennemførelse ved udgangen af 1995 svarende til 2 037 mio. ecu i samlede udbetalinger. 74 874 tværnationale samarbejdsforbindelser i aktioner med flere partnere og omkostningsdeling mellem forskerhold i hele Fællesskabet eller EØS-landene er blevet registreret. Der var ialt 3 237 samarbejdsforbindelser inden for forskning mellem medlemsstaterne og tredjelande. * * * I 1996 vil Kommissionen fortsætte sit arbejde for at sikre en effektiv gennemførelse af særprogrammerne under fjerde rammeprogram. I januar 1996 fremlagde Kommissionen sit forslag om en ekstrabevilling til fjerde rammeprogram (EF og Euratom) på ialt 700 mio. ecu på grundlag af bestemmelserne i afgørelserne om vedtagelse af fjerde rammeprogram af april 1994. 11996 vil task force'rne fortsætte deres arbejde, og drøftelserne af konceptet vil ligeledes fortsætte, således at man kan nyttiggøre de erfaringer, som denne nye fremgangsmåde resulterer i. 4 I I 1996 vil Kommissionen iværksætte drøftelser om forberedelsen af femte ramme program, idet den inden sommeren 1996 vil offentliggøre et dokument om de politiske retningslinjer. Det er påkrævet at koncentrere forskningsindsatsen for at sikre, at aktiviteterne inden for forskning og teknologisk udvikling i Den Europæiske Union forbliver effektive, at fremme den europæiske industris konkurrenceevne og vækst og at fremme beskæftigelsen og de europæiske borgeres livskvalitet. Andre vigtige emner, som Kommissionen agter at beskæftige sig med i 1996, omfatter yderligere drøftelser af innovationsprocessen, internationalt videnskabeligt og teknologisk samarbejde, koordinering af de nationale FTU-politikker, evaluering og forvaltning af programmerne, herunder også en vurdering af Fællesskabets forskningsaktiviteter i de foregående 5 år samt en yderligere forenkling af de administrative procedurer. * * * Kommissionen håber, at læserne vil finde denne årsrapport relevant og informativ. Dette gælder bade for dem, der allerede deltager i fællesskabsforskningen, og for dem, der stifter bekendtskab med den gennem denne rapport. Rapporten bør betragtes som et referencedokument, et fælles grundlag for forskere, virksomheder, forskningsorganisa tioner, planlæggere af forskningspolitikken, politikere, ja alle, der har en indgående interesse i Den Europæiske Unions konkurrenceevne og i dens borgeres velfærd. INDHOLD • le Side RESUME FØRSTE DEL: Fællesskabets politik for forskning og teknologisk udvikling i 1995-1996 I. II. III. IV. V. VI. Rammer og retningslinjer for Fællesskabets FTU-politik i 1995-1996 1. 1 Generel præsentation af forskningen: mål og resultater 1. 2 Gennemførelse af fjerde rammeprogram Internationalt samarbejde Innovation og videreformidling af F&U Uddannelse gennem forskning Koordinering mellem den europæiske politik og de nationale politikker Udsigter for 1996 2 3 7 15 17 17 18 19 ANDEN DEL: Oversigt over indsatsen inden for forskning og teknologisk udvikling i 1995 og arbejdsprogrammet for 1996 21 Aktion 1 under EF's fjerde rammeprogram og Euratom's rammeprogram Informations- og kommunikationsteknologier 1. Telematiksystemer af almen interesse 2. Kommunikationsteknologier 3. Informationsteknologier Industriteknologier 4. Industri- og materialeteknologier 5. Standardisering, målinger og prøvninger Miljø 6. Miljø og klima 7. Havforskning og -teknologi Biovidenskaber og bioteknologier 8. Bioteknologi 9. Biomedicin og sundhed 10. Landbrug og fiskeri 21 24 27 31 34 36 39 42 44 46 \ -\ Energi 11. Ikke-nuklear energi 12. Nuklearsikkerhed 13. Kontrolleret termonuklear fusion Transport Målrettet socioøkonomisk forskning Anden aktion Internationalt samarbejde Tredje aktion Formidling og nyttiggørelse af resultater Fjerde aktion Forskeres uddannelse og mobilitet Det Fælles Forskningscenter i 4 :v v. ;?, „. ; ^ ; *• ^ ,r , t '•• f•,,. :. i^i20 '4 ^ : * -. • T ^ A Konkurrencebaserede teknisk-videnskabelige støtteaktiviteter TREDJE DEL: Projekter, kontrakter undertegnet og udbetalinger foretaget i 1995: årligt grundlag og rammeprogram Tabel 1 Tabel 2 Tabel 3A og 3B Tabel 4 Tabel 5A og 5B Tabel 6 Tabel 7 Tabel 8 Tabel 9 Tabel 10 Tabel 11 Tabel 12. >;. , Oversigt over nye projekter Særprogrammer (RP4 + Euratom) - Nye projekter Alle projekter - Særprogrammer RP3 og RP4 < Indkaldelser af forslag 1995 Særprogrammer(RP4) Omkostningsdeling/efter deltager Særprogrammer(RP4) Omkostningsdeling/Mål 1-områder Særprogrammer(RP4) Omkostningsdeling-Samarbejde Indkaldelser af forslag 1996 RP4/Omkostningsdeling - kontraktværdi , Finansiering af fjerde rammeprogram og Euratoms rv - rammeprogram Forpligtelser 1984 - 1998 løbende priser Forpligtelser 1984 - 1998 1992-priser • '. „• ; r 50 54 55 58 60 62 66 68 ^^ 76 78 79 80 81 83 87 89 90 91 96 97 98 99 Liste over de vigtigste anvendte akronymer og forkortelser K i T , 100 F Ø R S TE D EL FÆLLESSKABETS POLITIK FOR FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING I 1995-1996 I RAMMER p fi RETNINGSLINJER FOR FÆLLESSKABETS FTII-POLITIK 11995-im Indledning Den Europæiske Unions politik for forskning og teknologisk udvikling (EU FTU) har til formål at styrke Europas videnskabelige og teknologiske grundlag og dermed bidrage til at udvikle den europæiske industris konkurrenceevne og til at fremme de europæiske borgeres livskvalitet. EU's FTU-politik supplerer medlemsstaternes nationale forskning og støtter Unionens politikker på andre områder såsom landbrug, samhørighed, transport, miljø, sundhed, uddannelse, energi, osv. Den Europæiske Unions FTU-politik gennemføres ved hjælp af forskningsprogrammer, der associerer virksomheder (herunder også små og mellemstore virksomheder), universiteter og forskningscentre fra forskellige europæiske lande i fælles forskningsprojekter. De forskningsområder, der er omfattet af EU's FTU er opstillet i flerårige rammeprogrammer (RP). Det nuværende rammeprogram (1994-1998) har et samlet budget på 13 100 mio. ecu fordelt på henholdsvis 11 764 mio. ecu til EU's fjerde rammeprogram og 1 336 mio. ecu til Euratoms rammeprogram. I januar 1996 foreslog Kommissionen, at dette beløb skulle hæves med 700 mio. ecu, hvoraf 595 mio. ecu afsættes til EU's rammeprogram og 105 mio. til Euratoms rammeprogram. Det Fælles Forskningscenter institutter) er Fællesskabets (FFC med dets syv forskningscenter, hvor der forskes direkte, of som bidrager til gennemførelsen af rammeprogrammerne og yder videnskabelig støtte til andre af Unionens politikker. Et resumé af centrets egen årsrapport for 1995 (KOM(96) 158 endelig udgave) og de vigtigste initiativer i 1996 findes i anden del. Kommissionen bistås og rådgives i spørgsmål om udvikling af FTU-politikken navnlig af IRDAC, et udvalg bestående af højtstående repræsentanter for den europæiske industri samt Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi (ESTA), hvori sidder fremtrædende repræsentanter for videnskabelige og industrielle forskningskredse. 11996 er EU's forskningsaktiviteter koncentreret omkring gennemførelsen af særprogram mer under fjerde rammeprogram (1994-1998) og omkring afprøvning af det nye koncept med task force'r, der fokuserer på vigtige emner og fremmer en bedre koordinering af forskningen og anvendelsen af dens resultater. 11996 vil drøftelserne om supplerende støtte til rammeprogrammet ligeledes blive videreført, og Kommissionen vil iværksætte forberedelsen af femte rammeprogram. \ -\ i, - > -^ ,. - ,. f Æ. -, ^ Energi 11. Ikke-nuklear energi 12. Nuklear sikkerhed 13. Kontrolleret termonuklear fusion Transport Målrettet socioøkonomisk forskning Anden aktion Internationalt samarbejde Tredje aktion Formidling og nyttiggørelse af resultater Fjerde aktion Forskeres uddannelse og mobilitet Det Fælles Forskningscenter Konkurrencebaserede teknisk-videnskabelige støtteaktiviteter TREDJE DEL: Projekter, kontrakter undertegnet og udbetalinger foretaget i 1995: årligt grundlag og rammeprogram Tabel 1 Tabel 2 Tabel 3A og 3B Tabel 4 Tabel 5A og 5B Tabel 6 Tabel 7 Tabel 8 Tabel 9 Tabel 10 Tabel 11 Tabel 12 Oversigt over nye projekter Særprogrammer (RP4 + Euratom) - Nye projekter Alle projekter - Særprogrammer RP3 og RP4 ••• Indkaldelser af forslag 1995 Særprogrammer(RP4) Omkostningsdeling/efter deltager Særprogrammer(RP4) Omkostningsdeling/Måfl^oniråder Særprogrammer(RP4) Omkostningsdeling-Samarbejde Indkaldelser af forslag 1996 ' RP4/Omkostningsdeling - kontraktværdi Finansiering af fjerde rammeprogram og'Euratoms rammeprogram Forpligtelser 1984 - 1998 løbende priser Forpligtelser 1984 - 1998 1992-priser > - 50 54 55 58 60 62 66 68 71 76 78 79 80 81 83 87 89 90 91 96 97 98 99 Liste over de vigtigste anvendte akronymer og forkortelser - 100 F Ø R S TE D EL FÆLLESSKABETS POLITIK FOR FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING I 1995-1996 I RAMMER QG RETNINGSLINJER FOR FÆLLESSKABETS FTU-POLITIK I 1995-19M Indledning Den Europæiske Unions politik for forskning og teknologisk udvikling (EU FTU) har til formål at styrke Europas videnskabelige og teknologiske grundlag og dermed bidrage til at udvikle den europæiske industris konkurrenceevne og til at fremme de europæiske borgeres livskvalitet. EU's FTU-politik supplerer medlemsstaternes nationale forskning og støtter Unionens politikker på andre områder såsom landbrug, samhørighed, transport, miljø, sundhed, uddannelse, energi, osv. Den Europæiske Unions FTU-politik gennemføres ved hjælp af forskningsprogrammer, der associerer virksomheder (herunder også små og mellemstore virksomheder), universiteter og forskningscentre fra forskellige europæiske lande i fælles forskningsprojekter. De forskningsområder, der er omfattet af EU's FTU er opstillet i flerårige rammeprogrammer (RP). Det nuværende rammeprogram (1994-1998) har et samlet budget på 13 100 mio. ecu fordelt på henholdsvis 11 764 mio. ecu til EU's fjerde rammeprogram og 1 336 mio. ecu til Euratoms rammeprogram. I januar 1996 foreslog Kommissionen, at dette beløb skulle hæves med 700 mio. ecu, hvoraf 595 mio. ecu afsættes til EU's rammeprogram og 105 mio. til Euratoms rammeprogram. Det Fælles Forskningscenter institutter) er Fællesskabets (FFC med dets syv forskningscenter, hvor der forskes direkte, of som bidrager til gennemførelsen af rammeprogrammerne og yder videnskabelig støtte til andre af Unionens politikker. Et resumé af centrets egen årsrapport for 1995 (KOM(96) 158 endelig udgave) og de vigtigste initiativer i 1996 findes i anden del. Kommissionen bistås og rådgives i spørgsmål om udvikling af FTU-politikken navnlig af IRDAC, et udvalg bestående af højtstående repræsentanter for den europæiske industri samt Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi (ESTA), hvori sidder fremtrædende repræsentanter for videnskabelige og industrielle forskningskredse. 11996 er EU's forskningsaktiviteter koncentreret omkring gennemførelsen af særprogram mer under fjerde rammeprogram (1994-1998) og omkring afprøvning af det nye koncept med task force'r, der fokuserer på vigtige emner og fremmer en bedre koordinering af forskningen og anvendelsen af dens resultater. 11996 vil drøftelserne om supplerende støtte til rammeprogrammet ligeledes blive videreført, og Kommissionen vil iværksætte forberedelsen af femte rammeprogram. 3 1. 1 GENEREL PRÆSENTATION AF FORSKNINGEN: MÅL OG RESULTATER Større politiske begivenheder Tilpasning af rammeprogrammernes budget til udvidelsen af EU Som følge af udvidelsen af Den Europæiske Union i begyndelsen af 1995 med Østrig, Finland og Sverige som nye medlemsstater, foreslog Kommissionen en tilpasning af budgettet for fjerde rammeprogram med 7% (KOM(95)145). Dette lå på linje med Unionens finansielle perspektiver, der blev vedtaget i november 1994, hvor EU's institutioner blev enige om en 7 procents forøgelse af budgettet for interne politikker. Den medtog også i rammeprogrammet de finansielle bidrag, som de tre nye medlemsstater tidligere havde betalt i deres egenskab af associerede lande. Kommissionens forslag gik ud på, at denne stigning skulle fordeles ligeligt mellem særprogrammerne. fremgik af Rådets Dette forslag dannede grundlag for Rådets og Europa-Parlamentets fælles afgørelse om EF rammeprogrammet og for Europa-Parlamentets udtalelse om Euratom rammeprogrammet. Parlamentets førstebehandling fandt sted i juli 1995, og Rådet vedtog en fælles holdning til i november 1995. Det forskningsaktiviteter vil blive hævet med 6,87% i overensstemmelse med de bidrag, som de tre nye medlemsstater betalte i 1994. Bevillingerne til personale og administration vil blive hævet med maksimalt 4% i gennemsnit. Det samlede budget for programmerne vil blive forøget med ialt 800 mio. ecu (6,5%). Europa-Parlamentet godkendte Rådets fælles holdning i januar 1996. Den endelige vedtagelse af forslagene førte til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 96/616/EF af 25. marts 1996 og Rådets afgørelse 96/253/Euratom af 4. marts 1996. fælles holdning, at midlerne Task force'r I begyndelsen af 1995 tog Kommissionen et vigtigt initiativ til at øge forskningens bidrag til industri og samfund som helhed gennem nedsættelse af en række task force'r. Task force'rnes rolle er at tilskynde til tættere og mere produktive forbindelser mellem industrien og forskningskredse gennem koordinering og koncentrering af Fællesskabets forskningsressourcer omkring vigtige industrielle og sociale behov. Herigennem forventes task force'rne ligeledes at forbedre EU-forskningens synlighed og at vise, at den indebærer håndgribelige fordele for den enkelte borger. Der er til dato blevet nedsat 8 task force'r inden for følgende områder: Fly af næste generation Multimedieprogrammel til undervisningsbrug Morgendagens bil Intermodal transport Miljø - vand Vacciner og virussygdomme Fremtidens tog og jernbaner Fremtidens skibsfart Task force'rne udgør en vigtig del af Kommissionens strategi for at undgå en opsplitning af forskningen i EU og for at give forskningen større gennemslagskraft. De bidrager til en fokusering af drøftelserne med industrien og andre interesserede parter, og har til formål at koncentrere ressourcer både fra Fællesskabets forskningsprogrammer og fra hele EU om vigtige områder af fremtidige industrielle og samfundsmæssige behov på linje med andre politikker (såsom mil]?* informationssamfundet, undervisning og uddannelse, social og økonomisk samhørighed, regional udvikling, transport og sundhed). Kommissionen organiserer task force'rne og finder personale, men de er afhængige af input fra alle de parter, der deltager i styrkelsen af forbindelsen mellem forskning og industri. De noterer sig de udtryk for god praksis, som rammeprogrammet har resulteret i, og de trækker på de betydelige erfaringer, som er indhøstet i forbindelse med koordinering af forskningen inden for specifikke FTU-programmer gennem gruppering af forskningsprojekter, samordningsaktiviteter osv. Task force'rne er pilotaktioner, der har til formål at påvise fordelene ved forskning og samarbejde og ved nye fremgangsmåder inden for forskellige politiske rammer. De har en tredobbelt opgave: at definere forskningsprioriteter og identificere teknologiske flaskehalse i samarbejde med industrien, herunder de små og mellemstore virksomheder, og brugerne; at koordinere relevante aktiviteter omkring en kerne af klart identificerede mål begyndende med relevante aktiviteter under fjerde rammeprogram; at undersøge andre muligheder (finansielle, lovgivningsmæssige), der kan bidrage til industriens effektive udnyttelse af forskningsresultaterne. Kommissionen præsenterede for første gang konceptet task force for forskningsministrene forsamlet i Rådet i marts 1995. Rådet, Europa-Parlamentet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg fik senere nærmere oplysninger om task force'rnes aktiviteter, og i oktober fremsendte Kommissionen en sammenfattende rapport om, hvor langt man var kommet med nedsættelsen af task force'rne (SEC (95) 1824) til Rådet og Europa-Parlamentet sammen med mere detaljerede oplysninger fra task force'rne selv. ESTA, IRDAC og CREST samt en række programudvalg har afgivet positive udtalelser om principperne for task force'rne, navnlig de brede høringer i forbindelse med fastlæggelse af prioriteter for forskningen og deres potentielle rolle i forbindelse med koordinering af forskningsaktiviteterne. Naturligvis mangler en række praktiske aspekter at blive klarlagt. Task force'rne er nært knyttet til Kommissionens forslag om supplerende støtte til det fjerde EF-rammeprogram og Euratoms rammeprogram. Dette forslag (KOM(96) 12) tager udgangspunkt i bestemmelserne i de afgørelser, der blev truffet i april 1994 om vedtagelse af det fjerde EF-rammeprogram og Euratom rammeprogrammet, om tildeling af en ekstrabevilling på op til 700 mio. ecu, hvorom der skulle træffes beslutning inden juni 1996. I forslaget identificeres de temaer, som task force'rne beskæftiger sig med, som prioriterede områder, inden for hvilke forskningen bør fokuseres og koncentreres. I forslaget slås til lyd for en supplerende finansiering til fem af disse temaer, nemlig Fly af næste generation, Morgendagens bil, Multimedieprogrammel til undervisningsbrug, Intermodal transport og Miljø - vand samt (for så vidt angår Euratomprogrammet) Nuklear sikkerhed. Forslagene fra task force'rne vil bidrage til at koordinere forskningen på disse områder, og på de tre andre områder, inden for hvilke der findes task force'r nemlig Vacciner og virussygdomme, Fremtidens tog og jernbaner og Fremtidens skibsfart. De juridiske betingelser for gennemførelsen af rammeprogrammerne vil under alle omstændigheder blive respekteret. Forskningen vil navnlig blive administreret gennem særprogrammerne under hensyntagen til de fastlagte procedurer. Task force'rne har allerede opnået betydelige resultater i forbindelse med høring af industrien og brugerne, i forbindelse med påvisning af de problemer og de udfordringer, som EU står over for, og i forbindelse med udvikling af nye handlingsplaner. De har allerede gjort EU's forskningsaktiviteter mere synlige og har sat skub i industriens og forskerkredsenes fantasi, hvilket muliggør en hurtig mobilisering af den videnskabelige og tekniske ekspertise og et effektivt samarbejde mellem Kommissionens forskellige tjenestegrene. IRDAC's og ESTA's aktiviteter i 1995-1996 Med Kommissionens afgørelse af 7. september 1995 fik IRDAC (Det Rådgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvikling under Kommissionen) en ny rolle, og en forøgelse af antallet af medlemmer blev vedtaget. IRDAC vil i fremtiden behandle spørgsmål af mere strategisk karakter (ikke længere blot FTU), og dets medlemmer tæller nu 19 højtstående repræsentanter for industrien udpeget personligt og 5 repræsentanter for europæiske sammenslutninger: Union of industrial and employers confederations in Europe (UNICE), European Centre for Public Enterprise (ECPE), European Association of Contract Research Organisations (EACRO), Federation of European Industrial Cooperative Research Organisations (FEICRO), Den Europæiske Faglige Sammenslutning (EFS), Den Europæiske Sarnmenslutning for håndværk og små og mellemstore virksomheder (UEAPME). IRDAC offentliggjorde i 1995 udtalelser på følgende områder: internationalt samarbejde (videnskabeligt og teknologisk samarbejde med landene i Central- og østeuropa, udviklingslandene, ikke-europæiske industrilande), Det Fælles Forskningscenter og koordinering af nationale politikker. Derudover har IRDAC som en start på drøftelserne om femte rammeprogram offentliggjort en pjece "Let's talk Research", hvori højtstående repræsentanter for industrien giver deres bud på den europæiske forsknings fremtid. I 1996 vil IRDAC tilrettelægge rundbordssamtaler om IPR, tjenester, informations- og kommunikationsteknologier, bioteknologi, industri- og materialeteknologi, miljø og energi. I forbindelse med andre rundbordssamtaler vil man drøfte grønbogen om innovation, lovgivning og forskning samt SMV. Der vil blive nedsat en særlig arbejdsgruppe om "den europæiske industris effektivitet". IRDAC vil i udgangen af maj 1996 fremsætte sine råd om femte rammeprogram. IRDAC's plenarmøde afholdes d. 24. oktober 19%. ESTA (European Science and Technology Assembly - Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi) blev oprettet i 1994. Medlemmerne af denne rådgivningsinstans for Kommissionen er højtstående repræsentanter for akademiske og industrielle kredse, og der er i øjeblikket i alt 96 medlemmer. Forsamlingen træder sammen to gange om året. Forretningsudvalget, der består af 20 medlemmer valgt af forsamlingen, mødes ca. fire gange om året. Det støttes i sit arbejde af en række arbejdsgrupper ("Working parties"). De emner, der behandle; i øjeblikket er: evaluering af projekterne og programmerne under fjerde rammeprogram, spørgsmål i tilknytning til koordinering af de nationale politikker såsom "forskningsrådenes" rolle eller identifikation af svaghederne eller hullerne i forbindelse med udviklingen af det europæiske videnskabelige grundlag og redskaberne til at rette op herpå, grundforskningens plads i EU's FTU-aktioner, udviklingen af forbindelser mellem akademiske og industrielle partnere omkring forskning, Europas konkurrencesituation i forbindelse med videnskab og teknologi og dennes indflydelse på femte rammeprogram, forbindelserne mellem Europa og Asien omkring videnskab og teknologi, mulighederne for intertiindeslutning i forbindelse med kontrolleret kernefusion. Redegørelser for, hvor langt man er kommet med arbejdet omkring de forskellige emner, blev fremlagt på forsamlingens plenarmøde d. 16. -17. april 1996. Nogle rapporter kunne på dette grundlag hurtigt færdiggøres (fusion, evaluering, grundforskning) og blev formelt fremsendt til Kommissionen i maj 1996. De andre rapporter vil blive færdiggjort i de kommende måneder. Der er blevet taget initiativ til at udvide grænsefladen mellem Kommissionen og ESTA: større inddragelse af de direktorater, der står for programmerne, i arbejdsgruppernes arbejde og mere regelmæssige forbindelser mellem ESTA og de afdelinger i Kommissionen, som beskæftiger sig med horisontale spørgsmål særlig i forbindelse med Fællesskabets politik for videnskab og teknologi. Ud over færdiggørelse af det påbegyndte arbejde og nedsættelse af nye arbejdsgrupper (Working Parties) (spørgsmål, der vil blive drøftet på forretningsudvalgets møde i juli 1996) vil 1996 især være karakteriseret ved ESTA's deltagelse i forberedelsesarbejdet til femte rammeprogram. Underskrevne kontrakter og udbetalinger i 1995; årligt grundlag og rammeprogram: De økonomiske og finansielle data (tredje del) vedrører 1995 og indgår i fjerde rammeprogram og i Euratoms program (13 100 mio. ecu). I den del, der omhandler de enkelte år (tabel 1-9) vedrører analysen udelukkende nye indirekte aktioner eller igangværende aktioner i 1995: 10 695 projekter var under gennemførelse d. 31. december 1995. Analysen af indholdet (dvs. antal projekter, antal deltagere, medlemsstater osv. ) vedrører de kontrakter, der blev undertegnet i 1995 i henhold til fjerde rammeprogram, og er opstillet i tabel 1, 2, 5, 6, 7 og 9. 2 660 nye kontrakter med 12 185 deltagere og et fællesskabsbidrag på 2 033 mia. ecu er blevet undertegnet. For så vidt angår aktionerne med omkostningsdeling (AFP) er projekterne i gennemsnit store: det gennemsnitlige fællesskabsbidrag til et projekt er på 1 mio. ecu. I gennemsnit er der mere end 4 medlemsstater per projekt, og der er 6,5 deltagere (tabel 1). Generelt er der gjort en øget samordningsindsats for at sikre, at de forskellige programmer anvender det samme analysegrundlag. Analysen per deltagertype1 er gennemført for projekter svarende til 1 545 mio. ecu, og analysen vedrørende mål-1 regionerne omfatter projekter til et beløb på 1 575 mio. ecu (tabel 6). 74 874 tilfælde af samarbejde mellem EU-medlemsstaterne er blevet Jf tabel 5 Aerogrammerne transport (64,58 mio. ecu), formidling (30 mio. ecu), videnskabelig og teknologisk støtte (20,08 mio. ecu) og fusion (251,51 mio. ecu) har ikke kunnet oplyse om fordelingen på deltagertype, hvilket svarer til 366,17 mio. ecu af de ialt 1911,66 mio. ecu. 1544,88 mio. ecu (1911,66 - 366,17) er således blevet fordelt. registreret (tabel 7). Analyserne er foretaget for hvert enkelt særprogram: tabel 2, 5, 6 og 7. Alle projekter, der ikke var afsluttet i 1995 (APAS, andet, tredje og fjerde rammeprogram, Euratomprogrammet) indgår i den finansielle analyse af hele fællesskabsforskningen i tabel 1. 2 037 mio. ecu blev udbetalt i 1995, heraf 1 059 mio. ecu i henhold til tredje rammeprogram (tabel 3A) og 582 mio. ecu i henhold til fjerde rammeprogram (tabel 3B). De kontrakter under tredje rammeprogram, der blev indgået i 1994 og undertegnet i 1995, er ikke analyseret med hensyn til indhold for ikke at gøre analysen mere omfattende; de udgør for GD XII's vedkommende mindre end 100 mio. ecu (96), Iværksættelsen af rammeprogrammet har krævet en omfattende evalueringsindsats (omkring 4 500 eksperter har deltaget i de forskellige evalueringspaneler). Der er indgået forpligtelser svarende til de samlede disponible bevillinger, og de kontrakter, der blev undertegnet i 1995 (2 033 mio. ecu), svarer til en del af de budgetforpligtelser, der blev indgået i 1995. For GD XII er forskellen mellem kontrakter under fjerde rammeprogram, der blev indgået i 1995 (1 350 mio. ecu), og kontrakter, der blev undertegnet i 1995 (710 mio. ecu), på 640 mio. ecu. I den flerårige del (tabel 10-12) indeholder tabel 10 for så vidt angår fjerde rammeprogram, Euratom-rammeprogrammet og FFC's indirekte og direkte aktioner en fordeling af finansieringen mellem de forskellige særprogrammer. Tabel 11 og 12 indeholder en oversigt over forpligtelserne (1984-1998) til fællesskabsforskningen i løbende priser og i 1992-priser. 1. 2 GENNEMFØRELSE AF FJERDE RAMMEPROGRAM • Udvikling i deltagelsen Fællesskabsforskningen gennemføres i tværnationale forskningsprojekter. I offentlige indkaldelser af forslag opfordres til indsendelse af forslag, og projekterne udvælges sædvanligvis i henhold til nedenstående procedure. Kommissionens personale kontrollerer, at forslagene er i overensstemmelse med objektive kriterier, og at de er støtteberettigede. Eksterne eksperter rådgiver om evaluering og sortering af forslagene. Kommissionen udarbejder så en liste over projekter, der skal modtage støtte, og denne liste sendes til udvalget for programmet, som fremkommer med en udtalelse, inden Kommissionen vedtager listen endeligt. De eksterne eksperter, der overvåger særprogrammerne under fjerde rammeprogram har bemærket, at forskningsprogrammerne styrker de eksisterende forbindelser mellem deltagerne i forskningsprojekterne og tilskynder til indgåelse af nye forbindelser. industri- og Programmer som informations- og kommunikationsteknologier samt materialeteknologi har f. eks. et stort antal nye deltagere. Det er imidlertid kompliceret at vurdere antallet af nye forbindelser indgået inden for programmerne med nøgagtighed. På den ene side knyttes forbindelser allerede i forslagets forberedelsesfase, og der fremkommer derfor nye forbindelser selv om forslaget ikke bliver til noget. På den anden side kan tilsyneladende nye forbindelser være resultatet af nøglepersoners mobilitet til et andet institut eller en anden virksomhed. 8 Indvirkningerne på industrien • Industriens deltagelse i den europæiske forskning er baseret på forskellige aspekter. Industrien bidrager gennem sin rolle i IRDAC, ESTA, task force'rne og i CEN til udarbejdelsen af retningslinjer for forskningen. Industrivirksomhederne samarbejder gennem deres deltagelse i fællesskabsprojekter inden for FTU med andre virksomheder og forskningshold, og de har adgang til resultaterne af den fælles forskning. Endelig kan den europæiske industri tænkes, især gennem aktion 1, men også gennem aktion 2 og 3 under fjerde rammeprogram, at nyde godt af forskning udført af andre og af nye internationale muligheder. Tallene i tabel 5A og 5B viser en høj deltagelse fra industriens side. Af den 1 mia. ecu, der kunne analyseres i 1994 på grundlag af deltagertype gik 38% af fællesskabsbidraget og 26% af deltagerbidraget til de europæiske deltagere til industrien. Af de 1 545 mio. ecu, der i 1995 kunne analyseres, gik 44% af fællesskabsbidraget og 40% af deltagerbidraget til de europæiske deltagere til industrien. I 1995 deltog 1 782 små og mellemstore virksomheder, hvilket svarer til 20% imod 17% i 1994. I 1995 er 15% af Fællesskabets bidrag til FTU gået til de små og mellemstore virksomheder. teknologi) bidraget I en lang række programmer har resultaterne af FTU-foranstaltninger i 1995 (som f. eks. nye og potentielle produkter og fremgangsmåder, patenter, forslag til standarder, overførsel af og kommunikationsteknologi, industri- og materialeteknologi, bioteknologi, landbrug og fiskeri samt ikke-nuklear energi. For programmet informations- og kommunikationsteknologi oplyses der f. eks. om flere hundrede patentansøgninger, nye produkter og metoder. industriens konkurrenceevne: informations- til Anden del af denne rapport indeholder retningslinjer og mål for den teknologiske og industrielle udvikling for hvert enkelt program. Som det fremgår af rapporten "Panorama de l'industrie européenne 1995 "2 ("Oversigt over den europæiske industri 1995"), er FTU-partnerskaber den vigtigste form for partnerskaber, der indgås af virksomheder, som søger at øge deres industrielle konkurrenceevne. • Foranstaltninger til fremme af de små og mellemstore virksomheders (SMV1 adgang til FTU SMV-strukturen er en økonomisk og social udfordring for den europæiske industris konkurrenceevne som helhed og for beskæftigelsen. Inden for visse sektorer såsom flyindustrien og bilindustrien, EDB eller mekanik, beklædning og læder er deres andel af produktionen stor: 60% af de 7 000 virksomheder inden for flyindustrien er SMV, sektoren for fremstilling af reservedele og ekstraudstyr til biler beskæftiger næsten lige så mange mennesker (omkring 1 mio. ), som den bilindustri, den er leverandør til3. Jf. "Panorama de l'industrie européenne 1995 "Une approche européenne des alliances stratégiques", s. 35-40. 3 Jf. Panorama de l'industrie européenne 1995 - 11. 20 Denne udfordring har resulteret i, at virksomhederne4 og Kommissionen er blevet klar over, hvilken betydning FTU har for de små og mellemstore virksomheder. Fjerde rammeprogram indeholder for at fremme og lette de små og mellemstore virksom heders deltagelse i Fællesskabets FTU-programmer en række "teknologifremmende foranstaltninger", der henvender sig til SMV, som ikke selv - eller kun i ringe grad - har forskningskapacitet, og til SMV inden for den højteknologiske sektor. Rent konkret findes der to former for foranstaltninger: 1. En procedure med indsendelse i to etaper: der ydes fællesskabsstøtte i form af "præmier" til to SMV-partnere, som indsender forslag, og som så udarbejder et fuldstændigt forskningsprojekt. Kommissionen kan på grundlag af et udkast til det kommende projekt (første etape) tildele de små og mellemstore virksomheder en præmie, der dækker "forsøgsfasen", og som gør det muligt for virksomhederne at udarbejde et fuldstændigt forslag, som indsendes i anden etape. Det egentlige projekt iværksættes med andre partnere enten som et kooperativt forskningsprojekt eller som en anden form for forskningsprojekt. 2. Kooperativ forskning: denne projekttype (CRAFT: Cooperative Research Action for Technology) er udtænkt specielt for SMV, der ikke - eller kun i ringe grad - har forskningskapacitet. De SMV, der indsender forslag, overdrager hele eller en del af FTU-arbejdet til en eller flere forskningsorganisationer. Derudover er der blevet etableret et net af centre (CRAFT-netværk) med det formål at bistå SMV på nationalt, regionalt eller lokalt plan med information og bistand i forbindelse med forberedelse af forslag. Målet er at begrænse investeringerne i tid og i de administrative procedurer, der er nødvendige for at udarbejde et FTU-projekt, og i sidste ende gøre det muligt for SMV at omforme en idé til et FTU-projekt og eventuelt skabe teknologisk innovation. I løbet af tredje rammeprogram gjorde CRAFT (kooperativ forskning) det muligt at tredoble5 antallet af SMV, der deltog i forskningsprojekter under programmet "informations- og kommunikationsteknologi". 3 500 SMV modtog forundersøgelses- eller faisibilitypræmier. I forbindelse med fjerde rammeprogram er CRAFT-projekterne blevet udvidet til 7 andre programmer. De små og mellemstore virksomheders deltagelse er navnlig steget for så vidt angår følgende programmer: "telematik", "informationsteknologi", "standardisering, måling og prøvning", "miljø og klima", "bioteknologi", "biomedicin og sundhed", "landbrug og fiskeri" samt "ikke-nuklear energi". Tabel 5A indeholder en oversigt over de 1 782 SMV, der deltog i aktioner med omkostningsdeling under fjerde rammeprogram i 1995. Den allerede opnåede deltagelsesprocent for SMV i den europæiske forskning må forbedres. En arbejdsgruppe, der varetager koordineringen af gennemførelsen af teknologifremmende foranstaltninger mellem programmerne, arbejder med dette spørgsmål. 70% af deltagerne i CRAFT-projekter nævner den internationale konkurrenceevne som et af deres motiver. Der var 600 ved programmets begyndelse og 1 800 ved dets afslutning. 10 • FTU-politik og økonomisk og social samhørighed På linje med meddelelsen fra 1993 "Samhørighed og FTU-politik"6 sørger Kommissionen for, at de videnskabelige og teknologiske aktører i de dårligst stillede regioner i Den Europæiske Union har mulighed for at deltage fuldt ud i EU's FTU-politik, således at de kan knytte samarbejdsbånd med alle de europæiske regioner og især med de bedst stillede regioner. På grundlag af tabel 6 kan man beregne antallet af projekter7, antal deltagere8 og deres værdi9 for samtlige mål-1 regioner. Disse procentsatser ligger på henholdsvis 46%, 14% og 17%, hvilket kan sammenlignes med den andel af befolkningen, som bor i disse regioner (26,6%) eller med de 6% af forskerne i EU (forskere på fuld tid beregnet på grundlag aftal fra Eurostat for 1989 og 1991). Disse regioner modtager i forbindelse med forskning også støtte fra de europæiske strukturfonde, der i perioden 1994-1999 er på 3 775 mio. ecu10. En af fjerde rammeprograms funktioner i forbindelse med økonomisk og social samhørighed er at hjælpe forskere og laboratorier fra disse regioner til at komme ind i netværkerne for den europæiske forskning. I forbindelse med den tredje aktion under rammeprogrammet (Formidling og nyttiggørelse af resultaterne - innovationsprogrammet) blev der d. 15. september 1995 offentliggjort en fælles GD XIII - GD XVI indkaldelse af forslag11 med henblik på anvendelse af regionale strategier og infrastrukturer for innovation og overførsel af teknologi (RITTS) og af regionale innovationsstrategier (RIS) og regionale projekter for overførsel af teknologi (RTT). Et budget på 21 mio. ecu er blevet afsat til resultaterne af denne indkaldelse af forslag (heraf 15 mio. ecu fra Den Europæiske Fond for Regional Udvikling). Inden for rammerne af den fjerde aktion under rammeprogrammet (Uddannelse og mobilitet for forskere) har en arbejdsgruppe under udvalget for programmet gjort det muligt at evaluere de første virkninger af de generelle retningslinjer og de specifikke foranstaltninger til fordel for samhørighed: et ekstra års stipendie for at fremme forskernes tilbagevenden til de mål-1 og mål-6 regioner, hvorfra de kommer, støtte til etablering af netværk gennem finansiering af laboratorieudstyr, støtte til erfarne forskeres ophold i disse regioner, høj prioritering af deltagelse af unge forskere fra disse regioner i Eurokonferencer. 6 "Samhørahed og FTU-politik - synergi mellem politikken for forskning og teknologisk udvikling og politikken for økonomisk og social samhørighed", KOM(93) 203 endelig udgave, 12. 05. 93. 7 Antal projekter, hvor mindst en af deltagerne er fra en mål nr. 1 region i forhold til det samlede antal projekier. Antal dtitagere fra mål nr. 1 regioner i forhold til det samlede antal deltagere. 9 Beløb for projekter med mindst en deltager fra mål nr. 1 regioner i forhold til det samlede beløb for projekterne. 10 KOM(96> 109 af 20. marts 1996 "EU's strukturinterventioner og beskæftigelse". " EFT C 240 af 15. 09. 1995, s. 15. 11 Derudover fortsætter FTU-rammeprogrammet sit bevidstgørelsesarbejde i de dårligst stillede regioner gennem undersøgelser12, seminarer13 og konferencer14. 11996 afholderKommissionen en konference i Bruxelles om sammenligning af strategierne for regionalisering af FTU-politikker og om innovation i forskellige dele af verden, især i Europa, USA og Japan. Bevidstgørelsesarbejdet i de dårligst stillede regioner vil blive videreført gennem tre mobiliseringsseminarer i Spanien, Finland og Sverige, en konference i Frankrig om FTU i landbrugsregioner i EU, og symposier i Italien, Irland og Tyskland. Europa-Kommissionen påtænker ligeledes at gennemføre en prospektiv undersøgelse af konsekvenserne af en fremtidig udvidelse for FTU-rammeprogrammet og for den del af regionalpolitikken, der vedrører den videnskabelige og teknologiske kapaciteti de potentielle medlemsstaters regioner. • F&U. vækst og beskæftigelse Forholdet mellem F&U, vækst og beskæftigelse har givet anledning til indgående overvejelser blandt økonomer. To idéer dominerer. Den ene er at F&U på lang sigt bidrager til vækst og beskæftigelse ved at øge såvel efterspørgsel og produkternes kvalitet som produktionsfaktorernes produktivitet, den anden at forbindelsen mellem F&U og skabelsen af markeder og ny beskæftigelse ikke er hverken enkel eller direkte og under ingen omstændigheder lineær. Innovation, der fører til omdannelse af markederne og produktionsmetoderne forudsætter således mange tilbagevirkninger mellem tilrettelæggelse af produktionen, skabelse af markeder og forskning på forskellige tidspunkter og efter mange forskellige retningslinjer. Den europæiske forskning bidrager gennem sine investeringer i F&U til vækst og beskæftigelse ud fra fire vigtige aspekter. (virksomheder, universiteter, Ved at skabe samarbejde mellem forskerhold forskningscentre) forskning fra forskellige virksomhedernes og medlemsstaternes forskningsindsats, idet den udnytter de eksterne besparelser, der er forbundet med deling af omkostningerne i forbindelse med forskning og etablering af netværk. Disse netværk befordrer udveksling af information, og bevirker at den kritiske størrelse nås, der gør det muligt at udnytte det store indre marked. Som indikatorer for netværkernes indsats kan nævnes de omkring 81 000 lande, supplerer den europæiske "La RDT dans les zones rurales et les régions insulaires de l'Union Européenne", Josy Richez-Battesti, DYNMED, EUR 16643 FR/EN, 1995. "Technology Management in enterprises/regional administrations in the less favoured regions of the European Union", AYSE, 1995. 13 Mobiliseringsseminarer: - 03. 02. 95 Napoli (I) 21. 09. 95 Santa-Maria Imbaro (I) 12. 10. 95 Magdeburg (D) 04. 12. 95 Stadtschlaining (A) ''"Managing science and technology in the regions" - Femte STRIDE konference, 8. -10. 06. 95. 12 samarbejdsforbindelser. der blev indgået i 1995, eller de 20 000 forskningsårsværk15, der skal have modtaget fællesskabsstøtte. Omlægningen af arbejdets art og tilrettelægge medfører en ændring af strukturen i efterspørgslen efter arbejde: den socioøkonomiske forskning mobiliseres såvel på europæisk plan som i mange lande for at man kan forudsige og ledsage de nødvendige omlægninger af arbejdsmarkedet med uddannelsesforanstaltninger: for så vidt angår forskningen har den fjerde aktion under fjerde rammeprogram "uddannelse og mobilitet for forskere" til formål at skabe større overensstemmelse mellem udbuddet af og e f t e r s p ø r g s l en "multimedieundervisningprogrammer til formål at give arbejdstagerne, især i SMV, nye kvalifikationer. forskere. Endelig f o r c e 'n efter task har For i højere grad at styre forskningen mod innovation, støtter den Europæiske Union forbindelser mellem forskere og brugerne af forskningsresultater. Den tredje aktion under fjerde rammeprogram "formidling og nyttiggørelse af resultaterne" bestræber sig på at øge antallet af møder og udvekslinger. Ud over de midler, der er afsat til den i gennemsnit 1% af det samlede budget for fjerde tredje aktion, afsættes rammeprogram til formidling og nyttiggørelse af resultaterne inden for første aktion. Endvidere indeholder grønbogen om innovation en række foranstaltninger, der har til formål at omdanne vort videnskabelige og teknologiske potentiel til rentable innovationer, og task force'rnes bidrag er et svar på ønsket om at fmde frem til strategiske retningslinjer. Kvaliteten af F&U, af uddannelse og undervisning af arbejdskraften (immaterielle infrastrukturer) bidrager til at gøre Europa til et attraktivt område for investeringer og til at give de europæiske virksomheder komparative fordele. Programmerne om informations- og kommunikationsteknologier og bioteknologier henvender sig til højteknologisektorerne, hvor jobskabelsen er størst, mens programmer såsom programmet om industri- og materialeteknologi henvender sig til industrier, hvor kvalitetsforskning kan bidrage til at bibeholde beskæftigelsen inden for en industri, der er særlig rig på arbejdspladser (1,7 mio. arbejdspladser inden for bilindustrien, 9 mio. inden for bygge- og anlægssektoren, 1,6 mio. inden for tekstilsektoren osv. ). • Forvaltning Forenkling og fremskyndelse af procedurerne for evaluering, udvælgelse og finansiering af FTU-projekter ligger til stadighed Kommissionen stærkt på sinde. Offentliggørelse af indkaldelser af forslag på forud fastsatte datoer (15. marts, 15. juni, 15. september og 15. december) var i 1994 en første forenkling. Kommissionen vedtog i juli 1995 en ny kontraktmodel for FTU-projekter. Formålet med den nye kontrakt er at øge konkurrenceevnen og at sikre at projektresultater og teknologioverførsel, som fjerde rammeprogram åbner mulighed for, udnyttes i så vid udstrækning som muligt, samtidig med at alle deltagernes berettigede kommercielle interesser respekteres. Denne nye kontraktmodel er kortere og enklere en den tidligere. 15 De samlede udgifter til et forskningsårsværk anslås til 100 000 ecu: i henhold til denne hypotese kan man anslå, at de indirekte aktioner under rammeprogrammet (2 mia. ecu i 1995) finansierer, hvad der svarer til 20 000 forskningsårsværk. 13 Den giver også øget beskyttelse af intellektuel ophavsret. Endvidere sikrer den nye kontraktmodel en bedre formidling og nyttiggørelse af forskningsresultaterne, idet det kræves, at der indsendes en teknologiimplementeringsplan inden projektets afslutning, og at resultaterne offentliggøres, hvorved interesserede tredjeparter har mulighed for at anmode om licens til den udviklede teknologi. Der er også gjort væsentlige fremskridt på det administrative område, der blandt andet vil gøre det lettere for SMV at deltage i forskningsprogrammer. I slutningen af 1995 nedsattes en arbejdsgruppe om "evaluering af forslag". Den har til opgave at udarbejde en "håndbog over god praksis", der vil fungere som et fælles udgangspunkt, på grundlag af hvilket hvert enkelt program kan udarbejde sin egen håndbog. Kommissionen vil som en del af den konstante overvågning af forvaltningsprocedurerne i 1996 tilrettelægge et seminar med repræsentanter for den europæiske industri og forskning. Seminaret vil fokusere på forskellige faser af gennemførelsen af programmet, og man vil forsøge at finde frem til måder, hvorpå man kan forbedre kvaliteten, effektiviteten og åbenheden af forvaltningen af FTU-programmet. Information og kommunikation er et af de vigtigste aspekter i forbindelse med udviklingen af Fællesskabets forskningspolitik. Takket være Kommissionen er der hvert år blevet tilrettelagt en lang række konferencer, seminarer osv. Ud over de konferencer og seminarer, der finansieres over selve kontrakterne (1 275 i 1995), modtager over 200 direkte støtte fra Kommissionen. Det drejer sig navnlig om: 1995 European week for scientific and technological culture (8. /Il) (Den europæiske uge 1995 for videnskab og teknologi) European Union contest of young scientists (5. 9 og 13. 9) (Den Europæiske Unions konkurrence for unge forskere) Conference on public understanding of science and technology (30/11-2/12 1995) (Konference of offentlighedens forståelse af forskning og teknologi). Ud over de videnskabelige publikationer, der er knyttet direkte til særprogrammerne (13 000 i 1995), bidrager Kommissionen med specifik støtte til udgivelse af særlige værker. Kommissionens indsats i forbindelse med udgivelse af generelle informationsbrochurer er af stor betydning, idet der bestilles 6 000 eksemplarer hver måned. Internet spiller en større og større rolle i forbindelse med formidling. 11995 fortsatte Kommissionen sin indsats for at forbedre adgangen til rammeprogrammet. Det kan især nævnes, at Kommissionen d. 24. juli 1995 udsendte sin egen EU FTU home page på World Wide Web (Internet) under Kommissionens EUROPA-afsnit, der er Kommissionens vigtigste server på WWW. Formålet med den service, som Kommissionen yder, er at drive en ajourført og pålidelig kilde til information om alle FTU-aktiviteter af interesse for andre eksterne brugere. Endelig gennemfører Kommissionen undersøgelser, der kan strække sig fra evaluering til en økonomisk og budgetmæssig undersøgelse. 14 På personalesiden blev der i 1995 oprettet 99 stillinger, hvorved antallet af bevilligede stillinger til fastansat personale beskæftiget med forvaltning af forskningen pr. 1. januar 1996 kom op på 1 453, heraf 812 i kategori A. I betragtning af antallet af igangværende multinationale samarbejdsprojekter eller af antallet af forskerhold, der deltager i forskningen, og af den rolle, som Kommissionen generelt spiller i forbindelse med styring og forvaltning af forskningen, er dette tal rimeligt. Tabel 9 og den tilknyttede kurve viser de små projekters betydning (50% af projekterne lægger kun beslag på 15% af bevillingerne, mens 80% tegner sig for 50%) i alle foranstaltninger. Kontrakternes gennemsnitlige størrelse er meget forskellig fra program til program: 0,2 mio. ecu til "formidling og nyttiggørelse af resultaterne", 1,6 mio. ecu til de tre programmer16 inden for informations- og kommunikationsteknologier under ét. • Overvågning og evaluering En ny ordning for overvågning og evaluering af programmer trådte i kraft i 1995. Den er baseret på de lovgivningsmæssige krav i fjerde rammeprogram og dets særprogrammer og på en henstilling fra CREST om overvågning og evaluering fra maj 1995. Den inddrager uafhængige eksterne eksperter, giver hurtigt svar på udviklingen i programmet og giver råd om nøglespørgsmål. De generelle principper vil blive forklaret i en meddelelse fra Kommissionen om "Uafhængig ekstern overvågning og evaluering af fællesskabsforanstaltninger inden for forskning og teknologisk udvikling". Overvågningen af de 18 særprogrammer under fjerde rammeprogram blev lanceret i 1995 og er blevet gennemført af 18 paneler, hver især bestående af 3 uafhængige, eksterne eksperter med industriel og akademisk erfaring samt evalueringserfåring. I december 1995 blev der nedsat et overvågningspanel på højt plan for rammeprogrammet, som baserede sit arbejde på rapporterne fra overvågningspanelerne for særprogrammerne. Samtlige overvågningspaneler afsluttede deres arbejde i begyndelsen af 1996. Kommissionen har gennemført nationale undersøgelser (National Impact Studies) som supplement til evalueringen af særprogrammerne. En sammenfattende rapport om de nationale undersøgelser til evaluering af virkningerne af Fællesskabets FTU-politik på den nationale forskningsstruktur i de enkelte medlemsstater og af samspillet mellem Fællesskabets og medlemsstaternes FTU-politikker blev offentliggjort sammen med programevalueringsrapporterne : Philippe de Montgolfier & Jean-Pierre Husson: National Impact Studies Synthesis Final Report - maj 1995; - Evaluation of ECLAIR and FLAIR Programmes (1988 - 1993 & 1989 - 1993) - EUR 16192 (1995); - Evaluation of the STEP and EPOCH Programmes (1989 - 1993) - EUR 16207 (1995); - Mid-Term Evaluation of the MAST II Programme - EUR 16610 (1995); Evaluation of the BRIDGE Programme (1990 - 1994) - EUR 16650 (1995) The Final Evaluation of the centralised action for dissemination and exploitation jf. tabel 9: Det samlede beløb for alle tre programmer telematik, kommunikationsteknologier og informationsteknologier er det samlede beløb på 808,29 mio. ecu (220,85 + 208,10 + 379,34) til 516 projekter (182 + 109 + 225), dvs. gennemsnitligt 1,566 mio. ecu per projekt. of RTD-results (VALUE II) (1991-1994); The Final Evaluation of the Strategic Programme for Innovation and Technology Transfer (SPRINT) (1991-1994). 15 I april 1995 arrangerede Kommissionen en international konference om udviklingen af forskning, teknologi og udvikling i Thessaloniki. Over 200 evalueringseksperter fra EU og tredjelande deltog. I slutningen af 1995 blev der nedsat en pilotgruppe bestående af repræsentanter for industrien og ansvarlige for særprogrammerne, som har til opgave at lede overvejelserne i forbindelse med den tredje aktion med henblik på at fastlægge en fælles grundlæggede metodik for evaluering af projektresultaterne under FTU-programmerne. Kommissionen vil i 1996 gennemføre en ny overvågning i stil med den, der blev gennemført i 1995, og den vil evaluere forvaltningen af og udviklingen i fællesskabs foranstaltningerne i de foregående 5 år. Kommissionen meddeler de andre EU-institutioner konklusionerne på denne femårsevaluering, inden den fremlægger sine forslag til femte rammeprogram. II INTERNATIONALT SAMARBEJDE Indledning I det seneste år er internationalt videnskabeligt og teknologisk samarbejde blevet et endnu vigtigere aspekt af EU's politik for forskning og teknologisk udvikling. Kommissionen har gennemført en lang række foranstaltninger inden for INCO-programmet, og der er blevet truffet konkrete til at etablere forbindelser eller udvide eksisterende samarbejdsordninger med en række lande. Detaljerede oplysninger om INCO-foranstalt- ningerne findes i del II. I det følgende gøres rede for nogle af de vigtigste punkter. initiativer 2. 1 Kommissionens meddelelse om perspektiverne for internationalt samarbejde inden for forskning og teknologisk udvikling. Internationalt videnskabeligt og teknologisk samarbejde er blevet en vigtig og integreret del af EU's politik for forskning og teknologisk udvikling (FTU) i de seneste år. I oktober 1995 fremlagde Edith Cresson Kommissionens forslag til retningslinjer for internationalt samarbejde om forskning og teknologisk udvikling (KOM(95) 489 endelig udgave) for forskningsministrene forsamlet i Rådet. Kommissionen forsøger på baggrund af den vigtige udvikling, der har fundet sted i de seneste år, at øge industriens deltagelse og at styrke FTU-politikkens eksterne dimension. Anvendelsen af supplerende instrumenter til finansiering af FTU-projekter, såsom PHARE, TACIS, Meda eller Den Europæiske Udviklingsfond vil, når det er nødvendigt, blive fremmet. Mellem oktober 1995 og marts 1996 blev Kommissionens meddelelse drøftet i Rådet, Europa-Parlamentet og CREST. Rådet vedtog en resolution om internationalt FTU- samarbejde i marts 1996. I denne godkendes de fem generelle mål i Kommissionens meddelelse, der har til formål at styrke det internationale samarbejde gennem følgende foranstaltninger: 16 styrke den europæiske konkurrenceevne og udvikle teknologier til fremtidige markeder udvikle partnerskaber inden for videnskab og teknologi, særlig med tredjelande af strategisk interesse for Fællesskabet dele ansvar og gennemføre FTU i økonomiske og sociale udfordringer fremme FTU, der er relevant for udviklingslandenes behov og prioriteter i forbindelse med fremme af en bæredygtig udvikling -' dele videnskabelig og teknologisk information og bidrage til storstilet og grænse overskridende videnskab og teknologi. 2. 2 Den Europæiske Union og F&U-samarbejde med Østeuropa I maj 1995 fremlagde Kommissionen en meddelelse om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med de nye uafhængige stater (NUS) i det tidligere Sovjetunionen (KOM(95) 190 endelig udgave), der indeholder de fremtidige retningslinjer for videnskabeligt og teknologisk samarbejde med det tidligere Sovjetunionen. Meddelelsen udgør en integrerende del af den generelle internationale FTU-strategi. I samarbejdet med NUS bør der lægges vægt på større FTU-projekter. Disse bør omfatte industrien og bør ligge tættere på markedsbehovene end de foranstaltninger, der blev gennemført under de tidligere PECO og COPERNICUS programmer. Drøftelserne med medlemsstaterne af disse retningslinjer vil blive videreført i 1996. Den internationale sammenslutning for fremme af samarbejdet med forskere fra de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen (INTAS) blev oprettet i juni 1993. 1 oktober 1995 godkendte Rådet, at Fællesskabets deltagelse i INTAS blev forlænget frem til 1998, og Kommissionens rolle i sammenslutningen blev styrket. 11995 fortsatte Fællesskabet sin støtte til det internationale videnskabs- og teknologicenter (ISTC), der blev oprettet af EU, USA, Japan og Rusland i 1992 for at tilskynde militære forskere og ingeniører fra det tidligere Sovjetunionen til at blive omskolet til civile erhverv og for at fremskynde nedrustningen. 2. 3 Den Europæiske Union og samarbejde med middelhavslandene Drøftelser om en videreudvikling af det videnskabelige og teknologiske arbejde med middelhavslandene blev indledt under det franske formandskab i 1995. Det franske ministerium for højere uddannelse og forskning tilrettelagde i marts 1995 sammen med Kommissionen et seminar om "europæisk forskning og middelhavslandene" i Sophia- Antipolis. Euromiddelhavskonferencen i Barcelona i november 1995 understregede den rolle, som videnskab og teknologi spiller i samarbejdet mellem EU og middelhavslandene. De vigtigste aktioner omfatter styrkelse af forskningskapaciteten i tredjelande i middelhavs området, fremme af fælles forskningsforanstaltninger og støtte til teknologioverførsel. Der er blevet nedsat et overvågningsudvalg, som skal følge op og rådgive om den fremtidige udvikling. I 1996 videreføres drøftelserne under det italienske formandskab, og Kommissionen har planer om at fremlægge en meddelelse om videnskabeligt og teknologisk samarbejde med tredjelande i middelhavsområdet. 17 III INNOVATION OG FORMIDLING AF F&U Generelt gennemføres der overvejelser omkring intellektuel og industriel ejendomsret i Europa for at undersøge, om virksomhederne lider under mindre gunstige betingelser end deres modparter i USA og Japan i forbindelse med beskyttelse af deres forsknings resultater, og såfremt det er tilfældet, hvilke løsninger man kan finde på dette problem. Grønbog om innovation Med offentliggørelsen af grønbogen om innovation (KOM(95) 688 endelig udgave) i december 1995 har Kommissionen indledt en omfattende høringsproces om problemerne omkring innovation i Europa. Grønbogen behandler forskellige faktorer, der indgår i innovation, den nuværende situation analyseres, og der fremsættes forslag til fremtidige aktioner. Det er et paradoks, at Den Europæiske Union på trods af sin internationalt anerkendte videnskabelige fortrinlighed lancerer færre nye produkter, tjenesteydelser og processer end dens vigtigste konkurrenter. Dette paradoks har været genstand for megen opmærksomhed innovation er blevet en af drivkræfterne bag økonomisk i de seneste år, da konkurrenceevne. I grønbogen nævnes en lang række hindringer for innovation. For det første utilstrækkelige investeringer i forskning og udvikling i Europa. Således afsatte EU i 1993 2% af dens BNP til forskning og udvikling sammenlignet med 2,7% i USA og Japan. Ydermere beløb den industrielle forskning finansieret af virksomhederne sig i 1992 til 1,3% i Europa sammenlignet med over 1,9% i USA og Japan. Den europæiske forskning omfatter endvidere en lang række områder, mens USA og Japan koncentrerer deres indsats inden for en række prioriterede emner. Der findes også en række strukturelle hindringer for innovation såsom komplicerede juridiske og administrative procedurer, uegnede finansieringssystemer, lav udnyttelse af industrielle ophavsrettigheder og utilstrækkelig mobilitet blandt studerende og forskere mellem private og offentlige organer i Den Europæiske Union. I grønbogen nævnes 13 aktionslinjer, der hver især indeholder en række konkrete forslag, næsten 130 ialt, der kan sætte skub i debatten. I overensstemmelse med subsidiaritets princippet må der dog skelnes klart mellem ansvar på fællesskabsplan, på nationalt plan og på lokalt plan. Kommissionen agter i juni 1996 at udarbejde en sammenfattende rapport baseret på høringen af de interesserede parter samt om nødvendigt en handlingsplan. IV Uddannelse gennem forskning De menneskelige ressourcer er en nøglefaktor i udviklingen af det fremtidige uddannelses samfund, der vil blive baseret på den samtidige udvikling af informationssamfundet, de videnskabelige og teknologiske kredses betydning og internationaliseringen af økonomien. Der findes en klar forbindelse mellem forskning, undervisning og uddannelse. Udviklingen af multimedieundervisningsprogrammel, som Kommissionen støtter gennem task force'n om multimedieuddannelsesprogramel, er et særlig vigtigt eksempel. Evnen til nyskabelse og innovation vil endvidere afhænge af forbindelserne mellem den fremtidige udvikling af 18 viden inden for forskningen og overførsel af denne gennem undervisning og uddannelse. Aktioner, der kan styrke forbindelserne mellem forskning og undervisning bør derfor fremmes for at udvikle de studerendes evne til at opfinde og for at fremme innovation. I fjerde rammeprogram findes der to særprogrammer, nemlig uddannelse og mobilitet for forskere samt målrettet socioøkonomisk forskning, der ligeledes omfatter aktioner, som specielt støtter disse mål. Alle de andre særprogrammer under fjerde rammeprogram indeholder ligeledes en uddannelsesdel, der åbner mulighed for tværnationalt samarbejde med hundredvis af forskere. • Hvidbog om uddannelse I hvidbogen om undervisning og uddannelse (KOM(95) 590 endelig udgave), som Kommissionen fremlagde i november 1995, drøftes den fremtidige udvikling på dette område. Hvidbogen er baseret på nogle af tankerne i hvidbogen om vækst, konkurrence evne og beskæftigelse, der understregede den betydning, som undervisning og uddannelse har for den europæiske industris konkurrenceevne. Blandt de vigtigste problemer, der behandles i hvidbogener beskæftigelse og social udstødelse, særlig blandt unge. Hvidbogen fokuserer på to hovedmål: a) at give alle en bred grundviden og b) at opbygge den enkeltes kvalifikationer i forbindelse med beskæftigelse og samfundslivet. V KOORDINERING MELLEN DEN EUROPælSKE POLITIK OG DE NATIONALE POLITIKKER / løbet af 1995 gav Kommissionens meddelelse "Forskning og teknologisk udvikling - samordning gennem samarbejde" (KOM(94) 438) anledning til en omfattende debat i Fællesskabets institutioner, som resulterede i resolutioner og udtalelser. Rådet vedtog således d. 9. juni 1995 konklusionen om koordinering af FTU-politikkerne17, hvori der lægges vægt på udveksling af information om nationale FTU-foranstaltninger og om den centrale rolle, som programudvalgene spiller på dette område. Rådet tilsluttede sig med vedtagelsen af en resolution om CREST18 Kommissionens holdning om, at dette udvalgs rolle bør styrkes. Dets mandat er derfor hovedsagligt koncentreret omkring koordinering af FTU-politikkerne og omkring de strategiske retningslinjer for Fællesskabets FTU. Europa-Parlamentet vedtog d. 15. juni 1995 en betænkning om koordinering af FTU- politikkerne. Det understregede navnlig nødvendigheden af at målrette CREST's mandat og at udvide programudvalgenes rolle gennem en systematisk udveksling af information og gennem en bedre koordinering programmerne imellem. Parlamentet tilsluttede sig Kommissionens forslag om iværksættelse af drøftelser om emner af fælles interesse inden for koordinering. Det Økonomiske og Sociale Udvalg udsendte d. 26. oktober en initiativudtalelse om koordinering af FTU-politikkerne (dok. CES 570/95). Den indeholder navnlig konceptet 1 "Koordinering af FTU-politikkeme - Rådets konklusioner" af 9. juni 1995. 18 Rådets resolution af 28. september 1995 om CREST, EFT af 11. 10. 95 (95/C 2f>4/02) 19 task force'r og indførelse af et system for forudgående udveksling af information. IRDAC udsendte d. 18. juli 1995 en udtalelse om koordinering af FTU-politikker, i hvilken understreges den betydning, som koordinering spiller i forbindelse med en effektivisering af de offentlige ressourcer, der afsættes til forskningen. De vigtigste initiativer i 1996 vil ligge i direkte forlængelse af Rådets konklusioner og ovennævnte resolutioner, betænkning og udtalelser, som Kommissionen er ved at gennemføre ved hjælp af konkrete aktioner såsom: Indførelse af et system til udveksling af information om nationale FTU-foranstaltninger Kommissionen har i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 9. 6. 95 nedsat et rådgivende ad hoc-udvalg, der skal sørge for en systematisk udveksling af information om nationale FTU-foranstaltninger. Udvekslingen gennemføres regelmæssigt og fokuserer på områder, som disse udvalg på forhånd har valgt, og på hvilke en øget koordinering kunne være nyttig. Udvekslingerne gør det ligeledes muligt på et tidligt tidspunkt at oplyse om nye foranstaltninger, der iværksættes i medlemsstaterne. Hvert ad hoc-udvalg udarbejder en årsrapport til CREST. Drøftelserne og arbejdet lanceres i de 18 berørte særprogrammer, og de første årsrapporter vil foreligge i slutningen af 1996. De vil være koncentreret omkring et lille antal områder inden for koordinering og vil indeholde eventuelle henstillinger. De forskellige rapporter vil blive drøftet og analyseret i CREST, som kan fremsætte henstillinger som bidrag til fastlæggelse af strategiske mål og prioriteter for Fællesskabets FTU-politik. Drøftelser af emner af fælles interesse inden for koordinering Kommissionen tager initiativ til, forbereder (i samarbejde med overvågningsudvalgene) og følger drøftelserne af emner af fælles interesse som f. eks. de indirekte støtteforanstaltninger for bl. a. FTU. Disse drøftelser gennemføres især i CREST, der har medtaget disse emner i sit arbejdsprogram. Kommissionen har for så vidt angår de indirekte støtteforanstaltninger for FTU taget initiativ til at gennemføre en sammenlignende undersøgelse af de foranstaltninger, der træffes i Fællesskabets medlemsstater og i tredjelande såsom USA og Japan. Gennemførelse af Rådets resolution af 28. 9. 95 om CREST Gennemførelsen af denne resolutionen blev indledt i slutningen af 1995 og vil blive videreført i 1996. Dette sker især gennem fastlæggelse og gennemførelse af udvalgets arbejdsprogram, der er koncentreret omkring emner med tilknytning til koordinering af FTU-politikker og fastlæggelse af Fællesskabets strategiske prioriteter. VI UDSIGTER FOR 1996 11996 er forskningsministrenes møder i Rådet fastlagt til, d. 7. oktober og d. 5. december. I januar fremsatte Kommissionen sit forslag om en ekstrabevilling til fjerde rammeprogram (KOM(96)12 endelig udgave) på 700 mio. ecu baseret på en bestemmelse i afgørelserne om fjerde rammeprogram fra 1994. Med dette forslag foreslår Kommissionen ligeledes, at forskningen koncentreres omkring vigtige områder af interesse for hele Fællesskabet. Kommissionen håber, at forslaget vil blive vedtaget i 1996. 20 Task force'rne forskning/industri vil fortsætte deres arbejde med udvikling af indgående høringer af eksterne organer for at styrke forbindelserne mellem forskning og industri og for at koordinere Fællesskabets og medlemsstaternes FTU-foranstaltninger inden for visse udvalgte områder. Det ville være en fordel, hvis man kunne indhøste erfaringerne af deres arbejde, inden femte rammeprogram iværksættes. 11996 vil Kommissionen iværksætte indledende drøftelser omkring femte rammeprogram blandt medlemsstaterne og alle andre interesserede parter gennem udsendelse af debatoplæg om nøgleelementerne i EU's fremtidige forskningspolitik. Kommissionen agter at offentliggøre et dokument om femte rammeprogram inden sommeren 1996. Kommissionen vil i sin fremtidige strategi koncentrere sin indsats omkring spørgsmål, der vil bidrage til at forbedre effektiviteten af EU's aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling og til at fremme den europæiske industris vækst og konkurrenceevne samt til at fremme beskæftigelsen og de europæiske borgeres livskvalitet. Kommissionen vil lægge særlig vægt på yderligere effektivisering af forvaltningen gennem forenkling af procedurerne og gennem øget fleksibilitet og åbenhed i forvaltningen. Evalueringerne og overvågningen vil ligeledes blive videreført. Inden for internationalt samarbejde vil der blive udsendt tre nye meddelelser om videnskabeligt og teknologisk samarbejde, dvs. meddelelserne om de nyindustrialiserede lande, middelhavslandene og de central- og østeuropæiske lande. Forhandlingerne af bilaterale samarbejdsaftaler om forskning og teknologisk uddannelse med Schweiz og Sydafrika vil blive videreført, og forhandlinger vil blive indledt med USA. Kommissionen vil støtte en evaluering af COST-aktiviteterne i 1996. Edith Cresson, medlem af Kommissionen med ansvar for forskning og uddannelse, har besluttet at knytte EU's uddannelsesaktiviteter sammen med forskningsaktiviterne, nemlig med det nuværende TMR-program og det foregående program om menneskelige ressourcer og mobilitet, og at opkalde denne aktivitet efter Marie Curie for at gøre det mere kendt blandt støttemodtagerne og for, at de bedre kan identificere det. Denne nye ordning kaldet "Marie Curie-stipendier" vil blive lanceret officielt på en konference i Bruxelles, der er planlagt til anden halvdel af 1996. Informationssamfundet udvikler sig hurtigt, og Kommissionen vil være aktiv på mange måder. De specifikke FTU-programmer under fjerde rammeprogram bidrager til udvikling af informationssamfundet. Kommissionen vil fremlægge meddelelser og tilrettelægge konferencer om dette vigtige emne og tilbyde elektroniske veje til information om mange aspekter af EU's politik. I Kommissionens handlingsplan fra juli 1994 (Europas vej til informationssamfundet) fastlægges de prioriterede foranstaltninger for 1995-1996. Det er planen, at der på regeringskonferencen, der blev indledt i marts 1996, skal drøftes de institutionelle reformer, der kræves i forbindelse med en styrkelse af den politiske union og i forbindelse med forberedelsen af en yderligere udvidelse af Unionen. Kommissionen har i sin udtalelse bl. a. udtrykt håb om ændringer i beslutningsprocedurerne, hvilket ville resultere i større fleksibilitet og effektivitet blandt andet inden for forskningspolitikken. 21 ANDEN DEL OVERSIGT OVER INDSATSEN INDEN FOR FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING I 1995 OG ARBEJDSPROGRAMMET FOR 1996 AKTION 1 UNDER EF's FJERDE RAMMEPROGRAM OG EURATOM'S RAMMEPROGRAM INFORMATIONS- OG KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGIER 1. TELEMATIKSYSTEMER AF ALMEN INTERESSE Aktiviteter i 1995 1995 var forbindelsesleddet mellem tredje og fjerde rammeprogram. Særprogrammet "telematiksystemer af almen interesse" (1991-1994) blev afsluttet med underskrivelsen af de sidste kontrakter. Særprogrammet "telematikanvendelser af almen interesse" (1994- 1998) trådte ind i sin aktive fase med lanceringen og evalueringen af de to første indkaldelser af forslag. Programmet TELEMATIKSYSTEMER under tredje rammeprogram omfattede 311 projekter, samordnede foranstaltninger og ledsageforanstaltninger fordelt på syv områder, nemlig tværeuropæiske netværk mellem administrationerne, transportservice, sundheds pleje, fjernundervisning og uddannelse tilpasset den enkeltes behov, biblioteker, forskning og sprogteknologi samt telematiksystemer til landboregioner. Størstedelen af projekterne har givet vigtige resultater på det tekniske og det økonomiske plan (oprettelse af referencedatabaser, patentanmeldelser, forslag til standarder, markedsføring af produkter osv. ). På sundhedsområdet resulterede en tredjedel af de 60 igangsatte foranstaltninger for eksempel i markedsføring af nye produkter, der i dag i vid udstrækning anvendes af fagfolk inden for sundhedssektoren. På transportområdet muliggjorde indsatsen på 4 000 mandår, der blev gennemført med deltagelse af 500 partnere, 30 byer og 13 "transportkorridorer", en forbedring af den teknologiske knowhow (27 "bedste praksis" og 439 endelige produkter), brugernes og fabrikanternes godkendelse af funktionelle specifikationer (42 nye specifikationer), kontrol af 67 prototyper gennem 38 demonstrationsprojekter, fremsættelse af forslag til standarder for interoperabilitet (via den tekniske komité 278 under CEN) såvel som gennemførelse af evalueringer af de socioøkonomiske indvirkninger (miljø, energi, sikkerhed, effektivitet, komfort). Indenfor fleksibel uddannelse og fjernundervisning har 34 projekter og 14 samordnende aktioner gjort det muligt at mobilisere over 200 organisationer, hvoraf en tredjedel er SMV, med det formål at forbedre adgangen til undervisningsressourcer via netværk koncentreret omkring specifikke grupper af studerende (europæisk netværk mellem 15 ressourcecentre inden for uddannelsesteknologier, et åbent europæisk universitet i netværk, en nye multimedieskole, indlæringsparadigmer ved hjælp af pilotanvendelser, at integrere materielle produkter og software samt kommunikationssystemer og endelig at udarbejde logistikredskaber, der gør fjernundervisning frembringe formidler osv. ), der at 22 det muligt mere effektivt at udarbejde multimedieressourcer til undervisningsbrug. I forbindelse med administrationerne gjorde de 29 lancerede foranstaltninger det muligt at skabe et positivt og effektivt arbejdsmiljø for en lang række aktører: 200 partnere, tilknyttede partnere og underleverandører, 83 nationale administrationer, 21 telekommunikationsoperatører, 69 virksomheder, hvoraf 35 var små og mellemstore. Inden for bibliotekerne omfattede de 51 projekter og 3 samordnede foranstaltninger et samarbejde inden for anvendelse af avancerede informations- og kommunikationsteknologier, hvilket bidrog til en bedre udnyttelse af biblioteksressourcerne, styrkelse af den europæiske industri samt bekræftelse af Europas kulturelle identitet. af af om almen anvendelse telematiksystemer Derudover blev TIDE (Telematiksystemer for integration af handicappede og ældre), der blev igangsat med en pilotforanstaltning i 1991, videreført i 1995 gennem Bridgefasen, der omfatter 55 projekter og dækker perioden 1993-1997. Særprogrammet interesse (TELEMATIKANVENDELSER) udgør inden for fjerde rammeprogram for forskning og udvikling det centrale punkt i fællesskabsforanstaltningerne inden for anvendelse af informations- og/eller kommunikationsteknologier. Dette program har et budget på 912 mio. ECU, hvoraf 5% er afsat til foranstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder og over 2% til udbredelse og afprøvning af forskningsresultaterne. De to første indkaldelser af forslag, der blev evalueret i 1995, understregede den interesse, som programmet til, men understregede samtidigt programmets budgetmæssige begrænsninger. Af de 1 706 modtagne forslag kunne kun 371 udvælges, efter at Kommissionen havde besluttet at øge budgetbevillingerne til de valgte projekter (478,5 mio. ECU mod de 423 mio. ECU, der oprindeligt var anført i EFT). Kun 22% af forslagene blev således udvalgt, og forholdet mellem den tildelte fællesskabsfinansiering og den samlede finansiering, der er anmodet om, er på 1 til 10. for TELEMATIKANVENDELSER giver anledning Programmet bidrager påfremragende vil til gennemførelsen af de tre mål, som Fællesskabets politik for forskning og teknologisk udvikling i henhold til traktaten skal have (artikel 130 F): styrkelse af det videnskabelige og teknologiske grundlag for Fælleskabets industri, udvikling af dens internationale konkurrenceevne (navnlig gennem støtteforanstaltninger, der har til formål at nyttiggøre Europas teknologiske og industrielle potentiel på de bærende udenlandske markeder som f. eks. markederne i Latinamerika, Sydafrika og Kina) og fremme af alle de forskningsaktioner, der skønnes nødvendige i medfør af andre fællesskabspolitikker (transport, uddannelse, sundhed, miljø osv. ). Forskningsarbejdet skal endvidere bidrage til at opfylde samfundets behov ved at udvikle telematikløsninger på områder af almen interesse. Det anslås, at halvdelen af de igangværende FTU-aktioner, dvs. omkring 160, hænger sammen med fremkomsten af informationssamfundet, sådan som det afspejles i de ti prioriterede anvendelser, der er opstillet i Bangemann-rapporten, og de elleve pilotprojekter, som G-7 støtter. Projekterne vedrørende byområder og landområder, forskningsnetværk, administrationer, undervisning og sundhed, uddannelse samt biblioteker spiller en væsentlig rolle i denne forbindelse. trafikplanlægning, Man vil bemærke, at ud over de små og mellemstore virksomheders deltagelse kommer 21% af deltagerne fra ikke-industrielle organisationer med under 500 ansatte (hospitaler, skoler, administrationer, biblioteker osv. ). Blandt de 371 projekter, der blev udvalgt i 1995, vedrørte 24 de små og mellemstore virksomheders specifikke behov for bevidstgørelsesforanstaltninger eller oprettelse af netværk mellem disse virksomheder. 23 Målet om, at 5% af budgettet for programmet skulle afsættes til foranstaltninger til fordel for små og mellemstore virksomheder, blev nået allerede ved den første indkaldelse af forslag (42,805 mio. ecu). Med hensyn til internationalt samarbejde blev to projekter, det ene inden for miljø og det andet inden for sundhed, finansieret med henholdsvis 101 000 ecu og 70 000 ecu over aktion 2 i fjerde rammeprogram. Tre andre projekter, det ene inden for sundhed og de to andre inden for undervisning og uddannelse, bidrog til nyttiggørelse af foranstaltningerne i henholdsvis Sydafrika, Central- og Østeuropa samt og programmets resultater Latinamerika med en fællesskabsfinansiering på 1 100 000 ecu. Programmet TELEMATIKANVENDELSER forvalter enkelte projekter i samarbejde med andre særprogrammer. Et af projekterne inden for sektoren "Telematiksystemer for forskningen", der har til formål at afprøve et tværeuropæisk telekommunikationsnetværk med stor kapacitet mellem laboratorier og forskningscentre samfinansieres og samstyres således af programmerne om informationsteknologi og telematikanvendelser. Der sker også en nøje koordinering mellem de forskellige sektorer under programmet og de pågældende generaldirektorater (som f. eks. transport eller undervisning og uddannelse). Flere andre af de projekter, der først blev lanceret, åbner lovende perspektiver på så forskellige områder som bistand til førere af køretøjer og automatisk beslutningstagning som følge af en ulykke eller en nødsituation, integreret validering af telematiksystemer på regionalt plan og deres socioøkonomiske betydning, validering af telematiksystemer med henblik på byudvikling inden for rammerne af et netværk af europæiske byer, oprettelse af et arbejdsformidlingskontor fordeling af kommunale tjenesteydelser til forbedring af kvaliteten af de serviceydelser, der leveres til borgerne, samtidig med at udgifterne til disse serviceydelser nedbringes, uddannelse af unge i cyberspace eller koordinering og videreførelse af det primære sundhedsvæsen. for distancearbejdere, Arbejdsprogrammet for 1996 En tredje indkaldelse af forslag, der blev lanceret d. 15. september 1995, er blevet evalueret i løbet af første kvartal i 1996. Den vedrører aktiviteter for handicappede og ældre, sundhed, undervisning og uddannelse, forskningsnetværk og sprogteknologi. Evalueringen af de 413 modtagne forslag har gjort det muligt af udarbejde 67 nye projekter, heraf 32 inden for handicap- og ældresektoren. Fællesskabsbidraget til alle disse projekter beløber sig til 64 435 000 ecu. Det er tanken, at der i december 1996 skal lanceres endnu en indkaldelse af forslag, dels vedrørende indsatsen inden for forskning og teknologisk udvikling i de enkelte sektorer, dels vedrørende projekter omkring validering og demonstration af integrerede og tværsektorielle telematiksystemer i testområder, navnlig i byerne. Med hensyn til arbejde i de enkelte sektorer, drejer det sig om enten at styrke de eksisterende projekter eller at udvælge nye projekter omfattende opgaver, der ikke er tilstrækkeligt dækket ind af de igangværende projekter. Med hensyn til de integrede anvendelser drejer det sig om på en gang at mobilisere brugere og erhvervsfolk omkring store projekter, der har til formål at kontrollere den tekniske relevans og de socioøkonomiske virkninger af systemer udviklet af forskellige sektorer. Programmet APPLICATIONS TÉLÉMATIQUES bidrager aktivt til arbejdet i arbejds grupperne forskning-industri, særlig på områderne undervisningssoftware til multimedier og transport. 2. KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGIER Aktiviteter i 1995 24 Videnskabelige og teknologiske resultater 11995 blev RACE-programmet bragt til ende. Det har dannet rammer omkring europæisk samarbejde inden for udvikling af avancerede kommunikationsteknologier siden 1988. Det af alle har telekommunikationsudstyr og -software. netværksoperatører og udviklere europæiske omfattet større Den anden fase fra 1991 til 1995 var en del af tredje rammeprogram, og over 600 organisationer deltog i over 130 projekter. Programmet om avanceret kommunikation (ACTS) under fjerde rammeprogram blev lanceret i 1995 efter en indkaldelse af forslag i september 1994. Over 100 projekter, hvori deltog over 600 organisationer, startede arbejdet i 1995. Igangsættelsesfasen er beskrevet i ACTS 9519 og i en uafhængig overvågningsrapport. Eksempler på resultater De vigtigste resultater af RACE frem til 1995 er kort beskrevet nedenfor, og de er fuld stændigt beskrevet i den endelige rapport, der offentliggøres separat20. • Bidrag til industriel konkurrencedygtighed RACE-programmet har haft stor betydning for Europas stilling internationalt inden for beherskelse af avancerede kommunikationsteknologier og levering af avancerede tjenesteydelser. Omkring 70% af de deltagende virksomheder oplyser, at de indtager en bedre konkurrencemæssig stilling i Vesteuropa, og over 50% beretter om forbedret konkurrenceevne over for USA og resten af verden. 44% beretter om en forbedret konkurrencemæssig stilling i forhold til Japan som følge af deres deltagelse i RACE. 568 virksomheder har oplyst, at de har til hensigt at udvikle nye produkter og avancerede tjenesteydelser. I omkring 22% af disse tilfælde findes der allerede planer, eller de er ved at blive udviklet. Med hensyn findes der 281 til avancerede interessetilkendegivelser, og i 20% af tilfældene findes der allerede kommercielle planer, eller disse er ved at blive udarbejdet. Omkring 140 nye patenter er blevet registreret, og yderligere 48 er planlagt inden for de kommende 3 år21. tjenesteydelser Konsensusudviklingen gennem RACE "samordning" og samarbejde har nedbragt investeringsrisikoen, sat skub i udviklingen af produkter og tjenesteydelser, givet stordriftsfordele, hjulpet virksomheder til bedre at afgrænse deres virksomhedsstrategi og nedbragt omkostningerne. Kommercielle virksomheder, der har deltaget i RACE, har oplyst om over 750 tilfælde af positive virkninger på ovenstående områder. 19 20 21 ACTS' 1995. Avancerede kommunikationsteknologier og -tjenesteydelser. En oversigt over program og projekter. Ref. AC 950 568. FTU inden for avanceret kommunikationsteknologi i Europa (Race). Endelig rapport om fase II 1991-1994 - ISB Nr. 92. 8269553. Dette tal er baseret på en undersøgelse foretaget blandt 1 000 deltagere i RACE. 25 Pilotanvendelser af avancerede kommunikationstjenester har omfattet omkring 500 organisationer og virksomheder og over 7 000 individuelle brugere. De involverede virksomheder omfatter fremstilling, detailsalg og distribution, PR og reklame, liberale erhverv og levering af offentlige ydelser. De fordele, som forsøgene har givet anledning til, omfatter nedbringelse af omkostninger, tidsbesparelser, lettere adgang til information, øget fleksibilitet og jobskabelse, især i afsides liggende områder og landbrugsregioner. • Virksomhedernes deltagelse (også små og mellemstore virksomheder) 574 forskellige organisationer og virksomheder omfattende alle de større europæiske telekommunikationsaktører deltog i de 123 F&U-projekter. Derudover deltog 49 forskellige organisationer fra EFTA-landene i arbejdet. Programmet har derfor dannet rammer om samordning af alle Europas vigtigste industrielle interesser, og den deraf følgende konsensus omkring funktionelle specifikationer er blevet den største kilde til tekniske oplysninger for europæiske og internationale standardiseringsorganer. Programmet har banet vejen for indførelsen det tværeuropæiske bredbåndskommunikationsnetværk, der er omhandlet i kapitel XII i traktaten om Den Europæiske Union. Til trods for de høje udgifter til F&U inden for avanceret telekommunikation deltog mange små og mellemstore virksomheder i anden fase af RACE-programmet. Organisationer med under 500 ansatte udgjorde 41% af det samlede antal deltagere i fase Il-projekter sammenlignet med 28% i fase I, og 16,5% i det andet rammeprogram som helhed22. Små organisationer (både virksomheder og forskningsinstitutioner) deltager i over 70% af fase li-projekterne sammenlignet med 60% i fase I, og de tegner sig for 33% af arbejdet. • Samarbejde med tredjelande (COPERNICUS) 18 projekter inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenesteydelser havde deltagere fra Central- og Østeuropa og Den Europæiske Union. Disse projekter modtog støtte over PECO/Copernicus budgettet, men blev forvaltet sammen med RACE- programmet, herunder også den tekniske audit. Projekterne strækker sig fra "fremme af netværk" inden for videnskab og teknologi mellem øst og vest til projekter om udvikling af teknologi på en række underområder:. kommunikationsteknologier, herunder mobil- og satelitkommunikation;. multimedieanvendelse og udvikling af teknologi;. højhastighedsnetværk;. udvikling/udbredelse af standarder inden for avanceret kommunikation. • Koordinering mellem programmer RACE-projekterne drager fordel af resultaterne af projekter, der udvikler generiske teknologier som f. eks. ESPRIT (mikroelektroniske komponenter, software redskaber, AIP23 til styring af netværk osv. ). Derudover i telematikanvendelsesprogrammerne kraftigt på de teknikker, der er omfattet af de nuværende RACE-projekter. telekommunikationskravene trækker 22 Evaluering af det andet rammeprogram for FTU - rapport fra CREST til Rådet, september 1992 - CREST/1212/92. Avanceret informationsbehandling. 26 Der er også vedvarende forbindelser med VALUE-programmet for spredning og udnyttelse af resultater. Der er etableret stærke forbindelser til den forskning, der gennemføres inden for rammerne af COST24. Der er blevet tilrettelagt fælles workshopper med COST-projekter på områderne optisk kommunikationsteknologi og mobil kommunikationsteknologi, og COST projektkoordinatorerne blev indbudt til at deltage i koordineringsmøderne under RACE- projektet. Det vigtigste samarbejde med EUREKA-initiativet fandt sted inden for audiovisuelle teknologier. En del af arbejdet i forbindelse med fremme af HDTV (EUREKA projekt 95) blev suppleret med arbejde under en fase I RACE-kontrakt, og EUREKA-projekt 256 om videokodning blev knyttet sammen med integreringsaktiviteter under RACE. Arbejdsprogrammet for 1996 I begyndelsen af marts 1996 blev den første årlige tekniske audit af projekter under ACTS- programmet25 gennemført. Denne uafhængige tekniske kontrol af hvert projekt påviste korrektioner, som måtte foretages for at optimere udnyttelsen af EU-støtten. Den anden indkaldelse af forslag blev afsluttet d. 1. marts 1996. Over 90% af forslagene blev indsendt elektronisk, og GD XIII, direktorat B vil i 1996 fortsætte sit pioneerarbejde for Europa-Kommissionen inden for elektronisk kommunikation og indsendelse af forslag. Den tekniske evaluering af nye forslag fandt sted mellem d. 13. og d. 17. marts 1996. Høring om resultaterne med andre af Kommissionens tjenestegrene og med styringsudvalget i april 1996 muliggjorde en positiv udtalelse, og en afgørelse vedtaget Kommissionen om udvælgelse og finansiering af nye forslag i begyndelsen af juni 1996. Dette udgør afslutningen på gennemførelsen af ACTS-programmet. I 1996 vil ACTS-projekterne og de samordnede foranstaltninger på grundlag af de pågældende aktørers deltagelse udarbejde retningslinjer for anvendelse af ATM- infrastruktur af mobile komunikationstjenester (UMTS) og generiske anvendelsesmuligheder, særlig inden for distancearbejde. Retningslinjerne vil have til formål at nedbringe usikkerheden og risiciene i forbindelse med offentlige og private investeringer. (Asynchronous Transfer Mode), generation tredje Koordinering mellem programmerne, særlig med IT-programmet og programmet om telematikanvendelse, vil blive styrket på grundlag af fælles finansiering (ACTS + Telematik) af højhastighedsforbindelser mellem nationale værtsinfrastrukturer og af selve de nationale værtsinfrastrukturer, der støtter testning af tjenesteydelser og anvendelser for alle tre ICT-programmer. I det bredere internationale samarbejde, spiller ACTS-projekterne og -aktionerne en central rolle i forbindelse med G7-initiativerne om global interoperabilitet af bredbåndsnetværk (GIBN-projektet), multimedieadgang til den kulturelle arv på museer og samlinger (for hvilke et memorandum blev underskrevet i maj 1996) og skabelse af et globalt marked for " Samarbejde om videnskabelig og teknisk forskning. FTU inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenesteydelser. 27 små og mellemstore virksomheder gennem udvikling af elektronisk handel. En strategisk audit af avanceret kommunikationsteknologi i Europa blev afsluttet i juni 1996. Den omfatter en 5-årig retrospektiv vurdering af EU's indsats inden for forskning og teknologisk udvikling på dette område og en fremadskuende vurdering af de fremtidige krav, der kan medtages i femte rammeprogram. Den anden uafhængige kontrol vil blive gennemført i september 1996 og vil fokusere på fremskridt i forbindelse med udvidelse af de små og mellemstore virksomheders og central- og østeuropæiske organisationers deltagelse især i forsøg. Den vil også undersøge omfanget af fremsynet forskning inden for ACTS-programmet. 3. INFORMATIONSTEKNOLOGIER Aktiviteter \ 1995 1995 var helliget opfølgning af ESPRIT Ill-projekterne, gennemførelsen af IT-programmet og aktiviteter med tilknytning til informationssamfundet. 1. Ud af i alt 719 ESPRIT III-projekter, blev 349 projekter afsluttet i 1995, og 281 projekter videreføres efter 1995. Selv om ESPRIT Ill-programmet først udløb i december 1994, og selv om det er nødvendigt med lidt afstand før der kan udarbejdes en oversigt, kunne man konstatere mange interessante resultater i 1995. Flere af disse vedrørte kommerciel udnyttelse, og de viser fastsat i 1991 er ved at være forældede. Selv om programmets samlede virkninger er et resultat af samtlige projekter inden for forskning og teknologisk udvikling (FTU) og andre aktiviteter, skal der her kun gøres rede for enkelte af de mest fremtrædende projekter. Med hensyn til praktisk anvendelse inden for mikroelektronik kan flere nyskabelser nævnes bl. a. en accelerationsmåler, der giver større sikkerhed i forbindelse med airbags i biler; inden for det medicinske område er der udviklet en miniatureanordning, der er en af de første i verden, som gør det muligt at foretage in vivo-målinger på i blod; et kredsløb, der er billigt og kan anvendes husholdningerne; en flad skærm med flydende krystaller og høj opløsning til TV. Takket være ESPRIT's vedvarende indsats har europæiske fabrikanter af halvledere i forbindelse med EUREKA indhentet nogle teknologiske forsinkelser. De har styrket deres stilling på verdensmarkedet, skabt et overskud og foretaget investeringer. Endvidere har ledsageforanstaltninger lanceret i nogle medlemsstater hjulpet disse til en bedre deltagelse i aktiviteter på området, og de har på en synlig måde fremmet de lokale industriers anvendelse af mikroelektronikken. til energibesparelser Indsatsen inden for softwareteknologier har været delt op på to fronter, nemlig ESSI- initiativet til fremme af bedre softwarepraksis og FTU-projekterne. På grundlag af erfaringerne fra de 60 ESSI-projekter, der blev afsluttet i 1995 (ud af i alt 109), skønner ESSI-partnerne, som hovedsagligt er små og mellemstore virksomheder og brugere, at de har skabt en produktivitetsfremgang og især en kvalitetsforbedring. Ud over en halv snes aktioner til udbredelse af de indhøstede erfaringer er der blevet etableret et netværk omfattende 17 lande i Europa, hvis uddannelsesaktioner allerede har berørt 6 500 mennesker. Visse FTU-projekter, der alle stadig er i gang, har opnået midlertidige resultater. Anvendelsen af disse resultater har ført til væsentlige 28 (f. eks. et system produktivitetsforbedringer eller til praktiske anvendelsesmuligheder, der klart er af interesse for saniiUiuI i nødsituationer, der er blevet anvendt to gange i forbindelse med skovbrande i det sydlige Europa). De små og mellemstore virksomheders evne til at udnytte resultater af ESPRIT-projekterne til at erhverve udenlandske markeder er blevet stadfæstet. Det er f. eks. tilfældet i forbindelse med 02-teknologier og IONA-teknologierne inden for objektorienterede systemer. til beslutningstagning til hjælp Den fremgangsmåde, der er valgt på området højtydende, distribueret EDB-teknologi (HPCN - High Performance Computing and Networking) er koncentreret omkring brugerne. Den omfatter bevidstgørelsesforanstaltninger om de industrielle nyskabelser, som HPCN-teknologierne medfører, samt om de praktiske anvendelsesmuligheder i reelle arbejdssituationer som f. eks. fremstilling og behandling af billeder, nøjagtige modelberegninger af lægemidler, forudsigelse af virkningerne af lyn på fly, automatisering af postsorteringen, tolerante kuglelejer. Alle disse tilfælde har været kommercielle succes'er nogle gange på internationalt plan. Lad os navnlig nævne anvendelsen af CHORUS-teknologi i styresystemet til CRAY Research (USA) nye superregnemaskine, og overførsel af 38 kommercielle softwareløsninger fra fly- og bilindustrien til den nye generation af parallelle EDB-systemer. Denne operation nævnes ofte som referencemodel i USA. I forbindelse med profesionelle systemer og avanceret domotik kan vi nævne udviklingen af et nyt salgsmultimedieinstrument til både finansielle tjenesteydelser, biler, løsøre og fast ejendom. Dette system har fået tildelt en pris i Det Forenede Kongerige. Nogle projekter er blevet lanceret i nært samarbejde med Eurostat. De skulle gøre det muligt at forbedre behandlingen af de statistiske data i medlemsstaterne og dermed muliggøre anvendelsen af mere sofistikeret og mere velegnet software. På området åbne systemer med mikroprocessorer (OMI - Open Microprocessor Systems Initiative) er der opnået international succes med hensyn til standardisering af forbindelsesbusser, ST20-processoren, der anvendes i millioner af multimediesystemer, og ARM-processoren, der anvendes inden for elektronik. Inden for computerstyret fabrikation og ingeniørarbejde er der gjort væsentlige fremskridt på følgende områder: modelberegning af produkter og fremgangsmåder samt standardisering heraf; validering af åben seriearkitektur inden for bilindustrien, redskabsmaskiner og aluminium; EDB-løsninger til brug ved design og fremstilling; software til integration af kommunikation mellem komplekse netværk mellem produktionssteder; indkorporering af avanceret intelligens i robotter til bygning afveje og opførelse af mure; mikrosystemer med navnlig udvikling af et bibliotek over moduler til udformning og en ny generation af mikrokaptorer. Derudover har man oplevet en kommerciel succes på følgende områder: en robot til vask af fly, en robot til tredimensional kontrol af elektroniske kort, et system til styring af kommunikationen mellem produktionsmaskiner via personlige computere. Inden for grundforskningen er der opnået en række teoretiske resultater, der er blevet offentliggjort i de vigtigste tidsskrifter og på konferencer. I flere tilfælde har de straks fundet praktisk anvendelse, f. eks. inden for optimering af trafik, udsyn og sikkerhed. 29 Lige siden ESPRIT-programmet blev udarbejdet i 1980'erne, har det lagt vægten på FTU. I dag, hvor det, man kalder informationssamfundet, er ved at udvikle sig, har IT-programmet til formål at bidrage til udviklingen af informationsinfrastrukturen i dette samfund. Der lægges vægt på let adgang til information, på tjenesteydelser og på teknologier for alle slags virksomheder, administrationer og private. Valgene af FTU er først og fremmest baseret på vurderingen af dens indvirkning på hele den europæiske industris konkurrenceevne samt på forbedringen af livskvaliteten. De styres hovedsagligt af brugernes og markedernes behov. Aktiviteterne under programmet vedrører anvendelsen af teknologier, deres tilgængelighed, bedste praksis og, de områder inden for FTU, der spiller den største rolle i denne forbindelse, samt udvikling af informationsinfrastrukturen. Programmet har fornyet retningslinjerne for dets gennemførelse og dets tekniske indhold. Ledsageforanstaltningerne udgør et centralt og ikke længere et marginalt ejgpaent i programmets strategi. Der findes nu 15 tematiske ekspertnet. Disse omfatter omlring 600 team fra industrien, forskningscentrene og universiteterne. Ved at skabe grænseoverskridende forbindelser spiller de en vigtig rolle i forbindelse med uddannelse, adgang til knowhow og overførsel af teknologier. Der tilskyndes kraftigt til samarbejde mellem brugere og leverandører i projekterne inden for FTU. Brugerne har indflydelse på den retning, som arbejdet tager, på valideringen af resultaterne og af, hvorvidt de kan udnyttes kommercielt. Procedurerne er blevet forenklet for at gøre programmet mere tilgængeligt: fristen for indsendelse er blevet fastsat til 3 måneder, der har været en indkaldelse af forslag hvert kvartal (15. december, 15. marts osv. ) på datoer, der var fælles for de forskellige programmer, hvilket har lettet koordine ringen. Der er ligeledes blevet lanceret fælles indkaldelser sammen med andre programmer. Hvor det har været nødvendigt (f. eks. i forbindelse med visse ledsageforanstaltninger og forundersøgelsespræmier), kan der til stadighed indsendes ansøgninger (åbne indkaldelser). For at nedbringe udgifterne i forbindelse med forberedelse af forslagene, har man forsøgt sig med en procedure i to etaper (langsigtet forskning og HPCN). Der er blevet indført specifikke procedurer for de små og mellemstore virksomheder: det drejer sig om samarbejdsprojekter inden for FTU og forundersøgelsespræmier. Disse nye instrumenter vil sandsynligvis blive brugt i endnu større udstrækning i fremtiden. De målrettede aktivitetsgrupper er bygget op omkring en velafgrænset målsætning. De koordinerer FTU-projekter inden for forskellige teknologier samt inden for ekspertnettene, arbejdsgrupper, samarbejde med andre initiativer (på fællesskabsplan, på nationalt eller internationalt plan, EUREKA), uddannelsesaktiviteter, udbredelse af information eller overførsel af teknologi. Arbejdsprogrammet for 1995 omfattede aktiviteter inden for grundlæggende teknologier (software teknologi, i undersystemer, vedrørende multimediesystemer), fokusområder (teknologier, der skal indgå i virksomhedernes fremstillingsproces, integrering i fabrikationen, HPCN, OMI) og langsigtet forskning. komponenter teknologier Inden for softwareteknologi blev der i 1995 lanceret 142 ESSI-projekter samt projekter inden for FTU med særlig vægt på sikkerhedsproblemerne samt projekter vedrørende praktiske anvendelsesmuligheder og prøvning med henblik på en storstilet validering af lovende, endnu ikke etablerede teknologier. Inden for teknologier vedrørende komponenter og undersystemer vedrører FTU-projekterne navnlig flade skærme, signalbehandling, teknologier vedrørende enheder på under 0,2 /x og udstyr. I forbindelse med FUSE blev der lanceret 104 projekter med henblik på fremme af bedste praksis samt fremme af adgangen til og anvendelsen af de nye teknologier 30 blandt nye brugere og de små og mellemstore virksomheder. På det nye område multimediesystemer er indsatsen blevet gennemført i nært samarbejde med andre berørte generaldirektorater (GD X, GD XIII, GD XV). Ud over FTU-projekterne om nye teknologier og emner vedrørende intellektuel ejendomsret er der blevet lanceret en koordineringsaktion og et netværk af kompetencecentre, der har til opgave at yde en konkret bistand til navnlig de små og mellemstore virksomheder i forbindelse med anvendelsen af de nye multimedieteknologier. På et andet nyt område, nemlig teknologier, der skal indgå i virksomhedernes fremstillingsproces, der er af stor interesse for de små og mellemstore virksomheder, omfatter projekterne så forskellige sektorer som glasindustrien, offentlige bygge- og anlægsarbejder, postvæsenet, special fremstillede køretøjer til offentlig transport. De omfatter etablering af et net bestående af omkring 60 organisationer, der skal varetage udbredelse af information og overførsel af teknologi. Inden for integrering i fabrikationen findes der ud over FTU- projekter ligeledes såkaldte "reference for brugergrupper "-projekter, der har til formål at udvikle detaljerede redegørelser for nye behov, at udarbejde fælles standarder^og at sikre koordineringsopgaverne. HPCN-projekterne omfatter flere industrisektorer og mobiliserer brugerne samt de små og mellemstore virksomheder, hvis deltagelse forventes at stige. OMI-projekterne vedrører nye sektorer såsom bilindustrien, telekommunikation, interaktivt fjernsyn, og de vedrører ligeledes integrering af designmetoder, mens indsatsen tidligere gik på udvikling af disse. Det er værd at bemærke, at 50% af partnerne er nye deltagere. Flere projekter er helliget arbejdet med udbredelse af information, skabelse af konsensus omkring grænsefladestandarder, udvekslinger af knowhow om udformning af systemerne, navnlig til gavn for de små og mellemstore virksomheder. Den langsigtede forskning erklærer sig åben over for nye idéer og nye forskere, den er i stand til at reagere på økonomiske og sociale behov, og den kan foregribe fremtidige teknologier. Med hensyn til den første målsætning så modtages forslag til stadighed, og der er igangsat projekter på faisibilitystadiet, der nødvendigvis på gå forud for en eventuel storstilet lancering. Det er interessant at notere sig, at den procedure i to etaper, der anvendes i forbindelse med projekter, der opfylder den anden målsætning, har gjort det muligt allerede i første etape at eliminere en række forslag. I forbindelse med den tredje målsætning er der for mikroelektronik (optoelektronisk sammenkobling - spørgsmålet omkring integrerede nanometriske kredsløb vil blive behandlet i 1996), mens det andet vedrører projekter fastlægge for inden arbejdsprogrammet i september 1996. Derudover vil procedurerne i forbindelse med målsætningerne "åbning" og "reaktivitet" blive videreført i 1996. initiativer: det ene vedrører avanceret informationsgrænseflader, der navnlig for udbudsproceduren lanceret 2 intelligente forskning inden skal I forbindelse med informationssamfundet er der uden for ESPRIT-programmet blevet lanceret en række pilotprojekter inden for bl. a. elektroniske byer, kommunale infostandere, teledistribution af multimedieinformation, elektronisk overførsel af midler, udbredelse af billeddiagnose, standardisering af kortlægningen af DNA. Disse projekter supplerer de omkring 70 projekter, der gennem ESPRIT, TELEMATIK og ACTS udgør en målrettet aktivitetsgruppe med henblik på udvikling af internationale om (World Wide Web). Et udvekslingssystemer "informationssamfundet" tilrettelagt i fællesskab af EU og landene i Central- og Østeuropa blev afholdt i Bruxelles i juni 1995 og vil blive fulgt op af et forum i Prag i september 1996. såsom W3 forum 31 Den europæiske IT-konference (EITC '95) blev afholdt i Bruxelles i november 1995 sammen med IT-forummet. Konferencen blev knyttet sammen med en udstilling omkring de resultater, som projekterne var nået frem til, og udnyttelsen af disse, og den havde flere tusinde deltagere. I samarbejde med EuroCASE blev de 23 ITEA- priser (Information Technology European Awards) uddelt ved denne lejlighed. Derudover blev anvendelsen af Internet og CD-Rom (udvikling af multimedie ejicyclopædier over resultaterne af H-programmet) til udbredelse af information gjort til genstand for intensive valideringstests. Resultaterne heraf er blevet brugt i den indkaldelse af forslag der skal føre til etablering af en egentlig tjeneste i stor målestok. Arbejdsprogrammet for 1996 De central- og østeuropæiske landes deltagelse i FTU-projekter, der allerede var en kends gerning i 1995, vil kunne få en ny dimension i 1996 takket være Phare-programmets finansiering af forskningsinfrastrukturer. Der vil endvidere blive gennemført en informationskampagne rettet mod middelhavslandene. til nye prioriteter f. eks. To indkaldelser af forslag er planlagt for 1996, det ene i marts og det andet i september. Arbejdsprogrammet er blevet ajourført: de opgaver, der var godt repræsenteret i de projekter der blev gennemført i 1995 er blevet fjernet, mens andre er blevet tilføjet for at inden for elektronisk handel eller W3. tage hensyn Arbejdsprogrammets præsentation er blevet forbedret for at gøre det lettere tilgængeligt for nye deltagere og for brugere, hvis behov i højere grad er løsninger frem for tekniske opgaver, mens alle ledsageforanstaltninger er blevet samlet undet ét for give bedre sammenhæng og gøre det mere læseligt. Et nyt arbejdsprogram vil blive udarbejdet i 1996 for den efterfølgende periode. INDUSTRITEKNOLOGIER 4. INDUSTRI- OG MATERIALETEKNOLOGIER Oversigt 1995 Vigtige videnskabelige og teknologiske resultater 1. Industrielle FTU-projekter Hovedaktiviteten har været evalueringen af de forslag, der er modtaget i forbindelse med den første indkaldelse af forslag under Brite-EuRam (sidste frist: 15. marts 1995), og starten af kontrakterne. Hovedtrækkene ved denne indkaldelse er: det store antal forslag (1 180), der sikkert skyldes det lange tidsrum mellem denne og den foregående indkaldelse, som fandt sted for to år siden (26. februar 1993); det store antal forslag, der kunne godkendes (98%), hvilket sikkert skyldes den konstante forbedring af forslagenes kvalitet og indførelsen af "forhåndsundersøgelsen" (tjenestegrenenes kontrol af de vigtigste træk ved projektet forud for indsendelsen af forslaget); dækningen af tre områder (produktionsteknologier, materialer og teknologi til innovation af produkter, teknologi til transportmidler) er tilfredsstillende, selv om der inden for nogle underområder kun blev udvalgt få projekter: menneskelige faktorer og tilrettelæggelse af produktionssystemerne (område 1. 5) og fremstilling af køretøjer (område 3B. 2); de 402 mio. ECU, der er afsat til denne indkaldelse, åbner mulighed for at regne med finansiering af 218 projekter. 32 2. Tematiske netværk Efter den åbne og fortsatte indkaldelse af forslag, resulterede pilotfasen i 41 modtagne forslag om en undersøgelsesfase og 3 forslag om en gennemførelsesfase. 60% af disse forslag til et beløb på 0,78 mio. ECU blev udvalgt. 3. Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV Svarsatsen på den åbne og uafgrænsede indkaldelse af forslag er tilfredsstillende, dog ikke for område 3 (transport), der er underrepræsenteret (4%). Ud af 465 modtagne forslag til etape 1 og 118 til etape 2 er der udvalgt henholdsvis 212 og 51 forslag til et samlet budget på 27,5 mio. ECU, hvoraf 17 mio. ECU allerede er afsat i 1995. Med hensyn til programmets bidrag til de vigtigste mål for FTU, skal der gøres opmærk som på følgende punkter: styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed: i gennemsnit 8,8 deltagere per FTU-projekt, fra 4,8 forskellige lande, hvoraf 71 % er nye deltagere, synes at bidrage til den ønskede styrkelse; 10% af deltagerne kommer fra mål nr. 1-regioner; i CRAFT (Cooperative Research Action for Technology), etape 1 projekterne er alle deltagerne nye (krav for, at et projekt er støtteberettiget), og i etape 2 er 213 deltagere nye; CRAFT-projekterne har i gennemsnit 5,1 partnere; de små og mellemstore virksomheders deltagelse: 20% af deltagerne i FTU-projekterne er små og mellemstore virksomheder, hvilket er en stigning i forhold til tredje rammeprogram (17%); de tegner sig for 19% af budgettet; 17% af projekterne koordineres af en lille eller mellemstor virksomhed; i CRAFT-projekterne (etape 2) er 73 % af deltagerne små eller mellemstore virksomheder; internationalt samarbejde: 3% af deltagerne kommer fra lande uden for Den Europæiske Union; erhvervslivets deltagelse: der blev i 1995 foretaget en evaluering af afsluttede projekter med bistand fra uafhængige konsulenter; denne evaluering var navnlig baseret på interviews og på en analyse af indikatorer såsom forvaltning, samarbejde, forskningsindsats, økonomiske fordele, de små og mellemstore virksomheders deltagelse, indvirkningerne på samfundet og miljøet og valoriseringsstrategien; man nåede frem til følgende resultater: * resultaterne kunne munde ud 41% af i 5 praktiske anvendelsesmuligheder, mens 62% af resultaterne kunne anvendes inden for mindst 3 forskellige industrisektorer; 45 % af projekterne skulle muliggøre en indtjening på mindst 5 mio. ECU over de næste 5 år (heraf 2% over 100 mio. ECU); 76% af resultaterne kan være på markedet inden for de næste 3 år (47% inden for det næste år); 64% af resultaterne har en potentiel positiv indflydelse på miljøet; projekterne forberedes bedre og bedre i undersøgelsesfasen: 40% af dem (28% i 1994) betragtes som værende i stand til "selvstændigt" (ingen yderligere bistand krævet) at gennemføre projektet; med hensyn til beskæftige!-en har 36% af projekterne allerede vist, at de har en positiv virkni. ig for partnerne. * * * * * 33 Ud fra et kvalitativt synspunkt tyder de erfaringer, man har indhøstet siden starten af Brite- EuRam-projektet, på, at der ikke sker en reel udnyttelse af resultaterne, medmindre der findes en klart afgrænset virksomhedsstrategi, og partnerne allerede fra begyndelsen har tænkt på udnyttelsesmulighederne. Derfor blev de projekter, der blev udvalgt efter indkaldelsen afbud i 1995, underlagt strenge udvælgelsesprocedurer, og der vil blive ført nøje tilsyn med forvaltningen og gennemførelsen af arbejdet. I årets løb har de indikatorer, der er anvendt i de årlige evalueringsrapporter, og de forskellige analyser nævnt ovenfor været et udtryk for, hvor strenge de foreløbige og den endelige evaluering har været. Nogle succeshistorier Analysen i 1995 af afsluttede projekter har belyst visse succeshistorier som f. eks. : En gruppe på 4 små og mellemstore virksomheder (F, D) og et laboratorium har udviklet et nyt substrat på basis af papir, der gør det muligt at udskift PVC til alle dekorationsfor- mål inden for industrien og inden for møbelfremstilling. Konsortiet omfatter alle led i den industrielle sektor, hvilket har muliggjort en umiddelbar udnyttelse af teknologien. Ved projektets afslutning var der allerede produceret og solgt 170 mio. tons. Den økonomiske gevinst for perioden 1995-1999 anslås til 55 mio. ECU efter en investering i F&U på 2,5 mio. ECU. PVC, et produkt udvundet på basis af klor, udsættes hyppigere og hyppigere for kritik på grund af dets skadelige egenskaber. Ethvert erstatningsprodukt kan ikke undgå at have en miljømæssig fordel. Skoindustrierne er et vigtigt marked omend et marked i vanskeligheder, hovedsagligt på grund af konkurrencen fra Sydøstasien, ligesom det er tilfældet med tekstilindustrien. Det er ligeledes et marked i bevægelse på grund af ændringerne i moden. En hurtig tilpasning af fabrikationen og evne til at foregribe og tage initiativ til disse modeændringer er en altafgørende forudsætning, for at den europæiske skoindustri kan bevare sin konkurrence fordel. Tre erhvervsvirksomheder (heraf 2 små eller mellemstore virksomheder) har sammen med to forskningscentre udviklet et CAD/CAM-system til udformning af sko (herunder alle delene i skoene) og de tilsvarende læster. To af partnerne tog ved projektets afslutning dette designredskab i brug i deres fremstillingskæde. Man har allerede oplevet en økono misk gevinst, og den forventede gevinst over de kommende 5 år anslås til 24,5 mio. ECU efter en investering i F&U på 2,8 mio. ECU. Den således opnåede nyskabelse kan gøres til genstand for en overførsel af teknologi til industrivirksomhederne inden for denne sektor, der næsten alle er små og mellemstore virksomheder. Da disse industrier ydermere er beliggende i underudviklede regioner, er dette projekt et plus for den europæiske samhørighed, og det bidrager til at opretholde beskæftigelsen inden for en sektor i vanskeligheder. Når et projekt er opbygget omkring et klart markedsbehov, og de involverede virksom heder arbejder inden for deres eget centrale område, er succes'en givet. Det er tilfældet med dette konsortium bestående af to virksomheder og to universiteter, der har udviklet nye sjældne jordoxider, der har gjort det muligt at fremstille materialer med kraftigt forbedrede selvlysende egenskaber. Forsøgene med forskellige lampetyper har været en succes. Den industrielle og kommercielle udnyttelse er sket i samarbejde med forskningen, hvilket har givet en gevinst på 20 mio. ECU og en forventet direkte og indirekte gevinst på belysningsmarkedet på 330 mio. ECU over en periode på 5 år efter en investering på 1,9 mio. ECU. 34 Problemer Medlemmerne af den gruppe, der foretager den årlige evaluering af programmet, nævnte i deres 1995-rapport det urimeligt lange tidsrum, der medgår mellem datoen for afslutningen af indkaldelsen og underskrivelsen af kontrakterne både for FTU-projekter og for CRAFT-projekter. Det foreslåes, at de procedurer, der følger efter evaluerings- perioden, fremskyndes. En række underområder under programmet har en ringe tiltrækningskraft, navnlig for de små og mellemstore virksomheder. Netværket for stimulering af de små og mellemstore virksomheder er blevet oplyst herom, og der vil i 1996 blive gennemført foranstaltninger med henblik på at udbedre dette forhold. Arbejdsprogrammet for 1996 Arbejdsprogrammet for 1996 vil først og fremmest indeholde en gentagelse af evalueringen af forslagene efter den anden indkaldelse, der afsluttes d. 17. april 1996. Budgettet er på 400 mio. ECU. Derudover vil der blive gennemført 3 evalueringer i forbindelse med CRAFT til et samlet budget på 32 mio. ECU samt 3 andre evalueringer af tematiske netværk med et samlet budget på 9 mio. ECU. To andre arbejdsområder vil ligeledes blive favoriseret: dels genenmførelsen af ledsage foranstaltninger til programmet (3% af budgettet) efter indkaldelsen af forslag, der blev offentliggjort d. 15. 12. 95 og er åben og ubegrænset frem til udgangen af 1997, dels vil der blive etableret tænketanke og arbejdsgrupper med henblik på forberedelse af femte rammeprogram. 5. STANDARDISERING, MALINGER OG PRØVNINGER Aktiviteter i 1995 Vigtige videnskabelige og teknologiske resultater 1. Industrielle FTU-projekter 1995 var helliget dels finansieringen af de FTU-projekter, der blev udvalgt efter afslutningen af indkaldelsen af forslag, som blev lanceret for område 1, og den målrettede indkaldelse, der havde til formål at støtte gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne og den europæiske standardisering, dels evalueringen af de modtagne forslag vedrørende område 2 og 3 og den anden målrettede indkaldelse. Indkaldelsen af forslag vedrørende område 1 var åben for alle industrisektorer. Ud af 177 modtagne forslag blev 44 projekter (dvs. hvert fjerde) udvalgt, og 17 heraf vedrørte direkte de standarder, som industrien har anmodet om. Alle projekterne blev finansieret i 1995 med et samlet budget på 22 mio. ECU. For første gang blev en målrettet indkaldelse omfattende 25 prioriterede emner lanceret med henblik på gennemførelsen af fællesskabspolitikker og med henblik på den europæiske standardisering CEN/CENELEC. Man har kun modtaget 16 forslag, hvoraf 7 modtog støtte i 1995. 35 Den første indkaldelse af forslag, der er planlagt i arbejdsprogrammet for område 2 og 3, blev lanceret i juni 1995. Det centrale i denne indkaldelse var anden del af programmet, nemlig udviklingen og gennemførelsen af standardisering, målinger og prøvninger til støtte for de europæiske politikkers økonomiske og socioøkonomiske aspekter. Denne indkaldelse har til formål at løse de tekniske problemer, der opstår i forbindelse med gennemførelse af forordninger og direktiver, særlig på agrolevnedsmiddelområdet, inden for miljø og folkesundhed, hvortil kommer to nye områder: beskyttelse af kulturarven og medicinsk juridisk kontrol, som retssystemet udfører i godkendte laboratorier. Endelig er der blevet gjort en stor indsats over for officielle laboratorier og organer, herunder toldlaboratorier, der har til opgave at udføre kontrol og analyser til bekæmpelse af svig og bedrageri. Ud af 464 modtagne forslag inden for disse forskellige områder, vil omkring 80 projekter kunne finansieres i 1996 (dvs. hvert sjette). Det foreløbige budget for indkaldelsen af forslag inden for område 2 og 3 er på 24 mio. ECU. 2. CRAFT og tematiske netværk Ud over FTU-projekterne har 6 forslag til teknologifremmende foranstaltninger til fordel for de små og mellemstore virksomheder og 6 forslag til tematiske netværk modtaget fællesskabssstøtte. Budgettet for disse foranstaltninger er i 1995 på 1,1 mio. ECU. Nogle succeshistorier Blandt de 43 projekter, der blev afsluttet i 1995, bør flere interessante resultater nævnes: Udviklingen af procedurer til måling og prøvning til kontrol med klassificeringen af fyrkedler i private hjem svarer nøje til de klassificeringskriterier, der er opstillet i direktivet. Man har kunnet validere resultaterne af kvalitetsmålinger af de antenner, som meteorologiske laboratorier anvender, og af prøvninger af direktivets anvendelse på elektromagnetisk kompatibilitet. En metode til prøvning af ilds adfærd i polstermøbler er blevet udviklet takket være et samarbejde mellem 11 industrilaboratorier og officielle laboratorier i 8 lande. En række metoder til bestemmelse af mikrobiologisk forurening af badevand med afføring er blevet udviklet og testet af 34 laboratorier i samtlige medlemsstater. Et miniaturesystem til måling af laktatindholdet i blodet hos alvorligt syge samt hos sportsfolk og af glykoseindholdet hos komatøse diabetikere er blevet udviklet og vil snart blive markedsført. Endelig er referencematerialer, der gør det muligt at karakterisere hvedemel, blevet stillet til rådighed for laboratorierne sammen med metoder, der gør det muligt at bestemme indholdet af blød hvede i pasta. Resultaterne af disse to projekter henvender sig til laboratorier, der udfører kvalitetskontrol og bekæmper svig inden for agrolevnedsmiddelsektoren. 36 Arbejdsprogrammet for 1996 Arbejdsprogrammet for 1996 er fastlagt på grundlag af nedenstående målsætninger: 1. Forbedring af konkurrenceevnen blandt alle den europæiske industris sektorer. 2. Fremme af forskning med henblik på gennemførelse af europæisk politik inden for industri, landbrug, energi og tjenesteydelser gennem udvikling og forbedring af godkendte metoder til måling og prøvning, som accepteres ikke blot i Europa, men i hele verden. 3. Fremme af forskning til støtte for CEN/CENELEC's og andre europæiske organers arbejde. 4. Støtte af den fremtidige udvikling af den europæiske måleinfrastruktur. 5. Fremme af udbredelsen og anvendelsen af god målepraksis i Europa og særlig i de dårligst stillede regioner. Efter evalueringen og undersøgelsen af resultaterne af de målrettede indkaldelser i 1995 vil det hensigtsmæssige i at lancere en ny målrettet indkaldelse i juni 1996 blive drøftet med udvalget for programmet. I lyset af de positive resultater, som man opnåede i forbindelse med den første indkaldelse på dette område: målinger af europæiske kvalitetsprodukter, vil den indkaldelse, der er planlagt til d. 15. juni 1996, blive lanceret på grundlag af følgende prioriteter: - industriel innovation; - udbredelse af industriel knowhow til de dårligst stillede regioner gennem tilrettelæggelse af praktiske uddannelseskurser; - fordele for de sektorer, der er karakteriseret ved en stor andel af små og mellemstore virksomheder. MILJØ 6. MILJØ OG KLIMA Aktiviteter i 1995 Vigtige videnskabelige og teknologiske resultater Forskningsaktionerne under tredje rammeprogram er for størstedelens vedkommende afsluttet eller gået ind i den afsluttende fase. Disse aktioners forskelligartethed både med hensyn til anvendt og strategisk forskning og med hensyn til grundforskning gør, at programmet på en gang bidrager til målsætningerne om øget konkurrenceevne og til fastlæggelsen og gennemførelsen af andre fællesskabspolitikker, særlig miljøpolitikken. Denne dobbelte karakter er blevet styrket med lanceringen af fjerde rammeprogram, i forbindelse med hvilket udvælgelsen af de første projekter er sket på grundlag af indkaldelser af forslag fordelt over hele 1995. Selv om erhvervslivet kun i ringe omfang deltager i de områder af programmet, der vedrører forståelsen af de basale processer, der ligger til grund for klima- og miljøændringer og deres betydning for menneske, miljø og samfund, opvejes dette af den omfattende deltagelse i områder under programmet, der er mere teknologisk orienterede 37 såsom udvikling af miljøteknologier forurening, risikoforvaltning osv. eller på rumforskningsområdet. inden for vandbehandling, affald, fjernelse af Afslutningen af tredje rammeprogram og overgangen til fjerde program er ligeledes karakteriseret ved en styrkelse af samarbejdet mellem videnskab og teknologi i samfundet. Etableringen af netværk af forskningsinstitutioner og fællesskabsprojekter styrkes både gennem videreførelsen og uddybningen af tidligere aktioner og gennem lanceringen af nye foranstaltninger. Nogle gange overskrider disse foranstaltninger i vid udstrækning Den Europæiske Unions grænser, idet de indgår i store forskningsprogrammer vedrørende globale ændringer (klimaforskning, forskning i økosystemer osv. ). Denne europæiske deltagelse i den internationale forskningsindsats gør det muligt ikke blot at valorisere Unionens F&U potentiale, at deltage i den internationale elite inden for forskning i globale ændringer, men også at fastlægge det videnskabelige grundlag, der gør det muligt at løse de forskellige miljøproblemer, som Unionen står over for. Deî internationale samarbejde er ligeledes bl. a. gennem de central- og østeuropæiske landes omfattende deltagelse blevet udvidet til nye projekter udvalgt i forbindelse med fjerde rammeprogram inden for de fleste af de områder, der er omfattet af miljø- og klimaprogrammet (med undtagelse af området "observation af jorden"). Industrilandene, særlig Norge, Schweiz og Canada har givet udtryk for deres vilje til at deltage i Unionens F&U-programmer inden for miljø, uden at denne tilkendegivelse har givet sig udslag i en nogen større deltagelse af canadiske forskningsinstitutioner i projekterne i forbindelse med den første indkaldelse. Noget tyder på, at programmet i forbindelse med indkaldelserne i 1996 vil kunne drage fordel af en større canadisk deltagelse samt et nært samarbejde med Israel. Koordineringen mellem programmer er ligeledes blevet styrket på alle de punkter, hvor miljøprogrammet berører andre særprogrammer. Dette har f. eks. været tilfældet i for bindelse med forskning i økosystemer i kystegne i samarbejde med MAST III, skovøko systemer, samarbejde med særprogrammet om landbrug, fiskeri og skovbrug og i forbindelse med miljøteknologier og forurening fra fly i samarbejde med programmet om industri- og materialeteknologier. Fællesskabets støtte til anvendelse af rumteknologier til jordobservation og dens miljø har udviklet sig, og to indkaldelser af forslag har gjort det muligt at udvælge fem samordnede aktioner vedrørende forskning i metodikker. Kommissionen har ligeledes videreført og afsluttet det forberedende arbejde i forbindelse med oprettelsen af et center for jordobservation (CEO), der skal bringe brugerne af teknikken og de rumcentre, der leverer dataene, i kontakt med hinanden. Endelig har Kommissionen underskrevet en aftale med franske, belgiske, italienske og svenske partnere om fælles udvikling af et instrument til overvågning af vegatationen. Dette instrument skulle opsendes med satellitten SPOT 4 i 1997. Endelig skal nævnes det væsentlige bidrag fra miljø- og klimaprogrammet til fastlæggelsen af task force'rnes videnskabelige indhold, særlig task force om fly teknik og task force om vand, for hvilke størstedelen af de strategiske emner har dybe rødder i miljø- og klimaprogrammet. 38 Nogle succeshistorier • Den seneste udvikling på området biosensorer viser sig at være meget lovende med hensyn til overvågning af miljøet. I forbindelse med BIOTICAS-projektet er der blevet udviklet en ny generation af instrumenter til påvisning af meget små mængder pesticider i vand. Disse instrumenter har flere fordele såsom stor følsomhed og selektionsevne. De muliggør et hurtigt svar i forbindelse med off-line og on-line kontrol samt i forbindelse med fjernkontrol. • Selv om CFC'er og haloner, der mistænkes for at ødelægge ozonlaget, ikke mere fremstilles i Europa, findes der store lagre af disse produkter, og frigivelse af disse i atmosfæren vil kunne i flere årtier. Miljøprogrammet har bidraget til udvikling af en proces til på en miljøsikker og billig måde at destruere mange af de halon- og karbonforbindelser, der i øjeblikket oplagres. forsinke genopbygningen af ozonlaget • På industriens initiativ er NICOLE-netværket (industriforurenet jord i Europa) blevet gjort operationelt. Formålet med netværket er udbredelse og udveksling af videnskabelig og teknologisk viden om industriforurening af jord og grundvand. Initiativet har også til formål at fremme en koordineret og mangesidet forskning, der skal gøre det muligt for den europæiske fremstillingsindustri at finde frem til forurenede områder, at evaluere de risici, som disse områder indebærer for mennesket og miljøet, og at forvalte rensningen af disse områder på en effektiv måde. • Den europæiske fotoreaktor EUPHORE blev igangsat i april 1995 i Valencia i Spanien. Dette smogkammer med et samlet volumen på 200 m3 gør det muligt under optimale forsøgsbetingelser at undersøge de komplekse kemiske reaktioner, der fører til dannelse af ozon i troposfæren. Dette instrument gør det muligt at øge kendskabet til en form for luftforurening, der er specielt giftig for mennesket og for miljøet. • APHEA-projektet har på en uomtvistelig måde vist forholdet mellem luftforurening i luftvejssygdomme. flere storbyer i Den Europæiske Union og forekomsten af EUPHORE og APHEA åbner for ny forskning på centrale områder inden for epidemiologi, miljøtoksikologi og økotoksikologi, der udgør grundlaget for miljølovgivningen. • Den anden europæiske kampagne for måling af ozonkoncentrationen i stratosfæren i det arktiske område og ved højere breddegrader, der finansieres delvist af miljø- og klimaprogrammet, har vist en væsentlig reduktion i demie koncentration. Dette fænomens indvirkning på menneskets sundhed og på miljøets stabilitet taler til fordel for en fortsat forskningsindsats på dette område. • Der er blevet ydet en række vigtige bidrag til udviklingen af politikker for en bæredygtig udvikling, og især er drøftelserne på en workshop om "Globale miljø ændringer og en bæredygtig udvikling i Europa" blevet offentliggjort, og den første europæiske konference om økonomiske aspekter af en bæredygtig udvikling, der fokuserede på miljøregnskab, og som blev afholdt i 1995, vil blive fulgt op af en anden konference om "Økologi, samfund og økonomi" i midten af 1996. Problemer En væsentlig del af miljø- og klimaprogrammet har til formål at forbedre konkur renceevnen og opsvinget med henblik på en vedvarende udvikling enten ved at hjælpe virksomhederne til at udvikle nyskabelser på det teknologiske område og til en bedre indarbejde udnyttelse af ressourcerne, eller ved at hjælpe virksomhederne miljøstandarder og -krav. I denne forbindelse må man desværre endnu konstatere, at de små og mellemstore virksomheder deltager i alt for ringe omfang, selv om erhvervslivets deltagelse generelt er voksende. "CRAFT-systemet har i denne forbindelse vist sig at være ineffektivt. til at 39 Arbejdsprogrammet for 1996 1. Revidering af arbejdsprogrammet Parallelt med gennemførelsen, koordineringen og overvågningen af de projekter, der blev udvalgt på grundlag af de første indkaldelser af forslag, foretager Kommissionen en revidering af arbejdsprogrammet med henblik på til de indkaldelser af forslag, der vil blive offentliggjort i løbet af andet halvår af 1996. Denne revidering har hovedsagligt til formål (a) at løse de problemer, man er stødt på i forbindelse med gennemførelsen af programmets første fase og (b) at koncentre forskningsindsatsen omkring de aspekter i det oprindelige arbejdsprogram, som ikke i tilstrækkeligt omfang blev dækket ind af de første indkaldelser af forslag. Denne revidering har også til formål at understrege de aspekter i programmet, der har størst chance for at løse de vigtigste problemer af miljømæssig karakter, som borgerne og erhvervslivet i Unionen står over for i forbindelse med en bæredygtig udvikling. 2. Revidering af rammeprogrammet Miljø- og klimaprogrammet har bidraget væsenligt til forberedelsen af et forslag om supplerende finansiering af fjerde rammeprogram. Kommissionen har således vist, at den har til hensigt (a) at koncentrere forskningsindsatsen omkring en række prioriterede emner, særlig gennem en styrkelse af den koordinering, der er nødvendig for en effektiv gennemførelse af disse emner under programmet, og (b) gennem en forøgelse af budgetmidlerne at styrke de aktioner under programmet, der er knyttet til task force'rne om vand og den nye generation af fly. 3. Forberedelse af femte rammeprogram 1996 vil blive helliget forberedelsesarbejdet til femte rammeprogram. Der er planlagt en række ledsageforanstaltninger i denne forbindelse. 7. HAVFORSKNING OG -TEKNOLOGI Oversigt 1995 1995 var karakteriseret ved en overgangsperiode mellem den hav videnskabelige forskning og de forskningsaktioner, der blev gennemført under programmet om havforskning og -teknologi (MAST II - Marine Science and Technology Programme) under tredje rammeprogram (1990-1994), og som går ind i deres afsluttende fase eller allerede er afsluttet, og aktionerne under fjerde rammeprogram (1994-1998), der går ind i deres startfase (MAST III). 40 I 1995 har EU's FTU-aktioner fortsat fremmet udviklingen af en europæisk havforsk ningssamfund og styrket dets internationale profil. Denne udvikling forventes at få endnu et skub fremad efter oprettelsen i oktober 1995 af "European Marine Board" i samarbejde mellem Den Europæiske Socialfond (ESF) og Kommissionen (GD XII). MAST-støttet forskning har fortsat resulteret i mange oplysninger om de processer, der finder sted i havet, særlig i forbindelse med operationel oceanografi, biologisk produktivi tet, økosystemers egenskaber eller videnskab og udvinding i kystnære områder. Man har investeret meget i store mangesidede projekter (EU-bidrag i størelsesordenen 8-10 mio. ECU) i regionale have, hvoraf to (Middelhavet og den nordøstatlantiske kontinental sokkelkant) blev indledt under MAST II, og to andre vil blive indledt i 1996 (Østersøen og området omkring De Kanariske Øer og Azorerne). Både MAST II og MAST III åbner mulighed for at gennemføre forskning i udvikling af nye instrumenter til måling og prøveudtagning af havvand og havbund, platforme til opstilling af observationsudstyr, fjernstyrede undervandskøretøjer og en række tilknyttede teknologier (akustik, billeddannelse osv. ). Det internationale samarbejde er blevet intensiveret under MAST III, særlig samarbejdet med organisationer fra Australien, Canada, USA og tredjelande i middelhavsområdet, der har udvist stor interesse for programmet og for at deltage i projekter til fælles fordel. I 1995-runden af indkaldelser til MAST III kom over 11% af forslagsindsenderne fra industrien. Der forventes en stigning i forbindelse med den anden indkaldelse, der er plan lagt til begyndelsen af 1996, idet der åbnes reelle muligheder for forslag inden for det havteknologiske område. Forslag til projekter inden for kystzonevidenskab blev evalueret sammen med en række projekter om kystområderne. , som blev i forbindelse med miljø- og klimaprogrammet. indsendt Nogle resultater Da MAST Ill-projekterne først blev påbegyndt i 1995 er det endnu for tidligt til, at der kan siges noget om konkrete resultater. For MAST II er nedenstående projekter og aktiviteter imidlertid relevante: North Atlantic Targeted Project (NATP), hvori deltager 110 videnskabsfolk fra 32 institutioner i 10 EØS-lande, er tæt på sin afslutning. Som et resultat heraf varetages den hidtil meget oversete forskning på kanten af kontinentalsoklen nu af et velintegreret videnskabeligt miljø. Dette skulle inden længe føre til et betydeligt gennembrud i vor forståelse af strømme og udvekslinger på kanten af kontinentalsoklen. Pilotfasen i Mediterranean Targeted Project (MTP) med deltagelse af omkring 180 videnskabsfolk fra 70 organisationer i 14 EØS-lande, er næsten blevet bragt succesfuldt til ende. De vigtigste resultater omfatter 40 artikler, en håndbog over analytiske metoder og protokoller, i middelhavsområdet og store mængder data om det økosystem, som Middelhavet udgør. MTP har ført til etableringen af et velafgrænset videnskabeligt miljø, der beskæftiger sig med middelhavsforskning. samarbejde med videnskabsfolk tredjelande fra Aktiviteterne under MTP og NATP vil blive videreført i opfølgende regionale havprojekter under MAST III. 41 ERSEM og MEICE-projekterne, der begge beskæftiger sig med udarbejdelse af modelberegninger af økosystemer, har for første gang ført til udarbejdelse af modeller for biologiske interaktioner lige fra mikroorganismestadiet til fisk og havfugle. Man er nået frem til en ny opfattelse af de faktorer, der kontrollerer planktonsamfund i kystområder, og man har kunnet revidere de økologiske teorier om fødenet i havet. Disse to projekter har allerede resulteret i 29 publikationer og yderligere 29 er på vej. Udvikling af brugbar teknologi omfatter forbedrede generiske kommunikationsformer, nye sensorer til måling af stoffer i havet, teknologi til bestemmelse af verdenshavenes tredimensionale struktur eller til bestemmelse af strømhastighed nær bunden i lavtvandsområder. SAMI-projektet har vist, at den akustiske, syntetiske aperturantenne gør det muligt at kortlægge verdenshavene på samme måde, som landområder kortlægges med SAR-radarer på satelitter. Selv om der er behov for en videreudvikling, er der tale om produkter, der kan markedsføres. For at sikre den meget arbejdskraftintensive taxonomis fremtid, er der blevet udviklet to nye instrumenter til automatisk klassificering af phytoplankton. langtidsdybhavsstationer har vist, at Feasibilityundersøgelser af fuldautomatiske, sådanne stationer nu er mulige, og at on-site indgreb ligeledes er mulige. En efter følger til projektet om laboratorier på havbunden finansieres over det nye MAST III program. Den samordnede aktion MM ARIE om udarbejdelse af modeller for koordinering, undersøgelse af mulighederne for anvendelse af højtydende computerteknikker på udarbejdelsen af modeller har bragt matematikere og havforskere sammen, og indtager en fremtrædende stilling. MAST datapolitik har resulteret i et nært samarbejde om forvaltning af oceanografiske data mellem medlemsstaterne, internationale organisationer og Kommissionen og har ført til en bedre service til brugergrupper og en bedre udbredelse af resultaterne af projektet og af dataprodukter. Ud over 50 stipendier, er langt over 260 Ph. D-kandidater og 175 postdoktorale kandidater blevet uddannet i forbindelse med projekterne. - Den anden MAST-dag kombineret med EUREKA/EUROMAR markedet blev afholdt d. 7. -10. november 1995 i Sorrento, Italien. Omkring 500 mennesker deltog i de 18 videnskabelige møder og udstillingen om MAST li-projekterne og de 7 EUREKA/EUROMAR-projekter, der er under gennemførelse. Derudover blev der i løbet af 1995 arrangeret en række tematiske workshopper, hvori deltog op til 160 mennesker. Arbejdsprogrammet for 1996 Kommissionen vil samtidig med, at den fortsat gennemfører og forvalter de FTU-projekter, som blev udvalgt efter indkaldelserne af forslag i 1995, foretage en prioritering i 42 arbejdsprogrammet for MAST III med henblik på en yderligere indkaldelse af forslag, som vil blive lanceret i første halvdel af 1996. Der vil i denne forbindelse blive taget hensyn til resultaterne af indkaldelserne af forslag i 1995 og til Kommissionens politikker omkring FTU. Fokuseringen og koncentreringen afspejles også i MAST Ill's bidrag til Kommissionens forslag til tilpasning af fjerde rammeprogram, og MAST III vil yde et væsentligt bidrag til task forcen om fremtidens havsystemer. Det forberedende arbejde i forbindelse med den fremtidige havforskning inden for rammerne af femte rammeprogram vil ligeledes blive gennemført i 1996. BIOVIDENSKABER OG BIOTEKNOLOGIER 8. BIOTEKNOLOGI Aktiviteter i 1995 Videnskabelige og teknologiske resultater 1. Bioteknologi (1992-1994) Programmet havde et budget på 186 mio. ecu, hvoraf 158,11 mio. ecu blev afsat til ialt 133 tværnationale forskningsprojekter. Disse projekter var af en mere grundlæggende og strategisk karakter, og det var til dels industrien, der tog initiativ til dem. Den samlede industrielle deltagelse, dvs. antallet af projekter med mindst en partner fra indusstrien, var på 25 %, men denne procentdel var meget forskellig afhængig af de forskellige områders forskningskarakter. Kommissionen fremmede derudover udviklingen af syv industrielle platforme, der skulle fungere som yderligere koordinations- og kommunikationsmekanismer mellem kontrahenterne og de potentielle brugere. I løbet af 1995 blev der udarbejdet 1651 publikationer om 133 projekter, der blev indsendt og registreret 6 patentanmeldelser. 22,5% af disse publikationer var fælles og gav et indtryk af, hvor nært samarbejdet mellem de deltagende laboratorier har været. De resultater, der er gjort rede for i disse publikationer, har bidraget til: * færdiggørelsen af kortlægningen af gærs genom (for første gang nogensinde); * garanti for sikkerheden i produktionsprocessen (flere publikationer i videnskabelige tidsskrifter såvel som i brochurer rettet mod den brede befolkning); i forbindelse med anvendelse af levende celler * landbruget (transgene planter, biopesticider), medicin (vacciner) og miljøbeskyttelse (mikrobiologisk økologi); * mulighederne for bioindustrierne (mælkesyrebakterier, ekstremofiler). 43 2. Bioteknologi (1994-1998) Den første indkaldelse af forslag blev lanceret d. 17. januar 1995, og de fleste af kontrakterne var indgået ved udgangen af 1995. Denne første indkaldelse resulterede i 315 tværnationale forslag, hvoraf 60 blev godkendt til at modtage finansiel støtte. Den industrielle deltagelse var på 56,67%. Stigningen i industriens deltagelse viser, at bioteknologiprogrammet bevæger sig i den rigtige retning, nemlig henimod en styrkelse af det videnskabelige grundlag for forbedring af industriens konkurrenceevne på internationalt plan. De projekter, der modtager støtte under bioteknologiprogrammet, indtager med deres krævede tværnationale dimension en ideel position ikke blot med hensyn til mobilisering af forskningspotentialet i de pågældende lande, men også med hensyn til styrkelse af forbindelserne mellem grundforskningen og den anvendte forskning, der er et af de karakteristiske træk ved moderne bioteknologi. Dette program har været selektivt i forbindelse med udvælgelsen af tre fremgangsmåder, der hver især har et specifikt mål og er afgrænset til specifikke videnskabelige områder. - For at opnå den størst mulige gevinst af F&U på mellemlang sigt, har fire videnskabelige områder modtaget støtte til koncentrering. - For at opnå en effektiv koordinering er der på grundlag af nationale forsknings programmer blevet gjort et forsøg på at samordne fire videnskabelige områder. For at opnå en effektiv sammenknytning af akademiske institutioner, forsknings laboratorier og industrien (især små og mellemstore virksomheder) supplerer fire horisontale aktiviteter programmet, hovedsagligt inden for spørgsmål omkring forståelsen i befolkningen. 3. Koordinering mellem programmer Arten af de to sidste særprogrammer om bioteknologi understreger det faktum, at dette område både i alt væsentligt er afhængigt af grundvidenskaben og af nye anvendelses muligheder på de punkter, hvor biologiske discipliner, den industrielle udvikling, fremme af sundhed og miljø og de sociale forventninger overlapper hinanden. Programmer såsom programmet om biomedicin og sundhed og programmet om fiskeri og landbrug har til formål at fremme koordineringen af bioteknogiske anvendelser inden for deres respektive sektorbestemte aktiviteter, der er knyttet sammen med levering af produkter og tjeneste ydelser. På grundlag af karakteren af emnerne for den første indkaldelse af forslag og på grundlag af de udvalgte projekter er der blevet foretaget en koordinering mellem programmet om bioteknologi og særprogrammerne om biomedicin og sundhed samt landbrug og fiskeri. Der er også skabt kontakt til programmerne om miljø og klima, udbredelse og udnyttelse af resultater og fremme af forskeres uddannelse og mobilitet. Arbejdsprogrammet for 1996 To indkaldelser af forslag inden for særprogrammet om bioteknologi (1994 - 1998) vil blive afsluttet i 1996. Den anden indkaldelse, der blev lanceret d. 15. september 1995, afsluttes d. 10. januar 1996. Den tredje indkaldelse vil blive lanceret d. 15. juni 1996 og afsluttes d. 18. oktober 1996. Det forventes, at alle kontrakterne i forbindelse med den anden indkaldelse vil være forhandlet og indgået inden årets udgang. 44 9. BIOMEDICIN OG SUNDHED Aktiviteter i 1995 Videnskabelige og teknologiske resultater 3. rammeprogram: de 400 nuværende programmer blev overvåget af Project Review Board, der evaluerede de årsrapporter, som hver enkelt projektkoordinator havde indsendt. Review Boards generelle konklusion var, at programmet skred fremad på en tilfredsstillende måde. 4. rammeprogram: 1 709 forslag til forskning var blevet indsendt ved udgangen af marts 1995 efter den første BIOMED 2 -indkaldelse, der blev lanceret i december 1994. Evalueringen af disse forslag blev gennemført i maj 1995 af omkring 400 uafhængige evaluatorer. 307 projekter til et beløb på ialt 153,7 mio. ECU er blevet udvalgt. Forhand lingen af kontrakterne fandt sted ved udgangen af 1995, således at projekterne kunne påbegyndes så tidligt som muligt i 1996. Task forcen om vacciner og virussygdomme blev nedsat med henblik på at forbedre europæisk og international velfærd ved fuldt ud at udnytte de muligheder, som videnskabelige fremskridt og nye teknologier giver. Vaccination er generelt anerkendt som værende et af de mest effektive redskaber i politikken for folkesundhed, idet den indebærer cost-benefit fordele for alle de berørte målgrupper. Forebyggelse gennem vaccination gør det muligt at undgå sygdom. Nogle resultater På genmanipulationsområdet har en samordnet indsats under ledelse af professor F. Grandori fra Milano (I) bragt størstedelen af de aktive centre i Europa sammen. Opdagelsen af aktive mekanismer i ørets indre struktur giver nu anledning til en revolution i teorien om hørelsen og i den praktiske udførelse af høreprøver. Nye fremgangsmåder inden for kræftbehandling finansieres under BIOMED 2. Nogle af disse teknikker er baseret på stimulering af antitumorimmunforsvaret. Nye teknikker til udvælgelse af antistoffer gør det muligt hurtigt at udvikle meget specifikke antistoffer, der kan identificere særlige celletyper. Specifikke cytotoksiske stoffer eller gener kan sammenkobles med disse antistoffer, som således kan rettes direkte mod tumorerne, hvor de resulterer i en in vivo reduktion af tumoren. EUROGEM, det europæiske genkortlægningsprojekt, omfatter 23 laboratorier. Dette netværk har gjort det muligt for europæiske forskere fra samtlige medlemsstater, særlig dem, der ikke har nogen nationale programmer, at tilrettelægge forskningen i det menne skelige genom på europæisk plan og at udarbejde et Europæisk Genetisk Kort baseret på CEPH referencerne. På internationalt plan var arbejdet med kromosom nr. 11 og 21 en særlig succes. Ud fra et bredere sundhedsmæssigt perspektiv blev der i 1995 afholdt et møde i Delft (NL) under BIOMED-programmet om "Individual responsibility for health; moral issues regarding life style and a just distribution of medical ressources" ("det personlige ansvar for sundhed; etiske spørgsmål i forbindelse med levevis og en retfærdig fordeling af ressourcerne til sundhed") med deltagelse af eksperter fra forskellige medlemsstater inden for folkesundhed, sociologi og etik. 45 Arbejdsprogrammet for 1996 To indkaldelser af forslag vil blive lanceret i 1996. Den ene indkaldelse bieve offentliggjort d. 15. marts og omfattede følgende emner: 1. Lægemiddelforskning 2. Forskning i biomedicinsk teknologi og teknik 3. Hjerneforskning 4. 2 Forskning i AIDS, tuberkulose og andre infektionssygdomme 5. Analyse af det menneskelige genom Sidste frist for indsendelse af forslag var d. 17. juni 1996. Evalueringen af forslagene vil finde sted i september. Den anden indkaldelse vil blive offentliggjort d. 17. september 1996 og vil omfatte de resterende emner: 4. 1 Kræftforskning 4. 3 Forskning i hjerte-karlidelser 4. 4 Forskning i kroniske sygdomme, ældningsprocesser og aldersrelaterede sygdomme 4. 5 Forskning i arbejdsmedicin og miljømedicin 4. 6 Forskning i sjældne sygdomme 6. Forskning i folkesundhed, herunder forskning i sundhedstjenester 7. Forskning i biomedicinsk etik 8. 1 Forskning i etiske, juridiske og sociale aspekter. Sidste frist for indsendelse af forslag vil være d. 17. december 1996. Der er blevet gjort en indsats for at øge industriens deltagelse i programmet, særlig de små og mellemstore virksomheders deltagelse, gennem technologistimulerende foranstaltninger. I marts 1996 var der indsendt 47 forslag til forundersøgelsespræmier, og der blev tilrettelagt tre evalueringsmøder, som resulterede i, at 21 forslag blev udvalgt til at modtage støtte. 15 af disse hører under område 2, 1 under område 3 og 5 under område 4. Der tilrettelægges regelmæssige møder med BIOMED centre for SMV (SME Focal Points), der er udpeget af medlemsstaterne til at planlægge foranstaltninger til fremme af de små og mellemstore virksomheders interesse for de europæiske FTU-programmer og til at fremme en bedre forståelse af virksomhedernes behov. 10. LANDBRUG OG FISKERI (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling af landbrugsområder) 46 Aktiviteter i 1995 Videnskabelige og teknologiske resultater Projekter under FAIR, ECLAIR, FAR, CAMAR og FOREST programmerne blev afsluttet i 1995, mens der under AIR-programmet, der ledes i fællesskab af GD VI, XII og XIV, nu gennemføres i alt 407 projekter, hvoraf mange er nået halvvejs. F AIR-programmet, der blev vedtaget i november 1994, lancerede sin første indkaldelse af forslag d. 15. december 1994 med sidste frist for indsendelse d. 15. marts 1995, og der blev indsendt 937 forslag til FTU-aktioner inden for emne 1, 3. 1, 3. 2, 4, 5 og 6. I 1995 blev 42 af disse forslag genstand for kontrakter med GD VI, 46 med GD XII og 24 med GD XIV. Efter den anden indkaldelse af forslag, der blev afsluttet d. 15. september 1995, blev der indsendt 233 forslag til FTU-aktioner inden for emne 2, 3. 3 og 3. 4. En evaluering af disse forslag vil foreligge i begyndelsen af 1996. Der lanceres to indkaldelser af forslag om året. I forbindelse med den åbne indkaldelse af forslag til teknologistimulerende foranstaltninger til fordel for de små og mellemstore virksomheder blev der i 1995 indsendt 95 forslag til forundersøgelsespræmier og 5 forslag til samarbejdsprojekter. 35 af disse forslag blev evalueret i 1995, hvilket førte til 7 kontrakter om forundersøgelsespræmier og 2 kontrakter om samarbejdsprojekter. En evaluering af 60 forslag, der blev indsendt i 1995, forventes i begyndelsen af 1996, og antallet af godkendte forslag forventes at være betydeligt højere end forsknings- og uddannelsesstipendier. i 1995. Der blev tildelt 19 ligeledes GD XII, E. 2, sponsorerede for at imødekomme behovet for en omfattende og så direkte udbredelse som muligt af de forskningsresultater inden for skovbrug og skovbrugs produkter, som man nåede frem til inden for rammerne af FOREST og AIR program merne, en international konference om "Progress in Forest Products Research" (fremskridt i forskning i skovbrugsprodukter) i Gôttingen i Tyskland d. 19. -22. september 1995. Der blev berettet om væsentlige gennembrud inden for 4 afgrænsede områder af forskningen i skovbrug/skovbrugsprodukter, nemlig forbindelsen mellem skovbrugsstrategier og trækvalitet, fremskridt inden for tømmerforarbejdning og tømmerkvalitet, nye teknologier og produkter inden for trævarer og endelig beskyttelse af skovene set ud fra et miljømæssigt synspunkt. Inden for non-food sektoren beskæftigede man sig i 1995 i vid udstrækning med at finde nye industrielle anvendelsesmuligheder for de omfattende biologiske ressourcer, der findes i EU. Diversificering af landbruget og regeringernes, industriens og forbrugernes stigende efterspørgsel efter råvarer, der kan fornys, og miljøvenlige produkter er alle faktorer, der har ligget bag forskningsindsatsen på dette område. Der er blevet lagt størst vægt på at tilpasse og forarbejde de tilgængelige biologiske råvarer såsom olier, sukkerstoffer, fibre og sekundære metabolitter fra nye og allerede eksisterende afgrøder og agroindustrielt affald, og deres nyttiggørelse som bulkvarer eller finere varer til industriel brug som en vedvarende energikilde eller som et kemisk råmateriale. Begge disse anvendelsesmuligheder indebærer en omfattende og forskelligartet række af produkter og processer. Fem nye olieafgrøder og over 12 nye fibre, sukkerstoffer og farmaceutiske afgrøder er blevet undersøgt og evalueret som potentielle nye kilder til råvarer. 47 Genmanipulation af allerede eksisterende og nye afgrøder er også blevet undersøgt med henblik på at øge udbyttet af råvarer. Næsten alle kilder til agroindustrielt affald fra levnedsmiddelindustrien og landbruget forarbejdes med henblik på at frembringe en lang række komponenter med en højere merværdi. Industriens omfattende deltagelse i forbedring af høst, udvinding, forarbejdning og udnyttelse af råvarer er vokset betydeligt og har resulteret i, at en lang række produkter nu bliver bragt på markedet. Nye levnedsmiddelteknologier udvikles af stærke europæiske partnerskaber mellem industrien, forskningen og akademiske organisationer på områder såsom levnedsmiddel forarbejdning ved hjælp af højtryk, nye mejeriteknologier, forarbejdningsteknologier, der indebærer mikrobølgebehandling eller termal behandling. Et nyt tredimensionalt røntgentilsynssystem til sporing af små metal- og glasstykker i levnedsmidler, der er enestående i Europa, vil blive udviklet. Et projekt om sydeuropæisk produktion af tørsaltede skinker vil forbedre produktionsteknologien, men også indebære en betydelig overførsel af teknologi mellem partnerne fra forskellige medlemsstater. Meget af levnedsmiddelforskningen er koncentreret omkring ernæringsværdi, fødevarers betydning i forbindelse med forebyggelse af sygdom, og dette vil resultere i nye funktionelle levneds midler eller ingredienser f. eks. oligosaccharider, kostfibre osv. FLAIR-FLOW-aktionen (finansieret i fællesskab af GD XII og GD XIII) har med succes stået for en månedlig udbredelse af resultaterne af forskningen i levnedsmidler og fisk i 17 lande, og der er i denne forbindelse blevet arrangeret 24 specialiserede workshopper i 1995. Industriens deltagelse i udvalgte projekter under FAIR inden for det agroindustrielle område er meget opmuntrende, og deltagelsen har været på mellem 26% og 36% i udvalgte projekter, og der er næsten en ligelig fordeling mellem små og mellemstore virksomheder og større virksomheder. Støtte til den fælles landbrugspolitik: De forskningsopgaver, der er omfattet af FAIR- programmet inden for landbrug, skovbrug og udvikling af landbrugsområder, har bidraget til at målrette FTU-forslagene fra et meget stort antal videnskabsfolk, der ønskede at deltage. De bedste forslag, der er af høj videnskabelig og teknisk værdi, har også i stort omfang opfyldt behovene i forbindelse med den fælles landbrugspolitik og udviklingen af landbrugsområder. Projekter inden for landbrug, skovbrug og udvikling af landbrugsområder, der er blevet evalueret og udvalgt i 1995, er koncentreret omkring en række prioriteter af betydning for hele EU: - agromiljøkrav - problemer omkring dyrenes sundhed og velfærd - plantesundhed og spørgsmål omkring beskyttelse af afgrøder - skovbrugsspørgsmål Der har været færre projekter om andre emner, der er lige så vigtige, og inden for hvilke der forventes et større antal forslag i fremtiden: - kvalitetspolitik for landbrugsprodukter - diversificering, særlig inden for non-food sektoren - FTU inden for udvikling af landbrugsområder 48 Samtidig med at der lanceres nye store projekter, giver to tidligere specifikke FTU- programmer nu mange lovende resultater. Det ene af disse programmer er om "Competitiveness of agriculture and management om agricultural resources" (1989-1983), mens det andet knytter landbrug, agroindustri og fiskeri sammen (1990-1994). Disse resultater vækker interesse blandt en lang række organisationer lige fra forskningscentre og administrationer til rådgivningstjenester, landmænd og de industrier, der er tilknyttet landbruget. Disse resultater gøres til genstand for en omfattende udbredelse, og der gøres en stor indsats for at nyttiggøre dem. Projekter inden for landbrug, skovbrug og udvikling af landbrugsområder har reageret godt på Fællesskabets behov. For eksempel har en samordnet aktion med deltagelse af de fleste medlemsstater resulteret i udviklingen af insekter til biologisk kontrol med det formål at undersøge mulighederne for at erstatte kemiske pesticider. Der er blevet fastlagt retninglinjer for udvikling af insekter såsom mider, fluer og hvepse, som opfylder de fastlagte standarder. Inden for dyresundhed er der blevet gennemført en fuldstændig epidemiologisk undersøgelse af den afrikanske hestesyge. Dette projekt, der er et mønsterbillede på samarbejde og teknologioverførsel, har ligget til grund for standsningen af et udbrud af denne sygdom i Spanien. Nye diagnostiske metoder, der er blevet udviklet, anvendes således nu i Det europæiske referencecenter såvel som i FAO's referencecenter for denne sygdom, og de er tilgængelige på internationalt plan. Inden for non-food sektoren vedrører en række forskningsprojekter en bedre udnyttelse af primære råmaterialer med henblik på at forøge landbrugenes indtægter. Nogle af disse forsøg vedrører afgrøder, der skal tilpasses middelhavsklimaet, og som kan få større betydning i fremtiden. For eksempel gennemføres der arbejde med Cynara Cardunculus, en flerårig urteart, der kan anvendes inden for papirmasseindustrien og som et fast brændstof. Andre forsøg vedrører Quinoa og Lupin, der kan forarbejdes til lægemidler og kemiske produkter med en høj merværdi. Nogle af de arter, der undersøges, er karakteriseret ved, at de kræver et lavt input og derfor er mere miljøvenlige. Et projekt med svin har haft til formål at gøre dyreproduktionen mere miljøvenlig. Tanken var at nedbringe mængden af nitrogen, der udskilles som flydende og fast afføring og som ammoniak i luftform. Resultaterne omfattede en model til beregning af nitrogenudskillelsen på grundlag af lettilgængelige data, fodringssystemer med mindre nitrogen i kosten og nedbringelse af mængden af slam fra svineproduktionen og dens forureningspotentiale. Støtte til den fælles fiskeripolitik: en lang række projekter, der har modtaget støtte i forbindelse med den første indkaldelse, er af betydning for gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik, særlig de projekter, der vedrører de socioøkonomiske aspekter af fiskeindustrien. Især projektet "Foreign trade and seafood prices: implications for the CFP" forventes at være relevant i forbindelse med markedsføring, mens den samordnede aktion "A social science network for fisheries management" er et første skridt på vejen til inddragelse af sociale aspekter i forbindelse med fiskeri gennem en tværnational indsats. Endvidere kan nogle af de miljøprojekter, der er udvalgt under underområde 5. 1 og 5. 2, måske bidrage til en løsning af problemer på mellemlang sigt (vurdering af ansættelses- behov, forhold mellem rovdyr og byttedyr osv. ), der i øjeblikket berører gennemførelsen af miljøbeskyttelsespolitikken. Endelig vedrører projektet "Assessment and reduction of the by-catch of small cetaceans" (vurdering og nedbringelse af bifangsten af småhvaler) et meget følsomt emne ud fra et politisk synspunkt på grund af den genklang, som dette problem finder i befolkningen. 49 Inden for akvakultur vil alle de forslag, der udvælges til at modtage støtte, i vid udstrækning bidrage til en bæredygtig udvikling af den europæiske akvakultur, hvilket er et andet mål i den fælles fiskeripolitik. Et særligt projekt "Common dentex, a prime new species for aquaculture". Development of methods for reliable egg production" vil få stor økonomisk betydning, da det vil bidrage til diversificering af produktionen på fiskefarme i middelhavsområdet, hvorved deres økonomiske levedygtighed, der har været anfægtet af problemer på markedet, sikres. Der er behov for at kontrollere sygdomme og for at nedbringe deres negative virkninger, der ud fra et økonomisk og miljømæssigt synspunkt er meget relevante for akvakultur. Forskningsprojektet "Molecular basis offish immunity for disease resistance" har til formål på det molekylære plan at undersøge ørredens forsvarsmekanismer over for patogener ved at etablere et samarbejde mellem genetikere, immunologer og virologer. Projektet har også til formål at skabe en industriel platform om fiskegenetik og -sygdomme. Arbejdsprogrammet for 1996 11996 vil der blive gennemført en evaluering af programmet om landbrug og agroindustri (herunder fiskeri) (1991-1994) i overensstemmelse med Rådets beslutning 91/504/EØF. En lang række projekter finansieret over dette program vil blive afsluttet i 1996. Der vil blive indledt en evaluering af agroindustrielle projekters betydning for konkurrenceevnen inden for den agroindustrielle sektor. Forhandling af kontrakter om udvalgte projekter efter den anden indkaldelse vil ske mellem marts og juni 1996. 794 forslag er blevet indsendt i forbindelse med den tredje indkaldelse af forslag (område 1, 4, 5 og 6) under programmet for landbrug og fiskeri, der blev afsluttet i marts 1996. De vil blive evalueret af videnskabelige eksperter i april og maj, og Kommissionen forventes at træffe en evalueringsafgørelse i september 1996. Kontrakt forhandlingerne vil finde sted mellem september og november 1996. Den fjerde indkaldelse af forslag (område 2 og 3 åben) vil blive afsluttet i september, og der forventes omkring 300 forslag. De vil blive evalueret i oktober, og Kommissionen forventes at træffe en evalueringsafgørelse i midten af december 1996. Kontraktforhandlingerne vil finde sted i 1997. I forbindelse med den åbne indkaldelse af forslag til teknologifremmende foranstaltninger til fordel for de små og mellemstore virksomheder forventes der tre evalueringer af forslag i 1996. I betragtning af den betydning, der tillægges de små og mellemstore virksomheders deltagelse i FTU-programmer og i fornyelse inden for agroindustrisektorerne, vil der blive gjort en indsats for at øge de små og mellemstore virksomheders deltagelse i teknologifremmende foranstaltninger, særlig inden for område 4 og 5. Der vil i denne forbindelse blive gennemført bevidstgørelseskampagner i samarbejde med udvalget for programmet og medlemmer af CRAFT Network of Focal Points. I forlængelse af henstillingerne i årsrapporten for 1995 er en revideret udgave af arbejds programmet på vej. 50 11. IKKE-NUKLEAR ENERGI ENERGI THERMIE (demonstration) Aktiviteter i 1995 1995 blev det første år, hvor demonstrationsaktiviteter inden for energiteknologi blev gennemført under FTU-rammeprogrammet. Tidligere var de en del af THERMIE- programmet til fremme af innovative energiteknologier (1990-1994). Overgangen til fjerde rammeprograms strukturer og procedurer blev en stor udfordring for Kommissionens personale. På grund af forsinkelser kunne der ikke undertegnes nye kontrakter i 1995, men der blev undertegnet kontrakter i første kvartal af 1996 om: 147 projekter inden for områderne rationel brug af energi, vedvarende energikilder og fossile brændstoffer med en samlet fællesskabsstøtte på 111 mio. ecu. 250 aktioner med henblik på udbredelse af nye teknologier, på fremme af de små og mellemstore virksomheders deltagelse og på en samlet FTU-strategi på energiområdet blev også udvalgt; disse aktioner modtager en fællesskabsstøtte på 28 mio. ecu. Fjerde rammeprograms struktur førte til et nyt og frugtbart samarbejde mellem THERMIE og JOULE (F&U-delen af særprogrammet for ikke-nuklear energi). Skønt de to programmer fortsat blev styret hver for sig, blev der taget adskillige fælles initiativer, herunder initiativer med hensyn til strategi. Afslutningen af THERMIE-programmet (1990-1994) medførte også afslutningen af OPET- nettet (Organisations for the Promotion of Energy Technology). Derfor blev der etableret et nyt samarbejde med Innovationsprogrammet, og der blev i den forbindelse indkaldt forslag til et nyt OPET-net. THERMIE samarbejder også i de forskellige task force'r med andre programmer inden for rammeprogrammet. Det deltager aktivt i task force'n om fremtidens bil. THERMIE fortsatte sit tætte og konstruktive forhold til industrielle aktører, som er dets væsentligste deltagere, selv om det bør bemærkes, at kravet om, at alle projekter skal omfatte deltagere fra mere end én medlemsstat, ser ud til at have været et handicap for de små og mellemstore virksomheder. Deres andel i THERMIE, der tidligere var i størrelsesordenen 60%, er i nogle sektorer - især vedvarende energi - faldet. Arbejdsprogram for 1996 For 1996 vil den væsentligste prioritet være at undgå de forsinkelser i forbindelse med overgangen, som man oplevede i 1995, og at sikre at kontrakter, som indkaldelsen af forslag i september 1995 resulterer i, undertegnes omgående. Den tredje indkaldelse af forslag i henhold til det nye program vil fmde sted i september 1996. 51 Nye integrerede, målrettede projekter vil blive lanceret som følge af indkaldelsen af forslag inden for sektorerne rationel brug af energi (bygninger og transport). Adskillige strategiundersøgelser er endvidere ved at blive sat i gang, for at man kan arbejde henimod vide og relevante rammer for FTU-aktioner på fællesskabsniveau, idet der tages højde for aktiviteter tredjelande. Hvad demonstration angår, deltager markedsaktører, herunder industrien, fra alle medlemsstater i udviklingen af en strategi for hver enkelt ikke-nuklear energisektor. i medlemsstater og Samarbejdet med JOULE, Innovation og andre særprogrammer, særlig INCO-programmet, vil blive styrket. Der vil komme en indkaldelse af forslag i henhold til INCO-programmet, som kommer til at omfatte ikke-nuklear energidemonstration og tilknyttede foranstaltninger. Aktiviteter i 1995 JOULE (forskning) 1. 1995 har først og fremmest været præget af evalueringen af de forslag, der indkom som følge af indkaldelsen af 15. december 1994. Ved den første indkaldelse indkom der i alt 938 FTU-forslag. Disse forslag blev evalueret i løbet af 1995, og en prioriteret liste på 181 forslag blev udvalgt til finansiering. Disse forslag førte til 173 kontrakter, hvoraf 155 blev indgået i 1995, og de øvrige (18) skal undertegnes i 1996. De første forundersøgelsespræmier til små og mellemstore virksomheder blev tildelt, og en undersøgelse blev sat i gang med henblik på at afdække små og mellemstore virksomheders deltagelsespotentiale i JOULE-programmet. En indkaldelse af interessetilkendegivelser blev offentliggjort den 15. juni 1995 (95/C 148/16) med henblik på at få opstillet en liste over eksperter til at bistå programmet med dets ledsageaktiviteter. 2. For hvert af programmets fire områder har de vigtigste aktiviteter i 1995 været: • FTU-strategi: Indsatsen har især været rettet mod: - de første anvendelser af den nye generation af modeller for energi/miljø/økonomi systemet, der blev udviklet under JOULE li-programmet; - forbindelser mellem teknologisk innovation (i tilknytning til energi) og beskæftigelse; - miljømæssige omkostninger ved energiteknologier; - udarbejdelse af metoder til definering af en fællesskabsstrategi for FTU, hvor man tager hensyn til de mulige synergieffekter med nationale programmer og Fællesskabets andre politikker. OECD og IEA (Det Internationale Energiagentur) har i fællesskab afholdt en international workshop om problemerne ved energiens eksterne omkostninger. Denne workshop samt de publikationer, der udkom i forbindelse hermed, understregede det forspring, Fællesskabets forskning har på dette område. 52 • Fossile brændstoffer: De nye kontrakter, der bliver finansieret, indeholder et stærkt element af miljøbeskyttelse og kortsigtede anvendelser i industrien. Tilsvarende har dette ført til, at man har været mindre opmærksom på forsyningssikkerheden. Et område i stærk vækst vedrører brugen af nye typer faste brændstoffer, der er neutrale i forhold til C02's naturlige cyklus, for at nedsætte emissionerne af C02 og metan. Det drejer sig navnlig om kombineret forbrænding af kul og biomasse/organisk affald, der er emnet for den endelige rapport om APAS-projektet "Clean Coal Technology" (1992-1994), der blev offentliggjort i 1995. Dette projekt bekræftede ikke blot, at metoden er teknisk gennemførlig, men også at den er økonomisk og økologisk interessant, hvilket således berettiger de nye JOULE-THERMIE-projekter, der blev lanceret i 1995. Projekterne inden for området "nye motorbrændstoffer" vedrører især en bedre forståelse af forholdet mellem sammensætningen af motorbrændstofferne og de skadelige emissioner, brugen af naturgas og ren forbrænding af motorolier. De nye projekter inden for området "kulbrinter" vedrører teknikker til forbedret produktion af olietanke herunder processer for beslutningstagning, risikovurdering og særligt miljøvenlige metoder. • Optimering af energisystemer De ved den første indkaldelse af forslag udvalgte projekter sigter hovedsageligt mod at mindske energiforbruget og at lette anvendelsen af vedvarende energikilder. De mest betydningsfulde projekter vedrører: - varmepumper uden CFC-gasser, der drives af solenergi; - udvikling af brændselsceller ved lav temperatur til stationære og/eller mobile anvendelser; - definition af kriterier for udvikling og eksperimentering med batterisystemer til bilindustrien; - modelberegning energi/miljø/transport med henblik på udarbejdelse af scenarier for den fremtidige transportefterspørgsel. • Vedvarende energikilder Vindenergiens effektivitet forbedres konstant, idet den europæiske industri har udviklet en serie maskiner, som både i kraft af teknologi og størrelse (1,5 MW) i løbet af de seneste 3-4 år har gjort det muligt at skabe ca. 30. 000 arbejdspladser. Inden for "solceller" har man fortsat støttet den europæiske industri, der nedsætter omkostningerne ved batterier med mono- eller polykrystallinske komponenter. Der er sket kolossale fremskridt inden for forskningen i den bioklimatiske bygning med udviklingen af intelligente vinduer og især med færdiggørelsen af den multi funktionelle facade (30 KW) på biblioteket i Matarô. Desuden har planen for indretningen af det historiske centrum i Regensburg samt renoveringen af Potsdamer Platz i Berlin gjort det muligt at integrere solenergiteknologi i byplanlægningen. 53 i er 1995 lanceret APAS-aktioner Der ledsage- og støtteforanstaltninger) inden for området vedvarende energi, og resultaterne burde foreligge inden udgangen af 1996. Når det drejer sig om at integrere vedvarende energi, er der således truffet foranstaltninger, der gør det muligt at fremskynde integrationen af vedvarende energi i samfundet, og de ikke-tekniske aspekter ved integrationen er ved at blive undersøgt. (forberedelses-, Arbejdsprogram for 1996 I 1996 vil hovedindsatsen blive koncentreret om: finansiering af de resterende 18 projekter fra den i 1995 opstillede prioriterede liste, forberedelse af lanceringen af den anden indkaldelse af forslag i september 1996, iværksættelse af en handlingsplan for vedvarende energi i 3 dele: 1) 2) finansiering af yderligere projekter fra en reserveliste, lancering af endnu en indkaldelse af forslag koncentreret om tre prioriterede områder, en decentraliseret informationskampagne i medlemsstaterne. 3) Koordineringen af Fællesskabets og de nationale FTU-politikker vil blive styrket gennem et samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne om to hovedtemaer, nemlig solcelleenergi og rene kulteknologier. I løbet af 1996 lancerer programmet et arbejde, der går ud på at nyttiggøre 100 projekter, der er gennemført inden for rammerne af JOULE II. Resultaterne af denne undersøgelse vil kunne forbedre forvaltningen af programmet samt udnyttelsen af resultaterne af de enkelte projekter. Direktorat F påtager sig ligeledes ledelsen af task force'n fremtidens bil, som blev dannet i marts 1995 på initiativ af kommissærerne Edith Cresson, Martin Bangemann og Neil Kinnock. Formålet hermed er at bidrage til den forsknings- og udviklingsindsats, der er nødvendig for at udvikle et konkurrencedygtigt og samtidig rent, sikkert, effektivt og intelligent køretøj. I task force'ns mandat, der blev vedtaget den 1. juni 1995, fastsættes to indsatsområder: gøre status over den aktuelle situation i Den Europæiske Union og afdække eksisterende aktioner; definere sammenlægning af de projekter, der er udvalgt inden for fjerde rammeprogram. teknologiske mål og samtidig forskningsprioriteter og foreslå en - Der blev udarbejdet en handlingsplan med udgangspunkt i mandatets ordlyd og de oplysninger, der blev indsamlet under høringer af repræsentanter for offentlige og private brugerorganisationer og bilproducenter. En af task force'ns aktiviteter er at sikre en bedre koordinering af samtlige arbejdsopgaver inden for FTU&D, der udføres af Kommissionen, men også inden for nationale, industrielle forskningsprogrammer. JOULE Ill-programmet bidrager betydeligt til task force'ns FTU-arbejde. Inden for området hybridbiler og elektriske biler har opgaverne blandt andet været koncentreret om forbedring af batteriernes levetid samt om definering af ydeevne og karakteristika for de eksisterende traktionsbatterier. 54 12. NUKLEAR SIKKERHED Aktiviteter i 1995 Størsteparten af forskningskontrakterne om med nuklear sikkerhed under tredje rammeprogram er afsluttet, og resultaterne er offentliggjort. Det drejer sig især om følgende områder: reaktorsikkerhed, forvaltning og opbevaring af radioaktivt materiale, nedlukning af nukleare anlæg, TELEMAN og strålingsbeskyttelse. Desuden blev der afholdt en række konferencer for at præsentere de resultater, der var opnået på disse områder, for et større forum. tager højde for behovet for Det nye program innovation og for definition af indsatsområder, samtidig med at kontinuiteten bevares. Man har tilføjet nye aspekter såsom udvikling af nye reaktorkoncepter og konsekvenserne af Tjernobyl-ulykken. De forskningsprogrammer, hvori man beskæftiger sig med sidstnævnte tema, var fra starten omfattet af APAS-COSU-programmet, men er nu blevet udvidet, idet der medtages andre steder, der er blevet udsat for radioaktiv forurening. Der blev lanceret en indkaldelse af forslag i januar 1995 med to frister: den 20. marts 1995 og den 28. februar 1996. Ved udløbet af den første frist var der indsendt 253 forslag til forsknings- og uddannelsesaktioner med 1 360 partnere og i gennemsnit 5 til 6 partnere pr. forslag. Evalueringen førte til, at 109 forslag blev udvalgt, hvoraf 102 var forslag til forsknings- og uddannelsesprojekter, og 7 var forslag til samordnede aktioner. Ved årets slutning blev 3/4 af kontrakterne indgået. De resterende kontrakter vil blive indgået i løbet af første kvartal 1996. I henhold til denne ændring kan man stadig I december 1995 offentliggjorde man en ændring af indkaldelsen af forslag som følge af resultaterne af evalueringen af de forslag, man havde modtaget ved udløbet af den første frist. til alle forskningsområder vedrørende aktioner med omkostningsdeling indtil fristens udløb den 28. februar 1996 med undtagelse af område A "Udforskning af innovative koncepter", der blev dækket fuldt ud af forslag, der indkom og blev udvalgt inden for den første frist. Desuden gjorde man en indsats for at koncentrere opmærksomheden om prioriterede områder på bekostning af forskningsområder, der var dækket af de forslag, der indkom og blev udvalgt inden for den første frist. indsende forslag Arbejdsprogram for 1996 Ved udløbet af den anden frist for indkaldelse af forslag, den 28. februar 1996, var der indkommet 148 forslag med 780 partnere. Evalueringen af disse forslag er fastsat til marts og april, og udvælgelsen sker i juli. Kontrakterne vil være klar til underskrivelse inden årets udgang. Der kan fremsendes forslag i henhold til indkaldelsen af forslag til samordnede aktioner frem til den 1. november 1997. Der vil blive afholdt to store konferencer i løbet af første kvartal 1996, den ene i Minsk om de strålingsmæssige konsekvenser af Tjernobyl-ulykken, og den anden i Luxembourg om resultaterne af programmet Forvaltning og opbevaring af radioaktivt materiale (1990- 1994). Der vil blive nedsat arbejdsgrupper, der skal beskæftige sig med samme område ved at forene flere forskningsprojekter, og man vil afholde møder i løbet af andet kvartal med henblik på at udveksle informationer om de fremskridt, man har gjort. 55 13. KONTROLLERET TERMONUKLEAR FUSION Programmets langsigtede målsætning og strategi "Fusionsprogrammets" langsigtede mål er "i fællesskab at udvikle sikre og miljøvenlige prototypereaktorer"26. Spørgsmålene om sikkerhed og miljø vil spille en central rolle i gennemførelsen af de store planer, som efter JET (Joint European Torus) vil være omfattet af den påtænkte strategi, der skal føre til en prototypereaktor, som kan markedsføres: en forsøgsreaktor ("Next Step") med det overordnede mål at demonstrere, at fusionsenergien er videnskabeligt og teknologisk gennemførlig til fredelige formål; aktiviteterne under det detaljerede projekt ("Engineering Design Activities", EDA) i forbindelse med denne Next Step plan, en tokamak kaldet ITER ("International Thermonuclear Experimental Reactor"), gennemføres i henhold til en firpartsaftale indgået mellem Euratom, Japan, Den Russiske Føderation og USA; en demonstrationsreaktor (DEMO), der er i stand til at producere betydelige mængder elektricitet. I afgørelsen om programmet fastlægges der parallelt med "Next Step "-aktiviteterne aktiviteter vedrørende forbedring af koncepter og langsigtet teknologi. Retningslinjer for programmets iværksættelse Til forskel fra de andre F&U-programmer, Den Europæiske Union har iværksat, benytter man ikke her "indkaldelser af forslag", og programbeslutningen indeholder ingen bestemmelser om, at Kommissionen skal udfærdige et arbejdsprogram. Dette særlige forhold skyldes programmets art, idet det dækker alk de aktiviteter, der iværksættes i medlemsstaterne (plus Schweiz) på området termonuklear fusion kontrolleret ved magnetisk indeslutning. Endvidere har det et meget langsigtet mål (over flere årtier), hvilket indebærer en kontinuitet følgende rammeprogrammer. i løbet af på hinanden i F&U-aktiviteterne Projekterne er omfattet af kontrakter om forskning og teknologisk udvikling med omkostningsdeling gennem associeringskontrakter med medlemsstater (plus Schweiz) eller organisationer i medlemsstaterne, fællesforetagendet JET, NET-aftalen, som tager hensyn til Euratoms deltagelse i ITER-EDA, og andre kontrakter af begrænset varighed navnlig med organisationer i medlemsstater uden associering. Fællesskabets medfinansiering af associationernes løbende udgifter og af kontrakterne af begrænset varighed ligger på en ensartet sats på omkring 25%. Efter høring af det rådgivende udvalg CCPF27 kan Kommissionen finansiere prioriterede projekters investeringsomkostninger med en ensartet sats på omkring 45 % samt visse opgaver (der kun kan udføres af industrien) med op til 100%. 26 Rådets beslutning om et særprogram om forskning og uddannelse inden for kontrolleret termonuklear fusion (EFT L 331, 21. 12. 1994) 27 Comité Consultatif pour le Programme Fusion (Det Rådgivende Udvalg for Fusionsprogrammet) 56 Aktiviteter i 1995 Next Step-aktiviteter: F&U vedrørende plasmafysik og plasmateknik til støtte for ITER-EDA er fortsat på JET og på de associerede laboratoriers specialanlæg. Efter en intensiv forsøgsperiode har man i løbet af anden halvdel af 1995 ændret JET for at få installeret en ny type fordeler i den. Desuden har Kommissionen forelagt et forslag til afgørelse28 om forlængelse af JET indtil udgangen af 1999 for Rådet (vedtaget af Rådet d. 7. maj 199629) med det formål at fremskaffe yderligere data, der kan anvendes på ITER og navnlig på ITER-EDA, før man går ind i den endelige driftsfase D-T (Deuterium-Tritium) I juli blev samarbejdet på fusionsområdet mellem Kommissionen og Canada, især den del der vedrører Canadas deltagelse i Euratoms bidrag til ITER, formaliseret30. Den foreløbige, detaljerede ITER- projektrapport blev i juli fremsendt til de fire ITER-partnere med henblik på evaluering. Forskningsministrene forsamlet i Rådet godkendte i oktober generelt de samstemmende udtalelser fra CCPF og CST31 og var af den opfattelse, at de iværksatte aktioner var på rette vej med hensyn til gennemførelse af det detaljerede ITER-projekt; den foreløbige rapport blev i december godkendt af ITER-rådet, der er af den opfattelse, at den nødvendige etape henimod fusionsenergi er et Next Step såsom ITER. Med det dobbelte formål at øge Unionens konkurrenceevne under konstruktionen af ITER og at bevare muligheden for at gå videre mod et europæisk Next Step i tilfælde af, at det skulle vise sig for vanskeligt at fortsætte samarbejdet om ITER, lancerede Kommissionen i december en ny kvalifikationsprocedure for virksomheder og/eller sammenslutninger af europæiske virksomheder, således at de kan deltage i de "15 teknologier", der er specielle for Next Step (og især ITER-EDA). Konceptforbedring : I de associerede laboratorier har brugen af specialiserede maskiner bidraget til at forbedre den fysiske og teknologiske viden, der kræves til Next Step. Forskning i konceptforbedring - på grundlag af tokamakker og lignende konfigurationer - er ligeledes fortsat for på længere sigt at gøre det muligt at definere DEMO; denne forskning har ligeledes bidraget til at målrette det detaljerede Next Step-projekt og til at forberede dets realisering. Nye metoder til plasmadiagnosticering er blevet udviklet til støtte for disse undersøgelser. Moderniseringen af eksisterende tokamakker (ASDEX-Upgrade, D og TORE-SUPRA, F) er blevet sat i gang. Projektet om opførelse af en stor stellarator (Wendelstein 7-X, D) er blevet godkendt til at modtage prioriteret finansiering fra Fællesskabet. I synergi med forsøgsaktiviteterne har aktiviteterne inden for teoretisk fysik været koncentreret om fortolkning af forsøgsresultater, modelberegning for termonukleare plasmaer og udvikling af nyskabende koncepter. Der er ført forhandlinger med Irland, Østrig og Finland med henblik på at integrere disse landes fusionsaktiviteter i en associeringsaftale. Der blev i marts undertegnet en aftale med Technology Development Centre of Finland (TEKES, der nu deltager i det fælles foretagende JET). Sverige har allerede siden 1976 haft et associeret 28 KOM(95) 234 endelig udg. 29 EFTL 117, 14. 5. 1996, s. 9 30 EFT 211, 06. 09. 1995 31 Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg 57 laboratorium. Forhandlingerne med Irland og Østrig er godt i gang. Langsigtet teknologi: De associerede laboratorier og industrien har forstærket indsatsen vedrørende langsigtet teknologi, og man har målrettet denne indsats mod et begrænset udvalg af muligheder for reaktorkomponenter. Især er valget af materialer faldet på martensithærdet stål og den tritiumdannende kappe ud af blot to valgmuligheder. Desuden har Euratom i henhold til en gennemførelsesaftale fra IEA32 deltaget i en undersøgelse af en neutronkilde baseret på deuteronacceleration. Endelig førte evalueringen af sikkerheds- og miljøaspekter ved fusionsenergi til, at der på anmodning af Rådet33 og Parlamentet blev udarbejdet en rapport (SEAFP)34. Denne omfattende undersøgelse bekræfter de sikkerhedsmæssige og miljømæssige fordele, som fusionsenergien indebærer. Arbejdsprogram for 1996 I laboratorierne vil forbedringer af visse eksisterende anlæg blive undersøgt. Konstruktionen af den store stellarator Wendelstein 7-X (der skal installeres i Greifswald, D) vil blive lanceret, og det samme vil en tokamak (MAST, Culham, GB), der der netop har kvalificeret sig til en prioriteret fællesskabsfinansiering. Som følge af afgørelsen om at forlænge JET frem til udgangen af 1999 vil der blive foretaget fordeler-tests for ITER på JET. Henimod slutningen af året planlægger man at foretage forberedende forsøg med D-T fusionsplasmaer. På det teknologiske område foretager man en evaluering af det martensithærdede stål for at fastslå, om det kan bruges som strukturmateriale især til konstruktion af tritiumdannende kappemoduler, der kan anvendes på DEMO, og som skal testes i ITER. Hvad angår neutronkilden, vil der i løbet af året blive udarbejdet en rapport over undersøgelsen. Endelig vil visse overvejelser omkring fusionsreaktorens sikkerhed, miljøbelastning og økonomiske rentabilitet blive uddybet. Hvad angår spørgsmålene om, hvor ITER skal etableres, tilladelser og værtslandets bidrag, udarbejder Kommissionen tekniske og økonomiske rammehypoteser med sigte på at lette fremsendelsen af eventuelle ansøgninger om en placering af ITER i Europa. I overensstemmelse med afgørelsen om programmet foretager Kommissionen endelig en uafhængig og indgående vurdering af fusion, især for så vidt angår forvaltningen og gennemførelsen af programmet, perspektiverne for fusionsenergi (sammenlignet med andre energikilder) og de strategiske valgmuligheder i forbindelse med Next Step, internationalt samarbejde (især ITER), de forskellige dele af programmet, industriens rolle samt de andre fusionsstrategier. Denne evaluering bør resultere i de elementer, der er nødvendige for vurderingen, når målsætningerne for Euratoms næste rammeprogram for kontrolleret termonuklear fusion skal fastlægges. 32 Det Internationale Energiagentur under Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) (Paris) 33 EFTL 115 af 06. 05. 1994 Safety and Environmental Assessment of Fusion Power 58 Aktiviteter i 1995 TRANSPORT I forbindelse med transportprogrammet blev den første indkaldelse af forslag afsluttet d. 15. marts. Der blev indsendt 333 forslag vedrørende finansiel støtte på ialt 489,6 mio. ecu. 109 forslag (plus to bud på SMV forundersøgelsespræmier) blev godkendt til at modtage støtte på ialt 117,18 mio. ecu. Fordelingen af forslagene på programsektorer var: Sektor Modtagne forslag Forslag, der vil modtagestøtte Fællesskabsbidr mio. ecu Strategisk Jernbaner Integrerede trans portkæder Luftfart Bytransport Søtransport Vejtransport SME forundersøgelses præmier 81 18 18 45 66 71 2 2 28 9 3 20 15 21 13 2 17 315 27 950 5 000 20 250 12 700 21 960 11 920 0 086 Fordelingen af anmodningerne om finansiering svarede nogenlunde til de procentsatser, der er fastsat for hver sektor i Rådets afgørelse. En anden indkaldelse af forslag blev lanceret d. 15. december (med indsendelsesfrist d. 15. marts 1996). Eksempler på de former for forskning, der finansieres som et resultat af den første indkaldelse af forslag er: Udvikling af det europæiske system til styring af jernbanetrafikken (ERTMS) Jernbanetrafikken er i dag kendetegnet ved forsinkelser og hindringer ved de nationale grænser. En af hovedårsagerne hertil er de forskellige og nogle gange uforenelige nationale signal- og styringsystemer. Der findes således i øjeblikket 13 forskellige cab signalsystemer i Europa. Den forskning, der i øjeblikket gennemføres under FTU-programmet for transport, har til formål at udvikle et nyt fælles system til styring af jernbanetrafikken i Europa (European Rail Traffic Management System (ERTMS)). Dette vil sikre, at signal- og styringsystemerne i Europa med tiden bliver kompatible, og at de europæiske jernbanesystemer bringes i fuld overensstemmelse. Forsinkelser som følge af inkompatible systemer vil dermed forsvinde. Nedbringelsen af sådanne forsinkelser og de omkostninger, der er forbundet hermed, vil bidrage til at øge jernbanetransportens konkurrenceevne på et åbent transportmarked. Forbedret sikkerhed i forbindelse med søtransport Fly har længe været udstyret med en sort boks, der i tilfælde af en ulykke gør det muligt hurtigt at analysere årsagerne til en ulykke og træffe foranstaltninger til at hindre at noget lignende sker for et andet fly. Forskningen har til formål på grundlag af denne teknologi at udvikle et lignende redskab for søfarten, hvorved sikkerheden i forbindelse med søtransport forbedres. Forskningen vil ikke blot munde ud i en række grundlæggende tekniske specifikationer, der naturligvis er meget forskellige fra de sorte bokse, der normalt anvendes i fly, den vil ligeledes undersøge de lovgivningsmæssige og institutionelle rammer, der er nødvendige for at sikre en succesrig indførelse af et sådant system. Enhver løsning vil være både cost-effektive og internationale bestemmelser. Resultaterne af forskningen vil et langt stykke af vejen bidrage til at undgå katastrofer i stil med dem, man netop har oplevet, og de vil bidrage til at forbedre sikkerheden inden for søfartssektoren yderligere. i overensstemmelse med 59 Strategisk forskning Den strategiske transportforskning vil give svar på nøglespørgsmål såsom, hvordan politikker, herunder prispolitik, påvirker mobiliteten og opdelingen på transportformer, betydningen af Trans-European Transport Network for Europa både med hensyn til dets betydning for transportsystemet og med hensyn til miljø og de europæiske borgeres generelle livskvalitet. De scenarier, der skal udvikles, omfatter de fremtidige teknologiske udsigter for transportsystemet, ændringer i rejsemønstret som følge af ændringer i samfundet og i industrien samt den indflydelse, som en fremtidig udvidelse af Den Europæiske Union vil få på EU's transportnetværk. Udviklingen af metodikker, der vil munde ud i en europæisk database og et europæisk informationssystem, vil for første gang muliggøre en detaljeret strategisk oversigt over det europæiske transportsystem. Alle disse redskaber udvikles med et enkelt mål for øje, nemlig en bedre forståelse af det europæiske transportsystem, der gør det muligt at træffe oplyste beslutninger omkring transport med fuldt kendskab til virkningerne heraf. I december 1995 fremlagde de tre uafhængige eksperter, der udgør GD VII's overvågningspanel, deres første rapport om transportprogrammet i perioden januar december 1995. De fokuserede hovedsagligt på vurdering af den måde, hvorpå programmet var blevet gennemført og forvaltet. Deres generelle indtryk var, at der var tale om "et generelt velgennemført program, der ledes af et meget professionelt og engageret personale med integritet og en voksende erkendelse af, at der er behov for visioner. Det er dog ude af stand til at tage de forvaltningsinitiativer, som det ved er nødvendige, fordi der ikke er tale om personale med beslutningsdygtighed. " Panelet fremsatte otte henstillinger om strukturen og projektudvælgelsesprocedurer, personale og mere fleksibilitet i finansieringsordningerne. programmer, evaluerings- eventuelle fremtidige i Der blev nedsat task force'r med deltagelse af forskningen og industrien om "Fremtidens tog og jernbanesystemer" og "Intermodale transportssystemer" med Neil Kinnock som formand. Task force'rne gennemførte vidtrækkende høringer med brugere, operatører, forsyningsindustrier og fagforeninger. Den 29. september blev kommissorium og retningslinjerne i handlingsplanerne for begge task force'r godkendt på møder på højt niveau med repræsentanter for de forskellige interessegrupper ledet af Neil Kinnock. To brochurer med nærmere oplysninger om task force'rne blev offentliggjort i november. Nedenstående arbejdsområder blev anset for at være vigtige. Fremtidens tog og jernbanesystemer modulære højhastighedstog; det fremtidige jernbanenetværk i byerne; et europæisk system til trafikstyring og integreret passager/fragt logistik; "virtual factory " - et samarbejdsnetværk for produktion og samling aftog og togvogne "cargo-liner" - et bidrag til integrerede transportkæder; ledsageforanstaltninger 60 Integrerede transportsystemer intermodal fragtterminal 2000+; intermodalt fragtnetværk 2000+; transport by 2000+; intermodal rejsende 2000+; - passagerudveksling 2000+; - forskningsaktiviteter og støtteforanstaltninger. Arbejdsprogram for 1996 Man vil arbejde på de forslag, der blev godkendt under den første indkaldelse. Der forventes generelt ingen resultater før 1997. Over 600 forskere deltog i en informationsdag vedrørende den anden indkaldelse den 30. januar. De forslag, der indsendes i henhold til den anden indkaldelse, og hvortil der er afsat et bidrag fra Fællesskabet på omkring 48 mio. ecu, vil blive evalueret, og hvis de godkendes af Transportforskningsudvalget, bør kontraktforhandlinger om de godkendte forslag være afsluttet senest ved årets udgang. Der vil blive lanceret en tredje indkaldelse i december. Arbejdet i forskning og industri task force'rne, som er samlet under et prioriteret tema med titlen "Transportintermodalitet og -interoperabilitet" vil blive gennemført, så langt det er muligt med ekstra finansiering inden for fjerde rammeprogram. MÅLRETTET SOCIO-ØKONOMISK FORSKNING (RSEFÏ Aktiviteter i 1995 1. RSEF-programmet blev lanceret i december 1994, og hermed indføjes den socio økonomiske dimension for første gang i rammeprogrammet. Programmet sigter mod at udvikle ny viden, der i fremtiden kan bidrage til at belyse beslutningstagning på lokalt, nationalt eller fællesskabsplan vedrørende tre aktionslinier: Del I Evaluering af de videnskabs- og teknologipolitiske valgmuligheder Del II Forskning i uddannelse og erhvervsuddannelse Del III Forskning i social integration og social udstødelse i Europa. Efter den første indkaldelse af forslag i marts 1995 indkom der 548 forslag, af hvilke 38 blev udvalgt til et beløb på omkring 20 mio. ecu, hvoraf omkring 12 mio. ecu blev investeret i 1995. Disse forslag vil i løbet af de kommende 2-3 år behandle problemstillingerer såsom: - forsknings- og innovationssystemer i Europa; teknologi og beskæftigelse (herunder videnintensive tjenester); metoder til udvikling, styring og evaluering af teknisk videnskabelige politikker; omstrukturering af videnskab og teknik og samarbejde med tredjelande (del I). 61 - bedre former for og forsøg med før-skoleuddannelse, inden for lærlingeuddannelse og de nye teknologiers rolle, evaluering af universiteternes institutionelle effektivitet, uddannelse og erhvervsuddannelse (del II); innovation - beskrivelse og analyse af udstødelsessituationer og de bedste måder til afhjælpning heraf (del III). Kontraktforhandlingerne vil blive afsluttet i 1996, og de første resultater af dette arbejde forventes i slutningen af 1996. Med henblik på at supplere aktiviteterne under det første element blev ETAN-nettet (Det Europæiske Net for Teknologivurdering) oprettet i november 1995, og det går således ind i sin indledende fase. at sikre informationsudvekslingen og For komplementariteten mellem aktiviteterne under RSEF-programmet og de socio økonomiske aktiviteter i de andre særprogrammer under rammeprogrammet blev der nedsat en fællesgruppe i februar måned. Som resultat af en foreløbig analyse er en sammenfattende rapport over de socio-økonomiske aktiviteter, der gennemføres under fjerde rammeprogram under forberedelse. sammenhængen såvel som Kommissionen har især knyttet tætte forbindelser med aktiviteterne under del I og IPTS (Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier), GD XIII, direktorat D (F&TU-aktioner: formidling og nyttiggørelse af resultaterne af forskningsaktioner og teknologiske udviklingsaktioner, teknologioverførsel samt innovation), og EUROSTAT deltager regelmæssigt i ETAN-nettets møder. GD XXII (Uddannelse og Ungdomsanliggender) har en tæt forbindelse med aktiviteterne under del II. Visse aktiviteter under del II fortsættes inden for rammerne af task force'n om multimedier (en arbejdsgruppe har påbegyndt sit arbejde). Endelig er GD V (Beskæftigelse, Arbejdsmarkedsrelationer og Sociale Anliggender) meget tæt knyttet til aktiviteterne under del III om aspekterne vedrørende social udstødelse og til de andre dele vedrørende beskæftigelsesspørgsmål. En samarbejdsprotokol mellem GD V og GD XII, direktorat H er under overvejelse. Nogle problemer Iværksættelsen af programmet er forløbet uden særlige problemer. På grund af den lave godkendelsesprocent ved den første indkaldelse af forslag (38 godkendte forslag ud af 548 indkomne) er en bedre målretning af den anden indkaldelse, der er fastsat til 1996, imidlertid nødvendig. Industriens deltagelse er marginal, men dette skyldes, at de emner, der behandles under dette program, er ret specielle. Brugerdeltagelsen, som allerede nu er forudsat i flere projekter, burde imidlertid stige i fremtiden. Arbejdsprogram for 1996 Den levende interesse, der var for den første indkaldelse af forslag, foranledigede et stort antal forslag i forhold til de disponible ressourcer. For bedre at koncentrere programmets begrænsede midler om de vigtige aktionslinier, der ikke blev dækket af den første indkaldelse, vil den anden indkaldelse af forslag, som er planlagt til sommeren 1996, især blive rettet mod følgende temaer: Del I - indsatsen i forbndelse med innovation, beskæftigelse og vækst -de nye videnskabelige og teknologiske udviklingstendenser og livskvalitet samt samfundsstrukturen Del II -uddannelse og erhvervsuddannelse, arbejdsmarked og arbejdsløshed (livslang uddannelse) - uddannelse og erhvervsuddannelse samt fremkomsten af informationssamfundet - dårligt stillede gruppers adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse 62 Del III - årsager til social udstødelse, især arbejdsløshed - evaluering af indvirkningen af sociale integrationspolitikker - horisontale aktiviteter og forskningsinfrastruktur Forskningsopgaverne om visse af disse temaer burde sættes i perspektiv for, fra forskellige vinkler, at belyse problematikken vedrørende beskæftigelsen og videnssamfundet. For at konsolidere de igangværende forskningsarbejder har de net, der oprettes omkring projekterne under især del I, desuden i år arbejdet på at besvare spørgsmål i relation til de fremtidige politikker i Fællesskabet og på nationalt plan, såsom: (i) Hvilken lære kan man drage af innovationssystemernes forskellige indgangsvinkler? (ii) Hvordan kommer man frem til en videnskabs- og teknologipolitik baseret på "efterspørgslen"? (iii) Hvordan kan de forskellige nationale tiltag i forbindelse med teknologisk fremtidsforskning bidrage til EU's videnskabs- og teknologipolitik? Ved udløbet af disse aktioner vil der blive udarbejdet sammenfattende dokumenter, som kan bidrage til forberedelsen af femte rammeprogram. Andre emner undersøges og vil kunne behandles i løbet af 1996 såsom: formidling og brug af teknologien; de slutninger, man kan drage af de forskellige forsøg med målrettet forskning (mission-oriented research) svarende til task force'rnes metode. ANDEN AKTION UNDER Fjerde RAMMEPROGRAM INTERNATIONALT FTU-SAMARPEJPE Aktiviteter i 1995 Det internationale samarbejde viser sig i stadig stigende grad som en væsentlig dimension i EU's aktion på området forskning og teknologisk udvikling (FTU). I denne forbindelse har fjerde rammeprogram (1994-1998) indført noget nyt ved at etablere et FTU- særprogram "Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer" (INCO). 1995 var det første år, dette program blev gennemført, og det vil fremover inden for fælles rammer omfatte aktiviteter inden for forskningssamarbejde, der hidtil har været spredt (COST, EUREKA, PECO, COPERNICUS, ISC, STD). problemer, Den voksende betydning, man tillægger internationalt, videnskabeligt samarbejde, skyldes mange forskellige faktorer: der er opstået nye forskningscentre over hele verden; der er opstået osv. ); forskningsomkostningernes stigning (energi, rumfart,osv. ); der er et ønske om at få adgang til nye markeder gennem samarbejde i forbindelse med en verdensomspændende liberalisering af samhandlen (WTO, ALENA, MERCOSUR osv. ); informationssamfundet er under udvikling etc. (helbred, miljø involverer kloden hele der 63 Desuden har Europa meget at vinde ved et teknisk-videnskabeligl samarbejde med partnere i tredjelande: identifikation af fremtidsorienterede temaer, adgang til informationskilder, know-how, udstyr, markeder samt forbedring af den økonomiske konkurrenceevne. INCO-programmet, som er baseret på grundprincipperne om "gensidig fordel" og "subsidiaritet", er bygget op, således at det afspejler de forskellige samarbejdsmål, der afhænger af partnerne, som er delt op i fire målgrupper: de andre europæiske rammer for videnskabeligt og teknologisk samarbejde (COST, EUREKA, internationale organisationer osv. ); Central- og Østeuropa og de nye, uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen (PECO, NUS), de industrialiserede lande uden for Europa og udviklingslandene. Iværksættelsen af INCO-programmet i 1995 forløb tilfredsstillende via igangsætningen af de forskellige instrumenter, det omfatter: dialog, samordnede aktioner, aktioner med omkostningsdeling, ledsage- eller støtteforanstaltninger (undersøgelser, konferencer osv. ) samt i visse tilfælde støtte til tredjelandes deltagelse i andre særprogrammer under fjerde rammeprogram (PECO, NUS, udviklingslandene). Inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde har Island og Norge, der har været medlemmer af EØS siden 01. 01. 1994, og Liechtenstein, som har været medlem siden 01. 05. 1995, haft en tæt tilknytning til fjerde rammeprograms særprogrammer. Den gennemførte aktion har især haft følgende hovedmål: at styrke EU's videnskabelige og tekniske grundlag og øge "merværdien" af den europæiske forskningsindsats med en gensidig interesse for øje: I den ånd har 1995 været præget af en aktiv politik med aftaleforhandlinger med henblik på at udvikle samarbejde med forskellige partnere: Schweiz, Canada, USA, Sydafrika, Israel, osv. Visse af disse aftaler er allerede blevet undertegnet. Således f. eks. aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Canada eller F&U-samarbejdsaftalen om kontrol med nuklear sikkerhed, der er indgået med USA. Aftalen med Israel sigter mod at knytte dette land til alle de ikke-nukleare særprogrammer under fjerde rammeprogram. Ud over disse initiativer er der blevet knyttet mange kontakter: Task force EF/USA om forskning i bioteknologi; Edith Cressons besøg i Tokyo, der førte til en styrkelse af den fælles industrielle og seismiske forskning og en forøgelse af antallet af forskningsstipendier med henblik på at sende europæiske videnskabsfolk og ingeniører til Japan; deltagelse i det ottende møde i Carnegie-gruppen, der består af forskningsministrene fra de syv største industrilande og Kommissionen. Parallelt hermed fortsatte indsatsen for på europæisk plan at koordinere den forskning, der finansieres nationalt. 19 nye COST-aktioner blev iværksat, hvilket bragte det samlede antal igangværende aktioner inden for 17 forskningsområder op på 123. Ligeledes gik det på pragmatisk vis fremad med koordineringen mellem Fællesskabet og det pan-europæiske initiativ EUREKA. De tætte forbindelser, der er knyttet mellem fællesskabsprogrammerne MAST (Havforskning og -teknologi) og IMT (industri- og materialeteknologi) og henholdsvis aktiviteterne EUREKA EUROMAR og FAMOS-FACTORY er eksempler på effektiv koordinering. Kommissionen deltog i 9 "paraplyinitiativer" under EUREKA. For visse projekters vedkommende er Kommissionen, og især FFC, projektleder. Endvidere er Fællesskabets forbindelser med forskellige europæiske forskningsorganisationer blevet styrket (f. eks. Det Europæiske Råd for Atomkerneforskning (CERN), Den Europæiske Rumorganisation (ESA)). Nærmere betegnet har Kommissionen indgået en administrativ ordning med Det Europæiske i 13 projekter og i 1995 64 Laboratorium for Molekylærbiologi (EMBL). at bidrage til at løse regionale problemer i PECO/NUS-landene, samtidig med at de associerede PECO-landes tiltrædelse forberedes: På den baggrund organiserede man i tilknytning til forskningsministrenes møde i Rådet, d. 09. 06. 95 et første uformelt møde mellem forskningsministrene fra EU og PECO og de associerede baltiske lande. Dette første møde iform af en "struktureret dialog " gjorde det muligt at definere de temaer, der er af primær interesse for disse lande (miljø, sundhed, energi, bioteknologi, osv. ). På grundlag heraf og efter en aktiv informationskampagne i de berørte nationer blev der lanceret en indkaldelse af forslag, og de 2 000 indkomne forslag er nu ved at blive evalueret. Deltagelse i de andre programmer under fjerde rammeprogram har iøvrigt kunnet finansieres i 1995, selv om den har været begrænset af det stramme budget. Desuden blev der forelagt Rådet en Meddelelse om FTU-samarbejdsperspektiverne med NUS, men Rådet besluttede alligevel, at Fællesskabets deltagelse i Den internationale sammenslutning for fremme af samarbejdet med forskere fra de nye uafhængige stater fra det tidligere Sovjetunionen (INTAS) skal fortsætte frem til afslutningen af fjerde rammeprogram. I slutningen af 1995 beløb den økonomiske støtte fra INTAS sig til i alt 46 mio. ecu fordelt på ca. 1 000 fælles forskningsprojekter, der dækkede såvel eksakte videnskaber og naturvidenskaber som økonomiske videnskaber og humaniora. Endvidere fortsatte Det Internationale videnskabs- og teknologicenter (ISTC) sin indsats med henblik på at omskole militære forskere fra det tidligere Sovjetunionen til civile aktiviteter (i alt 11 000 videnskabsfolk og ingeniører har været involveret heri siden 1994, hvoraf 3 000 var en del af den hårde kerne af forskere inden for våbenindustrien). Det er også værd at bemærke afholdelsen af et EU/PECO-forum med fokus på informationssamfundet, som vil blive fulgt op i løbet af det kommende år. gennem videnskabeligt samarbejde at støtte EU's politik vedrørende udviklingsstøtte: De 3 hovedområder, hvor man gemiemfører dette samarbejde (sundhed, landbrug, forvaltning af naturressourcer), sigter mod at opfylde disse landes væsentlige behov. 11995 løb der stadig omkring 800 kontrakter som resultat af tidligere initiativer - FTU- særprogram på området videnskab og teknik i udviklingens tjeneste (STD3), Internationalt Videnskabeligt Samarbejde (ISC) og initiativet, der sigter mod at fremme teknisk videnskabeligt samarbejde mellem EF og Maghreb-landene og andre i Middelhavsområdet, Avicenne. Der blev i marts 1995 lanceret en ny indkaldelse af forslag INCO-DC under fjerde rammeprogram, og som et resultat heraf blev over en snes forskningsprojekter med over 150 partnere udvalgt blandt de 77 støtteberettigede forslag. Bidraget beløber sig til 12 mio. ecu fra 1995-budgettet. De 2 hovedtemaer, der behandles, er dyresundhed, og for så vidt angår menneskets sundhed, vacciner. Der indkom yderligere 821 støtteberettigede forslag under den anden del af den første indkaldelse af forslag, og forvaltning af vedvarende disse vedrørte energikilder, sundhed samt informations- og kommunikationsteknologi osv. ) Blandt de aktioner, der blev gennemført i 1995, kan også nævnes: et dokument fra Kommissionens tjenestegrene som forberedelse til en meddelelse vedrørende det europæiske initiativ om agronomisk forskning til fremme af udvikling; eller afholdelsen af 22 seminarer om de mest forskellige emner (tropemedicin, fiskeri, bioteknologi osv. ) med det formål at formidle forskningsresultater eller fastlægge prioriteringer for fremtidig aktivitet (for eksempel Sophia Antipolis-seminaret i marts 1995 om "Forskningens Europa og landbrug/landbrugsfødevareindustri, lande især 65 Middelhavet", der var et led i forberedelsen af Barcelona-konferencen i november 1995 om Europa og Middelhavsområdet). at indlede overordnede overvejelser om det internationale FTU-samarbejde: En generel Meddelelse om "Perspektiverne for et internationalt FTU-samarbejde " blev forelagt Rådet. Heri forudsættes blandt andet, at den eksterne dimension i EU's FTU- politik styrkes, idet den tilrettelægges efter forskellige indgangsvinkler: bilaterale, multilaterale, regionale, globale. Der lægges for eksempel også vægt på, at det er nødvendigt, at industrien i højere grad deltager i aktioner om internationalt, videnskabeligt samarbejde eller på det relevante i at inddrage andre fællesskabsfonde (PHARE, TAOS, MEDA, LOMÉ-konventionen osv. ) til fordel for forskningsstøtten til PECO, tredjelande i Middelhavsområdet uden for EU, NUS og udviklingslandene. Overvejelserne omkring dette for fremtiden så vigtige dokument, som var emnet for en resolution vedtaget af Rådet den 25. 03. 1996, vil fortsætte. Arbejdsprogram for 1996 De store aktionslinier, der skal følges i 1996, består hovedsageligt af at: gå videre med iværksættelsen af særprogrammet om internationalt samarbejde, samtidig med at man forvalter det, der allerede er opnået: Dette vil for eksempel ske i form af en opfølgning af igangværende kontrakter, forvaltning af de forskellige nye indkaldelser af forslag vedrørende udviklingslandene, PECO/NUS- landene eller Japan/Korea-stipendier. Derudover vil man blandt andet sikre koordineringen af nationale aktioner under COST eller fortsættelsen af støtten til NUS via INTAS og ISTC. udvide det internationale samarbejdsområde, hvilket på lang sigt helt klart er i den europæiske FTU's interesse: teknologisamarbejde Dette skal ske via iværksættelse af eksisterende bilaterale aftaler og forhandling af nye aftaler om videnskabs- og (f. eks. EU/Schweiz; EU/USA; EU/Sydafrika osv. ); via forberedelse af tre nye Meddelelser om FTU-samarbejde vedrørende: de associerede Central- og Østeuropæiske lande; de nyindustrialiserede lande; Middelhavslandene; via deltagelse i forskellige arrangementer såsom Ministerkonferencen om EUREKA, det andet videnskabelige og teknologiske forum EU/Japan, Forum Mégascience, mødet i Carnegie-gruppen osv. optimere forholdet mellem omkostninger og effektivitet i særprogrammet om internationalt samarbejde: Blandt andet ved en øget koordinering i forvaltningen af programmet især gennem task force'rne, hvilket er et middel til også at udvikle det internationale samarbejde på de områder, som disse dækker; gennem en styrket forbindelse med andre generaldirektorater, der forvalter komplementære aktioner (PHARE, TACIS, MEDA, LOMÉ-konventionen osv. ). Dette skal være i tråd med den udenrigspolitiske dimension i medlemsstaternes og EU's FTU-politik på de områder, der blev behandlet på de seneste topmøder mellem Europa og Middelhavslandene, EU og USA samt Europa og de asiatiske lande. styrke koordineringen mellem Den Europæiske Unions og medlemsstaternes aktiviteter inden for FTU-samarbejde med tredjelande: Dette vil blandt andet blive emnet for en undersøgelse med titlen INCOPOL, der er under udarbejdelse. 66 TREDJE AKTION UNDER Fjerde RAMMEPROGRAM FORMIDLING OG NYTTIGGØRELSE AF RESULTATER Aktiviteter i 1995 Det særprogram, der svarer til den tredje aktivitet ("INNOVATIONS-programmet"), blev vedtaget af Rådet den 15. december 199435. Dette program er centralt for problemerne om konkurrenceevne på grund af dets særlige aktiviteter og horisontale karakter og bidrager således direkte til at opfylde målene i rammeprogrammet, således som de er fastlagt i traktatens artikel 130 F. I løbet af 1995 startede man på at gennemføre de fleste af de aktiviteter, der er nævnt i det arbejdsprogram, som blev vedtaget i begyndelsen af året. Blandt de vigtigste er nettet af innovationsformedlingscentre og Fællesskabets informationstjeneste for forskning og udvikling (CORDIS). Hvad angår formidlingscentrene, har man gjort deres opgave bredere i forhold til pilotprojektet, der blev lanceret under VALUE, og justeret dem, således at de styres af efterspørgslen og dermed kan tage hensyn til industriens behov med henblik på at inkludere og lægge vægt på udnyttelse, teknologioverførsel og innovation, samtidig med at de leverer information om Fællesskabets FTU. I henhold til denne nye opgave vil formidlingscentrene blive "poler" i en region, hvilket vil give adgang til den nødvendige ekspertise til støtte for udnyttelse, teknologioverførsel og innovationsaktiviteter i de små og mellemstore virksomheder i den pågældende region. Som et resultat af indkaldelsen af forslag36 (indsendelsesfrist den 15. marts 1995) blev nettet af formidlingscentre betydeligt styrket og bestod ved udgangen af 1995 af 52 centre sammenholdt med 32 ved udløbet af tredje rammeprogram svarende til samlede forpligtelser i 1995 på omkring 23 mio. ecu. Hvad CORDIS angår, blev der medio 1995 offentliggjort en indkaldelse afbud37 om fortsat drift og videreudvikling af systemet, der i sig selv allerede blev lanceret under tredje rammeprogram. Som resultat heraf vil systemet i løbet af de næste tre år blive videreudviklet, idet man vil forbedre databasernes generelle kvalitet og brugergrænseflade, anvende nye informationskanaler og inkludere gateways til andre europæiske FTU- 35 EFT L 361, 31. 12. 1994, s. 101 36 EFT C 12, 17. 01. 1995, s. 9 37 EFT C 136, 03. 06. 1995, s. 23 informationskilder. Således var de to hovedelementer i den europæiske infrastruktur til formidling og udnyttelse på plads i slutningen af 1995 og klar til at bidrage til, at især små og mellemstore virksomheder kan udnytte FTU-resultater fra Fællesskabet og fra nationale kilder industrielt. 67 Ud over ovennævnte aktiviteter er en række andre aktiviteter, der involverer «må og i 1995. Et eksempel herpå er lanceret mellemstore virksomheder, blevet teknologioverførsel og validerende projekter. Disse projekter har til formål at overføre moderne teknologier, som anvendes i én sektor eller region i Fællesskabet, til virksomheder i en anden sektor eller region, hvor de endnu ikke anvendes, samt at validere FTU-resultaternes innovationspotentiale især på andre aktivitetsområder end dem, hvor de oprindeligt blev opnået. En indkaldelse af forslag til begge typer projekter blev offentliggjort den 15. marts 1995 og resulterede i, at 100 sådanne projekter blev udvalgt, hvoraf 60 koordineres af små og mellemstore virksomheder, idet i alt omkring 300 små og mellemstore virksomheder er involveret. Disse 100 projekter vil også blive brugt som forsøgsprojekter og valideringsmekanismer. Projekterne består af en mindre defineringsfase, og, hvis denne er succesrig, en omfattende gennemførelsesfase. Forpligtelserne for 1995 vedrørte kun defmeringsfaserne for disse 100 programmer og beløb sig til i alt 7 mio. ecu. teknologioverførsel demonstrere tværnational til at Et andet eksempel er audit af regionale infrastrukturer til støtte for innovation og teknologioverførsel. Formålet med denne audit er at afdække, om man muligvis kan forbedre disse infrastrukturers funktionsmåde især med henblik på at tilpasse dem bedre til regionens små og mellemstore virksomheders behov. I øjeblikket er omkring 65 regioner, der er udvalgt som følge af indkaldelser af forslag, i færd med at gennemføre Innovationsprogrammet og denne audit. Deres bestræbelser regionalpolitikken i henhold til artikel 10 i forordningen om Den Europæiske Fond for Regional Udvikling. støttes af både formidlings- og nyttiggørelsesaktiviteter, der gennemføres Rådet og Europa-Parlamentet har udtrykt ønske om, at der sker en nøje koordinering af de til særprogrammerne38 under første aktion med dem, som gennemføres under tredje aktion. fælles koordinerings- og Derfor blev der planlægningsmekanisme for programmerne, og denne begynder at vise håndgribelige resultater. løbet af 1995 etableret en i henhold i Et eksempel er den fælles udvikling og afprøvning af en prototype på en interaktiv multimediepræsentation af Fællesskabets FTU-resultater, der efterhånden skal støttes af CORDIS. Dette værktøj vil styrke formidlingen og nyttiggørelsen af Fællesskabets FTU- resultater, der således vil nå uden for de foretagender og det videnskabelige miljø, som har været direkte tilknyttet det forskningsarbejde, der har givet disse resultater. Et andet eksempel vedrører eksterne parters udnyttelse af Fællesskabets FTU-resultater. Der vil blive lagt vægt på de FTU-projekter, der opnår resultater, som kan udnyttes, men som konsortiets partnere - uanset af hvilken grund - enten ikke kan udnytte selv eller ikke 38 Et beløb svarende til gennemsnitligt 1% af det samlede budget for fjerde rammeprogram er afsat til formidlings- og udnyttelsesaktiviteter i forbindelse med særprogrammet under første aktion. 68 kan udnytte i fuldt omfang. Innovationsprogrammet spillede også en central rolle i udarbejdelsen af Grønbogen om Innovation, som Kommissionen vedtog i december 1994. Formålet er at afdække de faktorer, der fremmer eller hindrer innovation i Fællesskabet og på alle niveauer af beslutningstagningen (regionalt, nationalt og på fællesskabsplan) at foreslå konkrete aktioner kort og mellemlangt sigt på, der kan styrke innovationskapaciteten i Den Europæiske Union. Ud over forskning og teknologi behandler man i Grønbogen derfor også uddannelse og erhvervsuddannelse, personers og ideers mobilitet, det juridiske og forskriftsmæssige grundlag samt finansiering, især risikovillig kapital. Arbejdsprogram for 1996 Gennemførelsen af Innovationsprogrammet i 1996 vil omfatte indkaldelser af forslag på området finansielle aktioner, fremme af teknikker til forvaltning af innovationer, højnelse af den brede befolknings kendskab til forskning og teknologi og fortsættelse af OPET (Organisation til fremme af energiteknik). Den fælles programkoordinering til formidling og nyttiggørelse af F&U-resultater, der er støttet af Den Europæiske Union, vil også blive videreført. Desuden vil der blive etableret ad hoc-tjenester med henblik på formidling og nyttiggørelse til støtte for alle Fællesskabets politikker. Der er ligeledes blevet indledt overvejelser i henhold til retningslinjer fastsat af en pilotgruppe med henblik på at fastlægge et fælles grundlæggende metodik for evaluering af resultaterne af FTU-projekter. FJERDE AKTION UNDER Fjerde RAMMEPROGRAM FORSKERNES UDDANNELSE OG MOBILITET Aktiviteter i 1995 1, Indledning 1995 blev året, hvor man iværksatte programmet "Forskeres uddannelse og mobilitet", som Rådet vedtog den 19. 12. 1994. Da vedtagelsesprocessen for programmet i Parlamentet og Rådet var langt hurtigere, end det var tilfældet for det foregående program Menneskelige ressourcer og mobilitet (HCM), vil budgettet blive strakt ud over fire år i stedet for HCM-programmets 30 måneder. Arbejdsprogrammet for 1995 tilpasser den af Rådet vedtagne tekst under hensyntagen til de erfaringer, der er indhøstet under gennemførelsen af HCM-programmet. Blandt de mest markante ændringer er: koncentration af aktiviteten "netværk" om et mindre antal kontrakter; indførelse - for første gang - under aktiviteten "adgang til store anlæg" af fælles forskningsprojekter om forbedring af anlæggene; 69 udarbejdelse af en plan (baseret på kompensation for skattemæssige og sociale udgifter i medlemsstaterne) for tildeling af stipendier i Den Europæiske Unions forskellige medlemsstater; finansiering af praktiske kurser og sommerkurser under aktiviteten "eurokonferencer og ledsageforanstaltninger" samt gennemførelse af mere dybdeborende analyser af programmets indvirkning på kort, mellemlang og lang sigt; en øget deltagelse fra industriens side og en bedre inddragelse af målene om samhørighed. Programmet om forskeres uddannelse og mobilitet er lige som sine forgængere SCIENCE, "Large Installations Plan" og HCM baseret på såkaldt fri forskning (bottom-up), hvilket vil sige, at forskerne selv definerer målene, uden at der forud er fastlagt en målsætning ved lanceringen af programmet. I denne henseende adskiller det sig fra alle Fællesskabets andre F&U-programmer under fjerde rammeprogram (RP). Uden at lave om på dette koncept, som fuldt og helt udnytter forskernes fantasi, er der truffet nye dispositioner for at fremme en større deltagelse fra industriens side (øget tilstedeværelse af industriforskere i de videnskabelige evalueringspaneler og åbning af bedre kommunikationskanaler med industrien). Hvad angår samhørighed, viser resultaterne af de udvælgelser, der er foretaget i løbet af 1995, en betydelig stigning i antallet af forskere fra mindre gunstigt stillede regioner, der deltager i programmet. Dette er sket, uden at kravene til videnskabelig kvalitet, der ligger til grund for Fællesskabets forskningspolitik, er blevet påvirket. 2. De forskellige aktiviteter "Forskeres uddannelse og mobilitet" Der blev offentliggjort 7 indkaldelser af forslag i 1995, hvilket resulterede i evaluering af 91 forskningsnet, vedtagelse af 84 projekter med det formål at forbedre forskeres adgang til store forskningsanlæg, tildeling af 582 forskeruddannelsesstipendier (PhD og post-doc) og finansiering af 55 kontrakter om eurokonferencer, praktiske kurser og ledsageforanstaltninger. Der er indgået forpligtelser for 115 mio. ecu ud af de 750 mio. ecu, der er fastsat for hele programmets varighed. De 91 forskernet', der blev foreslået finansieret i 1995 med ialt 150 mio. ecu, omfatter over 700 forskerhold (med 5 000 videnskabsfolk), hvortil omkring 2 500 unge forskere vil blive knyttet. Kontraktforhandlingerne og de tilsvarende bevillinger er i gang. Kontrakterne vil i gennemsnit komme til at løbe over 4 år. De 84 kontrakter om "store anlæg" svarer til i alt 72 mio. ecu. De bliver hver på 3 års varighed og vil give omkring 4 000 europæiske forskere mulighed for at få adgang til de store europæiske forskningsanlæg. Budgettet for de 582 forskeruddannelseskontrakter beløber sig til 47,8 mio. ecu, som blev investeret samlet i 1995. Disse kontrakter, der løber fra 3 måneder til 3 år, giver unge, europæiske forskere mulighed for at uddanne sig via forskning og til forskning i Den Europæiske Unions bedste laboratorier. Blandt disse 582 kontrakter går 146 til forskere fra de mindre gunstigt stillede regioner i Den Europæiske Union. Ca. 10% af budgettet for 70 aktiviteten "forskeruddannelse" er afsat til "hjemrejsestipendier", som gør det muligt for stipendiater fra Unionens mindre gunstigt stillede regioner (mål 1-regioner), der har modtaget et to-årigt stipendium at få et stipendium til et ekstra år for at vende hjem til den region, de kom fra og dér anvende den erhvervede viden. Kommissionen udvalgte i 1995 58 stipendiater fra mindre gunstigt stillede regioner, og de vil i løbet af 1996 vende tilbage og arbejde i de regioner, de kom fra. Til de ovennævnte 582 stipendiekontrakter skal føjes 720 nye kontrakter, der er blevet evalueret og/eller forhandlet i begyndelsen af 1996. i laboratorier De 55 kontrakter om eurokonferencer og ledsageforanstaltninger, som Kommissionen traf beslutning om i 1995, vil gøre det muligt at gennemføre ca. 140 eurokonferencer, praktiske kurser og sommerkurser (i gennemsnit 2,5 møde pr. kontrakt) med deltagelse af over 14 000 europæiske videnskabsfolk, hvoraf omkring en fjerdedel vil være unge forskere. Den gennemsnitlige varighed for en kontrakt af denne type er 3 år. Evalueringen af de forslag, der kom ind som resultat af indkaldelsen den 15. 06. 1995, blev foretaget i december 1995. Omkring 65 nye kontrakter med et budget på 5,4 mio. ecu vil således kunne finansieres. 3. Fortsættelse af aktiviteterne under de tidligere rammeprogrammer på området forskermobilitet og grundforskning Særprogrammet SCIENCE under det andet rammeprogram gjorde det muligt at indgå ca. 800 kontrakter, hvoraf ca. 150 endnu løber og vil blive afsluttet i 1996 og 1997. Disse igangværende kontraktlige aktiviteter kræver en ikke ubetydelig forvaltningsindsats. I 1995 fortsatte generaldirektorat XII ligeledes forvaltningen af programmet for "menneskelige ressourcer og mobilitet" (1992-1994). Størstedelen af de kontraktlige aktiviteter var stadig i gang i slutningen af året (639 kontrakter om forskernet, 667 kontrakterom "tilskudtil institutioner", 1 034 "stipendiertil enkeltpersoner", 67 kontrakter om "store anlæg" og 310 "eurokonferencer") og bliver afsluttet i 1997 og 1998. 4. Koordinering af samtlige Fællesskabets uddannelsesaktiviteter Denne koordinering, der varetages af de ansvarshavende for programmet om uddannelse og mobilitet for forskere, gør det muligt at anvende fælles eller identiske principper og mekanismer i forvaltningen af Fællesskabets forskeruddannelsesaktiviteter: et sæt fælles regler og procedurer (indkaldelser af forslag, udvælgelser, afgørelser, kontrakter, databehandling osv. ); et informationshæfte med ét fælles ansøgningsskema til alle uddannelsesstipendier; én fælles ekspedition for alle indkommende forslag til forskeruddannelsesstipendier for de forskellige særprogrammer under fjerde rammeprogram; fælles ekspedition, hvor alle skriftlige procedurer én udvælgelsesafgørelserne går igennem og samles; i forbindelse med afholdelse med jævne mellemrum af koordinerings- og samordningsmøder med de berørte tjenestegrene. 71 (Menneskelige De skattemæssige og sociale afgifter, der gælder for fællesskabsstipendier varierer betydeligt fra den ene medlemsstat til den anden. Dette resulterede under det foregående program i ulige og ofte uretfærdige integrationsbetingelser i modtagerlandene. På anmodning af Rådet udarbejdede Kommissionen til programmet om forskeres uddannelse og mobilitet en midlertidig plan baseret på juridiske, økonomiske og sociale vilkår i modtagerlandet, der mildner denne ulighed betydeligt. ressourcer og mobilitet) løvrigt indebærer koordineringen mellem de berørte GD'er (XII og XXII) af andre uddannelsesaktiviteter end forskeruddannelse, at der regelmæssigt afholdes fælles høringer mellem tjenestegrenene, ydes bidrag til udarbejdelse af vejledninger og rapporter (for eksempel "Citizen First", der er en grønbog om hindringer for mobilitet under udarbejdelse i 1996). Arbejdsprogram for 1996 Der vil i 1996 blive fulgt op på alle de aktiviteter, der er beskrevet i de foregående afsnit, såvel administrativt og budgetmæssigt som videnskabeligt. En fortegnelse over kontrakterne og en første resultatopgørelse vil blive offentliggjort omkring slutningen af året. Samtidig bliver der lanceret 10 nye indkaldelser af forslag for hver af de fire aktiviteter inden for programmet om forskeres uddannelse og mobilitet (for nærmere oplysninger jf. tabel 8, 3. del af denne rapport). Angående uddannelsesstipendier har Edith Cresson, kommissær for FTU, FFC, menneskelige ressourcer, uddannelse og ungdomsanliggender, besluttet at forene forskeruddannelsesaktiviteterne under programmet om forskeres uddannelse og mobilitet samt aktiviteterne under det foregående program "Menneskelige ressourcer og mobilitet" under navnet Madame Curie. Dette vil medvirke til at skabe en helt klar identitet for dem, der modtager tilskud i forbindelse med aktiviteterne under programmet om forskeres uddannelse og mobilitet. Det er planlagt, at ordningen "Marie Curie-stipendier" skal annonceres officielt af kommissæren under et seminar i Bruxelles, hvortil en stor del af de indtil nu udvalgte stipendiater vil blive inviteret. Tilrettelæggelsen af dette arrangement, der er planlagt til at finde sted i andet halvår af 1996, er i fuld gang. Hvad angår "tilskud til institutioner" under HCM-programmet, vil Kommissionen i 1996 udvælge 600 nye tilskudsberettigede institutioner i forbindelse med tidligere underskrevne kontrakter. Vedrørende tilskud til institutioner finder de to sidste udvælgelsesrunder sted i maj og september 1996, hvor der hver gang vil blive udvalgt ca. 200 stipendiater. DET FÆLLES FORSKNINGSCENTER Aktiviteter j 1995 Retningslinier 1995 blev det første år, hvor FFC's nye strategi blev taget i anvendelse. I overensstemmelse med Rådets konklusioner af 26. april 1994 om FFC's rolle har Centeret i 1995 beskæftiget sig med såvel institutionelle som konkurrencebaserede 72 aktiviteter. I det første tilfælde drejer det sig om forskning for institutioner og om videnskabelig og teknisk støtte til Fællesskabets politik. De konkurrencebaserede aktiviteter omfatter deltagelse i aktioner med omkostningsdeling under rammeprogrammerne, støtteforanstaltninger på konkurrencevilkår til de tjenestegrene i Kommissionen, der forestår Unionens forskellige former for politik, konkurrencebaserede aktiviteter uden for Fællesskabets rammeprogrammer og kontraktarbejde udført for eksterne kunder. 1995 blev endvidere det år, hvor den nyudnævnte Kommission lancerede initiativer for at skabe bedre forbindelser mellem industri og forskning. I denne forbindelse lagde kommissæren for forskning, Edith Cresson, kraftig vægt på behovet for større kommerciel udnyttelse af FFC's forskningsresultater og på bedre oplysning om FFC's aktiviteter. Nye udfordringer: konkurrencebaserede aktiviteter. Efter omfattende forberedelser, der startede i 1994, tog FFC den udfordring op, som de nye muligheder for at udføre konkurrencebaserede aktiviteter stillede det overfor i 1995. Dets bidrag var blandt de over 300 forslag, som industrien, forskningscentre og universiteter over hele Unionen og i de associerede lande indsendte i forbindelse med den første indkaldelse af forslag til de nye rammeprogrammer, og antagelsesprocenten var 28. FFC fremsatte også forslag til konkurrencebaserede for rammeprogrammerne, især PHARE og TACIS, hvor det fik kontrakter på arbejdet med nuklear sikkerhed i de central- og østeuropæiske lande, Rusland og andre nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen (NUS) Det krævede en intensiv markedsføringsindsats fra FFC's side at udnytte disse nye muligheder. Det har kunnet lade sig gøre, fordi Fællesskabets institutioner (Rådet, Parlamentet, Kommissionen) traf en række juridiske, økonomiske, budgetmæssige og administrative beslutninger. Disse omfattede de nødvendige ændringer i finansforordningen for Den Europæiske Unions budget, der blev vedtaget i september 1995. fællesskabsprogrammer støtteaktiviteter og uden til Besøg af kommissæren: Den 20. juli 1995 aflagde kommissær Edith Cresson sit første besøg på FFC, idet hun startede med institutterne i Ispra, og derefter i september aflagde besøg på Instituttet for Transuraner (ITU) i Karlsruhe og på Instituttet for teknologiske fremtidsstudier (IPTS) i Sevilla i december, hvor hun indviede Instituttets nye teknologiske overvågningsfunktion. Nye direktører: I løbet af året fik fire FFC-Institutter nye direktører, der var udpeget af Kommissionen efter indstilling fra Styrelsesrådet. Det drejer sig om Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEl), Miljøinstituttet (El), Instituttet for Anvendt Telemåling (IRSA) og Instituttet for Avancerede Materialer (IAM). Oplysningsinitiativer: Forbindelserne mellem FFC og industrien, forskningscentre og universiteter blev også styrket, idet medlemmer af Styrelsesrådet tog initiativ til at afvikle informationsdage i London, Athen, København, Milano og Wien. FFC's muligheder for at støtte Unionens politik blev yderligere understreget gennem oplysningsaktiviteter, herunder et Nyhedsbrev og seminarer, rettet til Kommissionens andre tjenestegrene. Målsætninger og teknisk-videnskabelige fremskridt Institutionelle aktiviteter: FFC's specifikke forskningsprogrammer. FFC's hovedopgave i 1995 var at medvirke til at gennemføre FFC-særprogrammer under Fællesskabernes rammeprogrammer i det første år, de var i gang. Dette skete i form af institutionelle forskningsaktiviteter og institutionelle, teknisk-videnskabelige aktiviteter til støtte for Kommissionens tjenestegrene. 73 Institutionelle forskningsaktiviteter: 11995 tegnede institutionelle forskningsaktiviteter sig inden for følgende for 73% af FFC's institutionelle aktiviteter; de gennemføres programområder : 1. Programmet for industri- og materialeteknologi, der udføres af Instituttet for Avancerede Materialer (IAM) og omfatter forskningsprojekter om avancerede materialer, overfladebehandling, nye miljøvenlige materialer og om ikke-destruktive evalueringsteknikker til undersøgelse af industrielle strukturkomponenter. 2. Programmet for måling og prøvning, der omfattede forskningsprojekter om referencemålinger og -materialer, blev udført af Instituttet for Referencemålinger og - materialer (IRMM). Det omfattede ligeledes projekter om vurdering af strukturers pålidelighed, der blev udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST). 3. Programmet for miljø og klima bestod af forskningsprojekter om luft-, jord- og vandforurening samt forurening fra affald og blev udført af Miljøinstituttet (El). Den gradvise oprettelse af Jordobservationscentret, et decentraliseret, europæisk datastyrings- og informationssystem, projekter om anvendelser af telemålingsteknik, udført af Instituttet for Anvendt Telemåling (IRSA), og projekter om industririsici, udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST) og Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI). 4. Programmet for ikke-nuklear energi bestod af forskningsprojekter i forbindelse med materialer til rene teknologier, udført af Instituttet for Avancerede Materialer (IAM), samt til standardisering af solcelleanlæg, udført af Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI). 5. Programmet for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, der omfattede en række forskningsaktiviteter lige fra undersøgelser af reaktorsikkerhed, udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) og Instituttet for Avancerede Materialer (IAM) til forskning i nuklear sikkerhedskontrol og behandling af fissile materialer, udført af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) og Instituttet for Transuraner (ITU). ITU gennemførte også forskning i nukleart brændsel og aktinider. 6. Programmet for kontrolleret termonuklear fusion (teknologi og sikkerhed) udføres af Instituttet for Sikkerhedsteknologi (1ST), Instituttet for Systemteknik og Informatik (ISEI) og Instituttet for Avancerede Materialer (IAM). 7. Programmet for målrettet socioøkonomisk forskning omfatter aktiviteterne under Forsknings- og Teknologiobservatoriet og aktiviteterne under Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier (IPTS). Instituttets væsentligste opgave er at indhente tilgængelige bidrag fra eksperter, konsulenter, forskningsorganisationer og -institutter i medlemsstaterne og, når det er muligt, også i tredjelande med henblik på, objektivt og grundigt, at analysere, behandle og bearbejde dem og - hvilket er endnu vigtigere - at udlede klare tendenser eller påvise behov for handling, således at materialet kan bruges af beslutningstagerne. 74 Institutionel teknisk-videnskabelig støtte til Fællesskabets politik FFC ydede teknisk-videnskabelig støtte til Unionens politik på anmodning fra de berørte tjenestegrene i Kommissionen i overensstemmelse med Rådets beslutninger af den 15. december 1994 (hvorved de konkrete FFC-særprogrammer blev vedtaget). Disse teknisk videnskabelige aktiviteter tegnede sig for 27% af FFC's institutionelle aktiviteter. Støtteaktiviteterne er kundestyrede og skal opfylde upartiske og neutrale teknisk videnskabelige krav i EF-direktiver, afgørelser vedtaget af Kommissionen og Rådet eller forpligtelser nedfældet i Euratom-traktaten. Det faktiske kunde/leverandør-forhold mellem de rekvirerende tjenestegrene i Kommissionen, og FFC-institutterne kommer til udtryk i udfærdigelse og underskrivelse af samarbejdsaftaler mellem GD'erne. Den generelle overvågning af disse FFC-tjenester til de andre generaldirektorater under Kommissionen er blevet varetaget af et officielt fælles udvalg for generaldirektoraterne, der er nedsat på beslutning af Kommissionen. Denne gruppe mødtes to gange i 1995 med en høj deltagelse. Den har en dobbeltrolle, nemlig at overvåge det udførte arbejde for at sikre en smidig og gensidig udveksling af oplysninger om aktiviteter (der blev i 1995 udsendt over 100 referater vedrørende disse støtteaktiviteter til alle GD'er) og at planlægge aktiviteter for det følgende år, idet der tages hensyn til prioriterede områder, nye anmodninger og budgetbegrænsninger. Disse teknisk-videnskabelige støtteaktiviteter var knyttet til følgende aktionslinier under rammeprogrammet: informationsteknologi, miljø og klima, landbrug og fiskeri, målrettet socio-økonomisk forskning samt nuklear sikkerhed og sikkerhedskontrol. 11995 tegnede støtten til miljøpolitik sig for 46% af det samlede støttebudget. Støtte til den fælles landbrugspolitik tegnede sig for 16,5% og støtte til nuklear sikkerhedskontrol for 32%. I 1995 offentliggjorde FFC i alt over 1 000 papirer, og der blev bevilget 26 FFC-patenter. Der offentliggøres hvert år en detaljeret fortegnelse over FFC's publikationer og patenter i "Publications Bulletin". FFC og konkurrencebaserede aktiviteter Omkring 20% af FFC's samlede budget for 1995-1998 bør dækkes af konkurrencebaserede aktiviteter. Pr. 1. januar 1995 omfattede FFC's konkurrencebaserede aktiviteter: teknisk-videnskabelige Deltagelse i aktioner med omkostningsdeling, hvor FFC sammen med partnere i medlemsstaterne fremsætter forslag i forbindelse med indkaldelse af forslag eller bidrager til forslag, der fremsættes af andre laboratorier under rammeprogrammerne; fjerde Konkurrencebaserede rammeprogram, hvor FFC kan reagere på særlige anmodninger fra Kommissionens generaldirektorater, der herefter tildeles på et konkurrencemæssigt grundlag i forbindelse med en indkaldelser af bud; Andre konkurrencebaserede aktiviteter uden for rammeprogrammerne, hvor FFC (alene eller i et konsortium) vil kunne deltage i forskellige aktioner, der støttes af Fællesskabet (f. eks. PHARE, TACIS, bistand til udviklingslande osv. ) og på konkurrencemæssige vilkår søger fællesskabsfinansiering til disse aktioner; Kontraktforskning, ovennævnte oprindelige måde, hvorpå man udførte arbejde for eksterne kunder, og som nu er en del af FFC's overordnede, konkurrencebaserede støtteaktiviteter under ansvarsområde. 75 Hvad angår FFC's deltagelse i aktioner med omkostningsdeling, indsendte FFC sammen med partnere i medlemsstaterne i alt 338 projektforslag ved de første indkaldelser af forslag i forbindelse med 15 særprogrammer. I december 1995 havde Kommissionen godkendt 95 af disse forslag til finansiering, hvilket giver en samlet antagelsesprocent på 28. Skønt det er vanskeligt at beregne det økonomiske resultat for FFC præcist på grund af de igangværende kontraktforhandlinger om adskillige ikke-færdigbehandlede projekter, vil det ligge over 10,5 mio. ecu. 128 mio. ecu er øremærket inden for fjerde teknisk-videnskabelige rammeprogram støtteaktiviteter over en 4-årig periode. Heraf blev 26,5 mio. ecu stillet til rådighed for Kommissionens tjenestegrene først i 1995, men der er kun disponeret over 20 mio. ecu i 1995. Af disse er det lykkedes FFC-institutter at få kontrakter for omkring 11,9 mio. ecu enten alene eller som konsortiedeltager. Inden for andre konkurrencebaserede aktiviteter uden for rammeprogrammerne såsom TACIS, PHARE osv. har FFC-institutterne udvist et højt aktivitetsniveau i 1995. I denne stærkt konkurrencebaserede markedssektor har FFC opnået ca. 2,3 mio. ecu. konkurrencebaserede, finansiere til at Resultatet af arbejde udført for eksterne kunder viser nye kontrakter for 1995 (der er opnået på markedet som helhed) på over 18 mio. ecu. Set i lyset af den fremragende indsats på de andre fronter viser dette en bemærkelsesværdig fastholdelse af tidligere positioner. (Indtægten for arbejde for eksterne kunder beløb sig i 1994 til 18 mio. ecu). Som krævet i henhold til Rådets afgørelser om FFC-særprogrammerne 1995-1998 udsender Kommissionen en detaljeret FFC-årsberetning39 ledsaget af bemærkninger fra Styrelsesrådet for FFC. Vigtige initiativer i 1996 FFC-strategi: Med henblik på at konsolidere de nye retningslinier for FFC som Rådet, Parlamentet og Kommissionen har fastsat, har Styrelsesrådet og FFC's ledelse i årets løb diskuteret strategier for de otte institutter og for FFC som helhed. Dette har ført til, at man vil lægge vægt på kundestyret forskning af høj kvalitet, som er til virkelig gavn for Den Europæiske Union og udføres effektivt på grundlag en fleksibel holdning over for markedets skiftende behov. FFC's aktiviteter skaber forbindelser mellem forskerhold i medlemsstater med forskelligt videnskabeligt og teknologisk udviklingsniveau. De bidrager således til at styrke samhørigheden mellem laboratorier og forskningsinstitutter i alle Fællesskabets regioner. De enkelte projekter defineres i forskellige arbejdsplaner, som udgør FFC's arbejdsprogram for 1996, således som det er godkendt af Styrelsesrådet for FFC. 1. Inden for de overordnede målsætninger for FFC's særprogrammer foreslås der især under relevante temaer industri- og materialeteknologi, måling og prøvning, ikke- nukleare energikilder, en stærkere orientering mod samarbejde, anvendelsesmuligheder for industrien og nye initiativer mellem industri og forskning på linie med Kommissionens forslag. Miljø- og klimatemaet giver en fremtrædende plads til nye samfundsmæssige spørgsmål i forbindelse med naturrisici og naturkata strofer: jordskælv og oversvømmelser, hvorimod arbejdet med industriel pålidelighed industrielt 39 KOM(96) 158 endelig udgave 76 nedtones. Som det allerede er rapporteret til Styrelsesrådet, svarer støtten til Unionens politik på samme område til nye anmodninger fra Kommissionens tjenestegrene fra arbejde på foranstaltninger til bekæmpelse af svig og til bidrag til Alpine Observatory; Inden for de nukleare temaer videreføres forskningen i reaktorsikkerhed og arbejdet for et sikkert brændselskredsløb. Det er foreslået at koncentrere forskningen i nuklear sikkerhedskontrol for at bevare de vigtige støtteforpligtelser på dette område. Det termonukleare fusionsarbejde omstruktureres især for at illustrere de tætte forbindelser mellem materialeforskning og det tritium-relaterede arbejde. I henhold til Kommissionens afgørelse af 16. 01. 1996 vedrørende omorganiseringen af Det Fælles Forskningscenter blev Det Fælles Forskningscenter et uafhængigt generaldirektorat under Kommissionen d. 10. 04. 1996, hvorved det fik den autonomi, der er nødvendig, for at det kan gennemføre sine opgaver på behørig vis. KONKURRENCEBASEREDE TEKNISK-VIDENSKABELIGE STØTTEAKTIVITETER introducerede man konkurrencebaserede, I bilag IV til fjerde FTU-rammeprogram, hvori betingelserne for dets gennemførelse fastlægges, teknisk-videnskabelige støtteaktiviteter. Disse aktiviteter dækker de arbejdsopgaver, der udelukkende blev gennemført af FFC på vegne af Kommissionens generaldirektorater, og som siden regnskabsåret 1995 kan tænkes udført af et forskningsorgan i en medlemsstat eller af FFC (eftersom den neutralitet og uafhængighed, der er karakteristisk for en tjenestegren under Kommissionen, ikke er nødvendig) eller endog nye projekter, der er planlagt af tjenestegrenene fra og med i år. Disse støtteaktiviteter indgår i rammerne for første og tredje aktion under fjerde rammeprogram. Gennemførelsen af disse aktiviteter sker i to etaper: årlig fordeling af de økonomiske midler mellem de forskellige generaldirektorater, de enkelte generaldirektoraters forvaltning af disse midler. sikre passende betingelser af For at generaldirektoraternes behov er den struktur, man har valgt til at fordele midlerne, en fællesgruppe med repræsentanter fra alle berørte generaldirektorater, der indkaldes af Kommissionens generalsekretariat, som også beklæder formandsposten. Gruppen mødes på ad hoc-basis, dog mindst to gange om året. for gennemskuelighed og opfyldelse Denne gruppe undersøger de behov, generaldirektoraterne har afdækket. Den analyserer ansøgningerne, kontrollerer regnskabet i forhold til rammeprogrammets målsætninger og fastsætter en årlig bevilling inden for den disponible budgetrammes begrænsninger. Bortset fra at projekterne skal være relevante i forhold til det teknisk-videnskabelige støtteprograms målsætninger, tages der i fordelingen hensyn til, om der gennem andre programmer er disponible ressourcer og muligheder for integration eller konvergens mellem flere projekter. De generaldirektorater, hvis forslag udvælges, er ansvarlige for forvaltningen af de tildelte midler. De sætter leverandørerne i en indbyrdes konkurrencesituation for således at få det bedste resultat i forhold til deres behov. De erhvervede ressourcer forvaltes helt 77 selvstændigt og under anvendelse af de gældende, relevante regler især bestemmelserne i finansforordningen, der gælder for De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. De beløb, der er disponeret over, udgør mere end 80% af det beløb, der er til rådighed i regnskabsåret 1995. Denne brug er mere end tilfredsstillende for det første år af en aktivitet under et sådant program. Generaldirektoraterne udtrykker en voksende interesse for dette program. Seks nye tjenestegrene har fremsendt en ansøgning for 1996 ud over de ti, der har fået en bevilling i 1995. Endelig er antallet af foreslåede projekter i 1996 vokset med 40% i forhold til det foregående regnskabsår. DEL 3 78 PROJEKTER, UNDERSKREVNE KONTRAKTER OG BETALINGER I 1995 Årsbasis og rammeprogram Tabel 1 til 9 sammenfatter Fællesskabets FTU-aktiviteter i 1995 rent talmæssigt (antal projekter og deres art, deltagere, finansieringsniveau osv. ). Tallene vedrører hovedsageligt aktiviteterne under det tredje og det fjerde rammeprogram. De omfatter såvel deltagelse fra medlemsstater som fra tredjelande (tabel 5 og 7). I tabellerne står forkortelsen "n/a" enten for "ikke relevant" eller for "oplysninger mangler". Tabel 5, 6, 7 og 9 vedrører kun aktioner med omkostningsdeling. I tabel 10 vedrørende det fjerde rammeprogram og rammeprogrammet for Euratom er der taget hensyn til det supplerende beløb i anledning af udvidelsen af EU. Tabel 11 og 12 viser udviklingen rammeprogrammerne i løbende priser og i 1992-priser. i de årlige forpligtelsesbevillinger til Liste over de vigtigste anvendte forkortelser. Tabel 1 FTU-aktiviteter i 1995: oversigt over nye projekter (kontrakter underskrevet i 1995) og igangværende projekter Nye projekter (FTU-kontrakter underskrevet i 1995) Alle projekter EF-bidrag i alt mio. ECU(l) Antal projekter Antal deltagere Gennemsnitli gt antal deltagere pr. projekt Gennemsnitli gt antal MS (2) pr. projekt Gennemsnitli gt EF-bidrag pr. projekt i mio. ECU Igangværend e projekter pr. 31. 12. 95 (3) Betalinger i alt i 1995 i mio. ECU (4) 1. 659,54 1631 10548 6,47 4,12 1,02 7041 1. 569,06 Foranstaltninger med omkostningsdeling Samordnede foranstaltninger Forberedelses-, ledsage- og støtteforanstaltninger Kontrolleret termonuklear fusion 16,46 105,00 (5) 251,51 50 798 181 84 1354 1,68 1,70 1,12 1,38 0,33 783 30,89 0,13 2735 242,52 199 n/a n/a n/a 136 (6) 194,55 IALT 2. 032,50 2660 12185 4,58 2,96 0,78 10695 2. 037,02 (1) Summen af alle EF-bidrag til hvert nyt projekt, som fastlagt i kontrakten (dvs. for hele projektets varighed) (2) MS = medlemsstat (3) Igangværende projekter pr. 31. 12. 95 = underskrevne kontrakter, hvor forskningen afsluttes efter 31. 12. 95 (4) Udbetalinger til projekter, som helt eller delvist gennemføres i 1995 (5) Hertil kommer et EF-bidrag på 30,48 mio. ECU hidrørende fra indtægter (6) Hertil kommer betalinger via indtægterne på 11,33 mio. ECU Direkte aktioner - FFC (7) 228,06 n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a (7) Ved direkte aktioner er der kun anført forpligtelser 1995. XIIA3,157TABDA. XLS. 24/07/96,11:26 LO FTU-aktiviteter i 1995 : Særprogrammer (RP4 + RP for Euratom) - Nye projekter (kontrakter underskrevet i 1995) Tabel 2 Nye projekter i alt (kontrakter underskrevet i 1995) Foranstaltnin ger med omkostnings deling Samordnede foranstaltnin ger Ledsage foranstaltning er Navn på særprogram (RP4 + RP Euratom) EF-bidrag i alt (1) i mio. ECU Antal projekter Antal deltagere Gennemsnitli gt antal deltagere pr. projekt (2) Gennemsnitli gt antal MS (3) pr. projekt Gennemsnitli gt EF-bidrag pr. projekt i mio. ECU EF-bidrag i alt (1) i mio. ECU EF-bidrag i alt (1) i mio. ECU EF-bidrag i alt(l) i mio. ECU Telematik Kommunikationsteknolog Informationsteknologi Industri- og materialeteknologi Standardisering, måling og prøvning Miljø og klima Havforskning og -teknologi Bioteknologi Biomedicinsk forskning og sundhed Landbrug og fiskeri Ikke-nuklear energi Transport Målrettet socioøkonomisk forskning (5) Internationalt samarbejde Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater Forskernes uddannelse og mobilitet Konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig støtte Nuklear sikkerhed Kontrolleret termonuklear fusion | FORSKNING I ALT 246,85 208,10 425,34 192,07 17,43 23,52 7,16 65,63 33,72 110,50 172,74 66,05 0 23,06 37,20 67,20 20,08 64,35 251,51 2. 032,50 (6) 218 109 363 244 47 64 20 72 81 155 172 47 0 267 271 133 134 82 181 2660 2923 1203 1640 999 188 78 40 353 237 778 1029 420 0 467 842 170 152 467 199 12185 (4) 13,41 11,04 4,52 4,09 4,00 1,22 2,00 4,90 2,93 5,02 5,98 8,94 0 1,75 3,11 1,28 1,13 5,70 n/a 4,58 5,00 5,10 4,22 1,86 2,70 1,06 1,52 3,25 2,15 5,00 3,60 4,83 0 1,11 2,50 1,11 1,12 3,61 1,13 1,91 1,17 0,79 0,37 0,37 0,36 0,91 0,42 0,71 1,00 1,41 0 0,09 0,14 0,51 0,15 0,78 n/a n/a 2,96 0,78 220,85 208,10 379,34 191,77 16,32 22,27 6,23 62,15 23,46 107,29 172,45 64,58 0 16,26 30,00 63,39 20,08 55,00 251,51 1. 911,05 0 0 0 0 0 0 0,50 1,94 9,82 2,60 0 0 0 0,90 0 0 0 0,70 0 16,4éj 26,0C C 46,0C 0,3C 1,11 1,25 0,43 1,54 0,45 0,62 0,28 1,46 C 5,9C 7,2C 3,81 C 8,65 0 105,00 1) Summen af alle EF-bidrag til hvert nyt projekt, som fastlagt i kontrakten (dvs. for hele projektets varighed) 2) Det er muligt, at antallet af deltagere er for lavt anslået på grund af den elektroniske registrering 3) MS = medlemsstater 4) n/a = oplysninger mangler 5) Der blev ikke underskrevet nogen kontrakter i 1995, selv om der blev indgået forpligtelser (forud for underskrivelsen) (6) Hertil kommer et EF-bidrag på 30,48 mio. ECU hidrørende fra indtægter XIIA1,157TABDAXLS. 24/07«6. 11:27 O FTU-aktiviteter i 1995 : Særprogrammer (RP3) Alle projeter (underskrevne kontrakter) Tabel 3A Navn på særprogram (RP3) Informationsteknologi Kommunikationsteknologi Telematiksystemer af almen interesse Industri- og materialeteknologi Måling og prøvning Miljø Havforskning og -teknologi Bioteknologi Landbrug, agroindustri og fiskeri Biomedicin og sundhed Biovidenskab og -teknologi med henblik på udviklingslandene Ikke-nuklear energi (5) Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission Kontrolleret termonuklear fusion Menneskelige ressourcer og mobilitet Central handlingsplan for formidling og udnyttelse af resultater I A LT Antal igangværende projekter pr. 31. 12. 95 (O Samlet antal projekter (2) Betalinger i alt i 1995 i mio ECU (3) Samlet EF-bidrag i mio. ECU (4) 712 0 71 647 123 319 77 192 394 332 223 194 20 10 1962 85 5361| 719 123 312 1653 190 639 145 372 399 554 353 403 122 396 3456 207 10043 (6) 316,47 77,85 44,64 144,28 13,98 48,38 24,70 29,64 58,01 20,68 22,15 38,90 7,97 72,18 122,68 16,64 1. 059,15 (7) 1. 293. 15 521,60 379,00 701. 88 56,56 304,83 107. 72 174,73 281,39 129,65 115,09 224,64 56. 02 465,94 547. 74 60. 76 5. 420. 69 (1) Igangværende projekter pr. 31. 12. 1995 = underskrevne kontrakter, hvor forskningen afsluttes efter 31. 12. 1995 (2) Samlet antal projekter = samlet antal projekter siden begyndelsen af særprogrammet (RP3) (3) Udbetalinger til projekter, som helt eller delvist gennemføres i 1995 (4) Fællesskabets samlede bidrag under hele rammeprogrammets varighed (5) Tallene for Thermie-programmet (1990-1994) er ikke medregnet i denne tabel, da Thermie falder uden for RP3 (6) Hertil kommer betalinger på 7,5 mio. ECU hidrørende fra betalinger vedrørende indtægter (7) Hertil kommer et EF-bidrag på 26,6 mio. ECU hidrørende fra indtægter XIIA3,1S7TABQA. XLS. 2«07/S6,11 28 G*0 FTU-aktiviteter i 1995 : Særprogrammer (RP4 + RP for Euratom) Alle projeter (underskrevne kontrakter) Tabel 3B Navn på særprogram (RP4 + RP for Euratom) Antal igangværende projekter pr. 31. 12. 95 (1) n/a Telematik Kommunikationsteknolog Informationsteknologi Industri- og materialeteknologi Standardisering, måling og prøvning Miljø og klima Havforskning og -teknologi Bioteknologi Biomedicinsk forskning og sundhed Landbrug og fiskeri Ikke-nuklear energi Transport (4) Målrettet socioøkonomisk forskning Internationalt samarbejde Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater Forskernes uddannelse og mobilitet Konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig støtte Nuklear sikkerhed Kontrolleret termonuklear fusion IALT Betalinger i alt i 1995 i mio. ECU (2) Samlet fællesskabsbidrag i mio. ECU (3) 218 109 363 235 34 16 16 66 61 86 166 0 139 233 143 134 78 126 2223 (5) 61,19 84,69 84,71 41,92 5,81 25,69 21,79 16,55 8,15 13,87 25,41 12,23 3,25 12,02 14,46 14,47 1,61 15,92 118,44 582,18 (6) 246,85 208,10 425,34 192,07 17,43 23,52 7,16 65,63 33,72 110,50 172,74 66,05 0 23,06 37,20 67,20 20,08 64,35 251,51 2. 032,50 (1) Igangværende projekter pr. 31. 12. 1995 = underskrevne kontrakter, hvor forskningen afsluttes efter 31. 12. 1995 (2) Udbetalinger til projekter, som helt eller delvist gennemføres i 1995 (3) Samlet fællesskabsbidrag = Fællesskabets samlede bidrag til kontrakter underskrevet af alle partnere i 1995 (jf. fodnote (1) i tabel 1 (4) n/a = oplysninger mangler (5) Hertil kommer betalinger på 1,5 mio. ECU hidrørende fra betalinger vedrørende indtægter (6) Hertil kommer et EF-bidrag på 30,48 mio. ECU hidrørende fra indtægter XIIA1. 157TABDA. XLS. 24/07/96. 11:31 £ Navn(e) på særprogram(mer) (RP4 + RP for Euratom) r EFT-nr. og datoer for indkaldelser af forslag Tabel 4 Antal modtagne forslag Antal støtteberetti gede forslag Udvalgte forslag TELEMATIK - Telematiksystemer Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) - Telematiksystemer - Telematiksystemer KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI (ACTS) - Interaktive digitale multimedietjenester 0357/08(15/12/94) 064/03(15/03/95) 0240/14(15/09/95) 0258/5(15/09/94) 1376 144 336 413 1356 24 330 413 108 108 - Lysbaseret teknologi - Etablering af højhastighedsnet - Personlige kommunikationsnet - Intelligente net - Kvalitet, sikkerhed og driftssikkerhed - Tværgående foranstaltninger Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) INFORMATIONTEKNOLOGI Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) INDUSTRI- OG MATERIALETEKNOLOGI Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 40 54 46 50 16 9 65 2307 58 1180 C240/7 (15/9/95) 0357/7(15/12/94) 0357/7(15/12/94) Fase 1 :465 Fase 2: 118 STANDARDISERING, MÅLING OG PRØVNING Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) C357/7 (15/12/94) C357/7 (15/12/94) 161 14 MILJØ OG KLIMA 40 54 46 50 16 9 65 2307 58 1122 364 98 102 10 Antal %af samlet antal EF-bidrag mio. ECU 304 24 67 67 38 23 12 17 15 3 6 39 569 26 218 212 52 63 6 22% 17% 20% 16% 35% 58% 22% 37% 30% 19% 67% 60% 25% 45% 18,5% 45,6 % 44% 39% 43% 423,9 42,8 54,6 64,4 114 84 59 94 66 8 17 0,1 666,5 1,1 402 7,6 22 32,7 0,3 - Forskning i det naturlige miljø, miljøkvalitet og 012/05(17/01/95) 1607 1505 287 17,9% 205,2 globale ændringer; miljørelateret teknologi; afsluttet 27/04/95 rumteknologi anvendt til miljøovervågning og miljøforskning; miljøforandringers menneskelige dimension. Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) "åben indkaldelse" 18 17 5 29% 0,2 I Navn(e) på særprogram(mer) (RP4 + RP for Euratom) ,n"T'in~' EFT-nr. og datoer for indkaldelser af forslag Antal modtagne forslag Antal støtteberetti gede forslag Udvalgte forslag - Rumteknologi anvendt til miljøovervågning og 0148/08(15/06/95) 102 94 17 miljøforskning afsluttet 15/9/95 Antal %af samlet antal 18% EF-bidrag mio. ECU 12,7 - Rumteknologi anvendt til miljøovervågning og 0271/12(17/10/95) 15 13 6 46% 4,2 Tabet 4 miljøforskning HAVFORSKNING OG -TEKNOLOGI I- Havforskning, strategisk havforskning og havteknologi JTeknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) j- Havforskning og strategisk havforskning (Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) BIOTEKNOLOGI I- Cellefabrikken - Genom-analyse - Plante- og dyrebioteknologi - Cellekommunikation inden for neurovidenskaberne I- Immunologi og generisk vaccinologi |- Strukturel biologi 1- Prænormativ forskning, biodiversitet og social accept - Infrastrukturer -ELSA Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) afsluttet 15/12/95 0357/19(15/12/94) 287 273 46 16% 75,4 afsluttet 15/3/95 0148/12 48 46 12 25% 20,7 afsluttet 15/6/95 C12/10(17/01/95) 125 125 20 24 51 7 58 7 2 18 8 15 24 51 7 58 7 2 18 8 15 9 8 6 2 9 3 3 16% 38% 16% 10% 29% 50% 38% 20% 18% 20% 27,8 18,1 9,7 5,1 0,1 10,9 1,6 0,1 153,6 -c- BIOMEDECIN OG SUNDHED -SMV Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 012 (17/01/95) 012(17/01/95) "åben indkaldelse" I | 1722 27 1709 26 307 5 Tabel 4 Navn(e) på særprogram(mer) (RP4 + RP for Euratom) EFT-nr. og datoer for indkaldelser af forslag Antal modtagne forslag Antal støtteberetti gede forslag Udvalgte forslag LANDBRUG OG FISKERI - Integreret produktion og forarbejdningsprocesser. Levnedsmiddelteknologi og 0357/19(15/12/94) 937 918 112 12% 110 Antal %af samlet antal EF-bidrag mio. ECU forbrugernes velfærd. Avanceret teknologi til femstilling af ernæringsrigtige levnedsmidler. Landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrikter. I Fiskeri og akvakultur. Mål, der nås ved samordning. Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) 0357/19(15/12/94) IKKE-NUKLEAR ENERGI Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) - Ikke-nuklear energi (TYPE A) - Ikke-nuklear energi (TYPE B) Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) TRANSPORT MÅLRETTET SOCIOØKONMISK FORSKNING - Vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske løsninger i Europa og ETAN - Forskning i uddannelse og undervisning - Forskning i social integration og social udstødelse i Europa Teknologistimulerende foranstaltninger (SMV-foranstaltninger) INTERNATIONALT SAMARBEJDE - U-lande (vacciner, dyrs sundhed) U-lande (sundhed, landbrug, vedvarende energi) Uddannelse (Stipendier Japan, Korea) Uddannelse (Stipendier, fremstillingsteknologi, Japan) U-lande 15/11/94 15/12/94 15/12/94 0357/12(15/12/94) 064/05 og 09 (15/03/1995) 064/09(15/03/95) 064/09 (15/03/95) 064/06(15/03/95) 064/06(15/03/95) 038/10(15/02/95) 038/10(15/02/95) 064/06(15/03/95) 064/06(15/03/95) 35 938 18 393 662 70 333 121 197 233 89 979 111 13 58 47 34 885 18 393 662 70 333 26% 19% 35% 37% 38% 60% 32,7 181 7 147 250 42 109 0,6 191,6 0,3 111 28 4 205,2 121 17 18,2 10,0 193 226 77 728 111 13 57 40 10 11 6,2 6,6 4,7 5,6 26 29% 12,0 76 7 11 8 68% 54% 19% 17% 4,4 0,3 3,7 2,8 Navn(e) på særprogram(mer) (RP4 + RP for Euratom) EFT-nr. og datoer for indkaldelser af forslag Antal modtagne forslag Antal støtteberetti gede forslag Udvalgte forslag FORMIDLING OG NYTTIGGØRELSE AF RESULTATER - Nettet af formidlingscentre - Teknologioverførselsprojekter, projekter vedrørende teknologisk udnyttelse - Forskerparker Regionale foranstaltninger Oplysningskampagner - Fremme af metoder til innovationsstyring - Europæiske net og tjenester til støtte for teknologioverførsel og -formidling • OPET-net - Organisationer til fremme af energiteknologi FORSKERNES UDDANNELSE OG MOBILITET - Stipendier -Net - Store anlæg Ledsageforanstaltninger NUKLEAR SIKKERHED N. A. : oplysninger mangler Antal %af samlet antal EF-bidrag mio. ECU 122 501 81 58 28 N. A N. A 50 100 39 26 11 N. A N. A 42% 20% 48% 44% 37% N. A N. A 22,5 7,5 N. A N. A N. A N. A N. A N. A N. A N. A N. A 2261 1728 1944 1429 193 219 202 246 582 350 91 84 55 65 79 25,6 20,2 6,3 41,8 25,1 32,2 31% 47,7 29,3 148,9 72 4,8 5,3 85 122 501 82 59 29 N. A N. A N. A 3039 2005 2210 1448 201 270 253 253 15/12/94 15/03/96 15/06/95 15/09/95 15/09/95 15/12/95 15/12/95 15/12/95 17/01/95 15/06/95 15/09/95 17/01/95 17/01/95 17/01/95 15/06/95 17/01/95 Tabel 4 <3^ FTU-aktiviteter i 1995: Særprogrammer (RP4 + RP Euratom) - Foranstaltninger med omkostningsdeling Nye projekter (kontrakter underskrevne i 1995) Fordelingen af Fællesskabets bidrag (i mio. ECU) og af deltagelsen (antal) efter deltagelsernes art Deltagertype SV(1) SMV(2) F O ( 3) EDU(4) Andre (S) Int. Org. (6) Tredjelande (7) I a lt Navn pi særprogram (RP4 + RP Euratom) EF-bidrag Mio. ECU Antal deltagere EF-bidrag Mio. ECU Antal deltagere EF-bidrag Mio. ECU Antal deltagere EF-bidrag Mio. ECU Antal deltagere EF-bidrag Mio. ECU Antal deltagere EF-bidrag Mio. ECU Antal deltagere EF-bidrag Mio. ECU Antal deltagere EF-bidrag Mio. E Cl Antal deltagere Tabel 5A Telematik Kommunikationsteknolog Informationsteknologi Industri- og materialeteknologi Standardisering, måling og prøvning Miljø og klima Havforskning og -teknologi Bioteknologi Biomedicinsk forskning og sundhed Landbrug og fiskeri Ikke-nuklear energi Transport 19,11 59,32 197,59 76,18 2,96 0,35 0,50 2,28 0,34 4,64 194 356 492 292 31 2 1 15 4 36 21,87 32,13 70,37 41,25 3. 44 0 0 2. 34 0,72 6. 31 46,96 209 29,96 294 224 289 302 38 0 0 21 7 63 179 31. 20 17,30 48,36 32. 12 4,37 19,76 2,29 20,60 6,08 48,90 45,50 388 128 169 163 44 5 10 105 43 316 285 38,10 72,66 44,66 38,87 5,22 2. 11 2. 81 31,96 14,86 42,03 39,19 511 332 220 188 36 11 9 145 116 264 246 26,37 26. 69 6,85 0,59 0,20 0,06 0 0,76 0,46 2,00 7,13 n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n/a n'a n/a Målrettet socioøkonomisk forskning Internationalt samarbejde Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater Forskernes uddannelse og mobilitet Konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig støtte Nuklear sikkerhed Kontrolleret termonuklear fusion 0 0,69 1,20 3,79 n/a n/a n/a 0 7 44 1 7 40 6 0 0. 51 1,34 5. 63 n/a n/a n/a 0 7 0 3. 99 260 n/a 3 56 34 5 44. 25 n/a 29,60 n'a 0 34 79 68 26 197 123 0 6,24 n/a 14,77 n/a 13,67 n/a 0 69 78 51 13 91 12 0 0 na n/a t ia 0. 14 1,99 I A LT 415,90] 1737 215,86] 1782 354,32| 2183 367,15 2392 73,25| 170 163 67 4 3 1 0 7 5 21 41 0 0 196 1 23 20 42 764 (1) SV : Store virksomheder (2) SMV : Små og mellemstore virksomheder med mindre end 500 ansatte (3) FO : Forskningsorganer (4) EDU : Højere læreanstalter (5) Andre: ØFG, EØFG, non-profit selskaber,. (6) Int. Org. : Internationale organisationer. For telematikprogranunets vedkommende omfatter tallet blandt andet uidentificerede institutioner (7) Tredjelande: Lande, som ikke er medlemmer af EU (8) Hertil kommer et EF-bidrag på 30,48 MECU hidrørende fra indtægter n/a = oplysninger mangler 79,72 983 4,48 123 n/a 1 a'a n/a a'a 1,35 0 0 0 0 4,07 0,02 0,25 0 0 0 1,70 0,32 n'a n7a n/a n/a 4 0 0 0 0 7 2 1 0 0 1 2 2 27 1 2 10,16 2,76 0,13 0 0,64 0,14 0. 98 3,16 3,70 0 4,83 0 0 n/a n'a n/a n/a n/a 64 32 4 0 3 14 11 35 52 0 81 9 1 0 24 n'a 220. 85 208. 10 3 "9. 34 191. "7 16. 32 22. 2- 6. 23 62. 15 23. 46 10-. 29 T2. 45 64. 58, 0 16. 26 30. 00 63. 39 20. 08 55. 00 2663 1203 1305 981 156 19 23 314 188 736 1012 395 0 199 668 127 152 407 199 87. 42J 1032 30,97 462 1911. 05 10747 9 (8) 251. 51 X1IA3. 157TABDA. XLS,24/07/96,11:50 4J FTU-aktiviteter i 1995: Særprogrammer (RP4 + RP Euratom) - Foranstaltninger med omkostningsdeling Tabel 5B Nye projekter (kontrakter underskrevne i 1995) Fordelingen af Fællesskabets bidrag (i mio. ECU) og af deltagelsen (antal) efter deltagertype i EU (%) Deltagertype SV(1) SMV(2) FO(3) EDU(4) Andre (5) I a lt EF-bidrag Antal EF-bidrag Antal EF-bidrag Antale EF-bidrag Antal EF-bidrag Antal EF-bidrag Antal | I Navn på særprogram (RP4 + RP Euratom) Mio. ECU deltagere Mio. ECU deltagere Mio. ECU deltagere Mio. ECU deltagere Mio. ECU deltagere Mio. ECU deltagere Telematik Kommunikationsteknolog Informationsteknologi Industri- og materialeteknologi Standardisering, måling og prøvning Miljø og klima Havforskning og -teknologi Bioteknologi Biomedicinsk forskning og sundhed Landbrug og fiskeri Ikke-nuklear energi Transport Målrettet socioøkonomisk forskning Internationalt samarbejde Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater Forskernes uddannelse og mobilitet Konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig støtte Nuklear sikkerhed Kontrolleret termonuklear fusion I A LT 13. 98% 28,51% 53,72% 40,30% 18,29% 1,58% 8,86% 3. 94% 1,51% 4,46% 27. 83% n/a 0 6. 04% n/a 1,95% n/a 6,93% n/a 29,16%| 12,46% 29,59% 39,77% 30,77% 20,39% 10,53% 5,00% 5,12% 2,29% 5,14% 21,77% n/a 0 5,98%o 6,70% 0,81% 5,60% 10,47% 3,19% 19,61% 16,00% 15,44% 19. 13% 21,83% 21,24% 0,00% 0. 00% 4,03% 3. 19% 6,07% 17. 76% n/a 0 4. 46% n/a 2. 16% n/a 10. 29% n/a 15. 13%| 18,88% 18,62% 23,36% 31,82% 25,00% 0,00% 0,00% 7,17% 4. 00% 9,00% 18,65% n/a 0 5. 98% 39,57% 2. 42% 44,80% 8,90% 2,66% 20,12% 22,83% 8,31% 13. 15% 16,99% 26,98% 88. 69% 40. 94% 2fo6%J 27. 08%i 47. 08% 26. 96% n/a 0 34. 92% n/a 71. 73% n/a 54. 13% n/a 24. 84% l 24,92% 10. 64% 13,66% 17. 18% 28. 95% 26. 32% 50. 00% 35. 84% 24. 57% 45,14% 29,69% n/a 0 29. 06% 12. 02% 54. 84% 20. 80% 51. 57% 65. 43% 24,64% 27,88% 34,92% 12,14% 20,57% 32,23% 9,47% 50,19% 55,17% 66,16% 40. 47% 23,23%» n/a 0 54. 59% n/a 23,94% n/a 25,00% n/a 25,74%) 32,82% 27,60% 17,78% 19,81% 23,68% 57,89% 45. 00% 49,49% 66,28% 37. 71% 25,63% n/a 0 58,97% 11,87% 41,13% 10,40% 23,82% 6,38% 21,00% 19,30% 12,83% 1,86% 0,31% 1,25% 0,27% 0,00% 1,31% 2,06% 1,92% 4,23% n/a 0 0,00% n/a 0,22% n/a 3,65% n/a 5,13%) 10,92% 13,55% 5,42% 0,42% 1,97% 5,26% 0,00% 2,39% 2,86% 3,00% 4,27% n/a 0 0,00% 29,83% 0,81% 18,40% 5,24% 22,34% 8,62% 100,00% 100,00% 100,00% 100. 00% 100. 00%) 100,00%) 100,00% 100. 00% 100. 00% 100,00% 100,00% n/a 0 100. 00% n/a 100. 00% n/a 100. 00% n/a 100. 00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% n/a 0 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% 100,00% (1) SV : Store virksomheder (2) SMV : Små og mellemstore virksomheder med mindre end 500 ansatte (3) FO : Forskningsorganer (4) EDU : Højere læreanstalter (5) Andre: ØFG, EØFG, non-profit selskaber,. n/a = oplysninger mangler XIIA3,157TABDA. XLS,24/07/96,11:52 Aktiviteter i 1995: særprogrammer (RP4 EF + EURATOM) - Omkostningsdeling Nye projekter (kontrakter underskr. i 1995) Mål 1-områder Tabel 6 Navne på særprogrammer (RP4 EF + RP EURATOM) Telematik Kommunikationsteknolog Informationsteknologi Industri- og materialeteknologi Standardisering, måling og prøvning Miljø og klima Havforskning og -teknologi Bioteknologi Biomedicinsk forskning og sundhed Landbrug og fiskeri Ikke-nuklear energi Transport Målrettet socioøkonomisk forskning Internationalt samarbejde Formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater Forskernes uddannelse og mobilitet Konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig støtte Nuklear sikkerhed Kontrolleret termonuklear fusion FORDELT I ALT FORSKNING I ALT (2) Antal projekter Deltagelse (antal) Ialt Mål nr. 1 Ialt Mål nr. 1 Samlet EF-bidrag til projekterne (mio. ECU) Mål nr. 1 Ialt 182 109 225 226 24 5 3 41 32 113 155 41 0 33 150 90 134 68 181 1456 1812 128 58 156 62 9 3 1 18 13 62 77 0 6 45 12 16 666 n/a n'a n/a 2663 1203 1305 981 156 19 23 314 188 736 1012 395 0 199 668 127 152 407 199 10001 10747 412 118 248 100 16 4 1 27 16 116 144 0 7 116 13 18 n/a n/a n/a 1356 (1) 220,85 208,10 379,34 191,77 16,32 22,27 6,23 62,15 23,46 107,29 172,45 64,58 0,00 16,26 30,00 63,39 20,08 55,00 251,51 1. 574,88 1. 911,05 32,70 120,11 41,94 18,58 1,11 0,60 0,09 4,61 1,68 14,60 16,66 n/a n'a n/a 0,00 0,68 3,56 5,76 2. 23 264,90 (1) Hertil kommer et EF-bidrag på 30,48 mio. ECU hidrørende fra indtægter (2) under hensyntagen til manglende oplysninger : n/a XIIA1,157TABDA. XLS. 24/07/96,12:21 Aktiviteter i 1995: særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) Foranstaltninger med omkostningsdeling Nye projekter (1) Tabel 7 Samlet samarbejde inden for og mellem lande (EF + EFTA + PECO + RESTEN AF VERDENE) (2) Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg edertanden Østrig Portugal Finland Sverige Forenede IALT EFTA (3) P E CO (4) Resten af verden IALT Belgien Danmark Tyskland Grækenland 241 112 532 187 Spanien 1 233 Frankrig i 539 Irland j 106 Italien 1 356 Luxembourg I 29 112 150 318 158 167 213 76 248 5 1 Nederlandene 254 203 Østrig Portugal 69 154 Finland 1 109 1 Sverige 1 161 lorenede Kongen 1 415 48 90 84 152 344 532 318 1437 589 821 1959 194 1254 16 743 389 320 269 594 1681 187 158 589 478 389 509 140 490 5 263 70 212 124 254 693 253 167 821 389 612 899 193 741 4 307 165 261 188 293 722 539 213 1959 509 899 1393 217 1325 28 662 278 284 265 491 1480 106 76 194 140 193 217 193 207 7 163 49 97 89 103 422 356 248 1254 490 741 1325 207 787 8 390 197 278 276 406 1051 E U R 1 5 i ah | 3517 2368 11116 4561 6015 10542 2256 8014 E F TA | 127 110 430 226 188 333 PECO R 1 Resten af verden! 3 15 15 24 26 36 15 19 6 24 2 34 82 3 12 219 15 21 29 5 16 5 4 28 7 8 16 10 5 4 5 5 10 157 8 0 3 254 203 743 263 307 662 163 390 10 357 78 138 194 266 888 69 48 389 70 165 278 49 197 5 78 103 37 62 63 201 154 90 320 212 261 284 97 278 4 138 37 188 106 131 317 109 84 269 124 188 265 89 276 5 194 62 106 182 208 352 161 152 594 254 293 491 103 406 5 266 63 131 208 272 629 415 344 3517 2368 1681 11116 693 722 4561 6015 1480 10542 422 2256 1051 8014 10 157 888 201 4916 1814 317 2617 352 629 2513 4028 1235 10440 127 110 430 226 188 333 82 219 8 226 54 83 92 139 370 3 15 26 15 6 2 3 15 0 5 6 7 6 9 15 24 36 19 24 34 12 21 3 39 17 15 15 27 3662 2517 11608 4821 6233 10911 2353 8269 168 5186 1891 2722 2626 4203 35 96 10941 4916 1814 2617 2513 4028 10440 74874 2687 153 397 78111 226 5 39 54 6 17 83 7 15 92 6 15 139 370 2687 284- 3; 12 2986 9 27 35 96 153 397 3 Î2 23: 22: 22 66 203 497 I A LT I 3662 2517 11608 4821 6233 10911 2353 8269 168 5186 1891 2722 2626 4203 10941 78111 2986 203 497 81797 (1) Kontrakter underskrevne i 1995 (Programmerne for transport, konkurrencebaseret støtte, fusion, landbrug GD VI og GD XIV, INCO GD III og GD XIII, konkurrencebaseret støtte = n/a) (2) Summen af samarbejdsforbindelser inden for hvert projekt (3) EFTA: Island - Lichtenstein - Norge - Schweiz (4) PECO: Albanien - Bulgarien - Estlande - Ungarn - Letland - Litauen - Polen - Rumænien - Slovenien - Slovakiet - Tjekkiet n/a = manglende oplysninger XIIA1. 157TABDA. XLS. 24/07/96. 11:53 o FTU-aktiviteter i 1996 : Arbejdsprogram 1996 - Særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Tabel 8 Navne på særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) og arbejdsprogrammets områder Datoer og EFT- nr. for indkaldelser af forslag (eller interesse tilkendegivelser Teknologi stimulering (SMV- foranstaltninger) Frister/datoer for indgivelse af forslag Udvælgelses procedure (periode) Kontrakt- forhandlings procedure (periode) Forventede datoer for første underskrivelse r af kontrakter Samlet rådigheds beløb (mio. ECU) Handicappede & ældre, Sundhed, Forskning, Undervisning & uddannelse, Sprogteknologi Alle områder (telematik inden for beskæftigelse og forbedring af levevilkår, viden, tjenester af offentlig interesse) Integrerede applikationer i digitale centre Åbne faste indkaldelser vedrørende støtteforanstaltninger for programmet Alle områder (interaktive digitale multimedietjenester, lysbaseret teknologi, højhastighedsnet, personlig kommunikation, intelligente net, kvalitet, sikkerhed og driftssikkerhed og tværgående foranstaltninger) Softwareteknologi, komponent- og subsystemteknologi, multimedieteknologi, åbne mikroprocessorsystemer, teknologi til støtte for virksomhedsprocesser, integration i fabrikationen Do. 3ft&tsfct1+ øg maieiiaieisKfiøfe$ Fremstillingsteknologi, materialer og teknologi til produktinnovation og transportmiddelteknologi (bortset fra flytekniske teknologier) s&88!8iâ^ Alle områder (målinger til gavn for europæiske kvalitetsprodukter, forskning vedrørende standarder og teknisk bistand til samhandelen samt målinger i forhold til samfundets behov) Rumteknologi anvendt til miljøovervågning og -forskning: Forskning i metoder samt pilotprojekter Rumteknologi anvendt til miljøovervågning og -forskning: Forskning i og udvikling af potentielle fremtidige operative aktiviteter Rumteknologi anvendt til miljøovervågning og -forskning: Jordobservationscenter 15/09/95 C240 16/12/96 16/12/96 15/09/1995 C240 15/09/95 C240 15/03/96 C75 n/a n/a n/a n/a 15/03/96 15/09/96 15/09/96 15/01/96 02/96-03/96 05/96-06/96 09/96 24,0 15/02/97 15/03/97 (1. fase) 15/06/97 ca. hver 3. måned '04/97-05/97 07/97-09/97 01/98 02/97-03/97 06/97-07/97 10/97-11/97 01/98 - - 5,0 01/03/96 03/96-04/96 04/96-05/96 01/07/96 120,0 16/04/96(1. fase) 19/06/96 15/10/96(1. fase) 15/12/96 07/96-08/96 09/96-11/96 10/96 35 97 97 97 15/12/95 C337 15/06/95 C148 15/06/95 C148 17/10/95 C271 15/03/97 C75 "Aben indkaldelse" 17/04/96 10/96 11/96 11/96 "Aben indkaldelse" 15/11/95 06/96-10/96 06/96-10/96 09/96 400,0 51,6 "Aben indkaldelse" 15/09/95 10/95-01/96 02/96-05/96 05/96 12,7 "Aben indkaldelse" 15/12/95 02/96-05/96 07/96-09/96 08/96 "Aben indkaldelse" 15/06/97 07/97-09/97 09/97-11/97 11/97 4,2 18 c_p FTU-aktiviteter i 1996 : Arbejdsprogram 1996 - Særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Tabel 8 Navne på særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) og arbejdsprogrammets områder Datoer og EFT- nr. for indkaldelser af forslag (eller interesse tilkendegivelser Teknologi stimulering (SMV- foranstaltninger) Frister/datoer for indgivelse af forslag Udvælgelses procedure (periode) Kontrakt- forhandlings procedure (periode) Forventede datoer for første underskrivelse r af kontrakter Samlet rådigheds beløb (mio. ECU) Det naturlige miljø, miljøkvalitet og globale forandringer, miljøteknologi, r u m t e k n ik anvendt til jordobservation, miljøforandringers humane dimension 17/09/96 "Aben indkaldelse" 16/01/97 02/97-05/97 06/97-11/97 09/97 - Uddannelsesstipendier Havforskning, strategisk havforskning, havteknologi og støtteinitiativer Støtteinitiativer Havforskning (forskning i havsystemerne, ekstreme havmiljøer og forskning vedrørende regionalhavene), strategisk havforskning og havteknologi Uddannelsesstipendier SøtøtosoJogi Genom-analyse (undersøgelser af funktioner, sammelignende analyser) planternes molekylær- og cellebiologi, genterapi på somatiske celler, immunologiske stoffer, forholdet mellem struktur og f u n k t i o n, biologi/elektronik, prænormativ f o r s k n i n g. Farmakotoksikologiske in v i t r o - t e s t s, miljø-bioteknologi, infrastrukturer, tværgående foranstaltninger ^Ga^edecet<>g5utwlne<t Lægemiddelsforskning, biomedicinsk teknologi og teknik, hjerneforskning, det humane g e n o m, A I D S, tuberkulose og andre s m i t s o m me s y g d o m m e. Demonstrationsprojekter. BIOMED 2 - 3. indkaldelse 15/12/95 C337 15/12/94 C357 15/03/96 C75 16/04/96 C110 15/12/95 C337 15/09/95 C240 15/06/96 15/03/96 C75 endnu ikke offentliggjort 20/03/96 + 20/08/96 04/96-11/96 05/96-02/97 07/96-12/96 2,4 16/03/95 16/06/95 09/95-11/95 09/95-11/95 01/01/96 03/96-04/96 01/96-04/96 01/04/96 36,3 38,0 "Aben indkaldelse" 17/06/96 06/96-08/96 07/96-01/97 08/96-06/97 4,0 16/10/96 11/96-03/97 20/03/96 + 20/08/96 04/96-11/96 05/96-02/97 - 2,3 15/09/95 C240 10/01/96 15/10/96 15/03/96- 31/05/96 07/01/97- 31/03/97 01/06/96- 15/09/96 01/04/97- 15/07/97 15/09/96 233,6 15/07/97 134. 00 17/06/96 09/96-12/96 15/02/97 31/03/97 17/12/96 03/97-07/97 30/07/97 15/10/97 - - J> FTU-aktiviteter i 1996 : Arbejdsprogram 1996 -Særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget- Tabel 8 Navne på særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) og arbejdsprogrammets områder Vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske løsninger, forskning i uddannelse og undervisning, forskning i social integration og social udstødelse (kun visse underområder) Udviklingslande (GD XII) Stipendier Japan, Korea (GD XII) Udviklingslande (GD XII) Samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og de nye uafhængige lande (GD XII) Uddannelse: stipendier Japan, fremstillingsteknologi (GD III) Udviklingslande (GD III) Samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og de nye uafhængige lande (GD XIII) Udviklingslande (GD XIII) Samarbejde med landene i Central- og Østeuropa og de nye uafhængige lande (GD XVII) Forotftftogog ftytti§$øtt&&eaf Fm^mtftatér Regional foranstaltning (med GD XVI) Oplysningskampagner Fremme af innovationsforvaltningsmetoder OPET - Organisationer til fremme af energiteknologi Europæiske net og tjenester til støtte for teknologioverførsel og -formidling Finansielle foranstaltninger Projekter vedrørende teknologioverførsel, projekter vedrørende teknologivalidering Europæiske net og tjenester til støtte for teknologioverførsel og -formidling Datoer og EFT- nr. for indkaldelser af forslag (eller interesse tilkendegivelser Teknologi stimulering (SMV- foranstaltninger) Frister/datoer for indgivelse af forslag Udvælgelses procedure (periode) Kontrakt- forhandlings procedure (periode) Forventede datoer for første underskrivelse r af kontrakter Samlet rådigheds beløb (mio. ECU) 35 15/06/96 - 15/10/96 01/97 03/97 05/97 C 64 15/02/95 C 38 15/03/96 C 75 17/10/95 C 27 15/02/95 C 38 15/03/96 C 75 17/10/95 C 27 15/03/96 C 75 17/10/95 C 27 15/09/95 15/09/95 15/12/95 15/12/95 15/12/95 15/06/96 15/09/96 15/12/96 06/09/95 10/95-03/96 15/03/96-15/05/96 06/96-07/96 47,2 01/03/96 17/04/96- 06/07/96 1/09/96 01/09/96 12/09/96 15/10/96-02/97 15/11/96-15/05/97 07/97 4,2 - 29/02/1996 15/03/96-15/04/96 09/96-10/96 10/96-11/96 31,7 01/03/96 17/04/96-06/07/96 01/09/1996 01/09/96 15/03/96-15/04/96 09/96-10/96 10/96-11/96 15/03/96-15/04/96 09/96-10/96 10/96-11 96 15/12/95 15/12/95 15/03/96 15/03/96 15/03/96 16/09/96 16/09/96 15/12/96 16/03/96 18/09/97 01/96-03/96 01/96-03/96 04/96-06/96 04/96-06/96 04/96-06/96 10/96-12/96 10/96-12/96 01/97-04/97 N. A. N. A. 03/96 03/96 06/96 06/96 06/96 12/96 12/96 12/96 N. A. N. A. 04/96 04/96 07/96 07/96 07/96 01/97 01/97 05/97 N. A. N. A. 6. 0 2. 0 9. 0 44 3. 0 - 1. 0 - \A \ A. FTU-aktiviteter i 1996 : Arbejdsprogram 1996 - Særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Tabel 8 Navne på særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) og arbejdsprogrammets områder Datoer og EFT- nr. for Teknologi indkaldelser af stimulering forslag (eller (SMV- interesse foranstaltninger) tilkendegivelser Frister/datoer for Udvælgelses indgivelse af forslag procedure (periode) Kontrakt- forhandlings procedure (periode) Forventede datoer for første underskrivelse r af kontrakter Samlet rådigheds beløb (mio. ECU) Opskalering og forarbejdningsmetoder, avancerede og optimerede teknologier og processer, genereisk levnedsmiddelvidenskab F&U: Integreret produktion og forarbejdningsprocesser, landbrug, skovbrug, udvikling i landbrugsdistrikter, landbrug og fiskeri, etiske, juridiske og sociale aspekter. Demonstration: landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrikter, fiskeri og landbrug 15/06/95 C 148 15/12/95 C 337 Integreret produktion og forarbejdningsprocesser, opskalering og forarbejdningsmetoder, generisk videnskab og avanceret teknologi til femstilling af ernæringsrigtige levnedsmidler, landbrug, skovbrug, udvikling i landdistrikter, fiskeri og landbrug 15/09/95 15/03/96 16/09/95- 12/03/96 13/03/96- 30/06/96 1/06/96 50,5 16/03/96- 15/09/96 16/09/96- 30/11/96 01/12/96 110. 00 16/10/95- - 29/02/96 01/03/96- 30/04/96 01/06/96 1,2 01/02/96- 30/04/96 15/06/96- 15/09/96 01/05/96 - 30/06/96 16/09/96- 30/11/96 01/08/96 1,7 01/12/96 5. 00 03/96 15/12/94 C 357 15/06/95 C 148 15/06/95 C 148 Supplerende indkaldelse målrettet mod vedvarende energi (særlige emner inden for solcelleenergi, vindkraft og biomasseenergi) Forundersøgelsespræmier til SMV Indkaldelse af interessetilkendegivelser THERMIE Type A THERMIE TypeB føtfctea? sikkèïfcetf Trairøijw& Strategisk forskning, jernbanetransport, integrerede transportkæder, lufttransport, bytransport, søtransport og indre vandvejstransport samt vejtransport Strategisk forskning, jernbanetransport, integrerede transportkæder, lufttransport, bytransport, søtransport og indre vandvejstransport samt vejtransport Å 16/01/96 C 11 15/06/95 95/C 148/16 15/09/95 15/12/94 15/12/95 C 337 15/12/95 C 337 15/12/96 14/05/96 14/05/96 05/96-09/96 09/96-11/96 01/97 15/12/94 94/C 357/11 15/12/94 15/12/95 C 337 01/96-03/96 04/96-05/96 06/96 02/06/98 01/02/96 17/12/97 06/96-08/96 03/96-07/96 03/96-08/96 09/96-10/96 09/96-10/96 11/96 11/96 28/02/96 03/96-06/96 07/96-08/96 09/96 15/03/96 04/96-05/96 07/96-11/96 10/96 15/03/97 25,3 0,5 105,0 26. 0 46,7 205. 2 FTU-aktiviteter i 1996 : Arbejdsprogram 1996 - Særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) Tidsplan for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure. Budget. Tabel 8 Navne på særprogrammer (RP4 + RP EURATOM) og arbejdsprogrammets områder Forskernet Forskningsstipendier Adgang til store anlæg Eurokonferencer, sommerskoler og praktiske kurser Datoer og EFT- nr. for indkaldelser af forslag (eller interesse tilkendegivelser 17/01/95 16/09/96 15/06/95 15/09/95 15/03/96 16/09/96 16/09/96 15/12/95 17/06/96 16/12/96 Teknologi stimulering (SMV- foranstaltninger) Frister/datoer for indgivelse af forslag Udvælgelses procedure (periode) Kontrakt- forhandlings procedure (periode) Forventede datoer for første underskrivelse r af kontrakter Samlet rådigheds beløb (mio. ECU) 16/06/95 03/02/97 15/09/95 15/12/95 17/06/96 16/12/96 16/12/96 01/04/96 30/09/96 01/04/97 15/02/96 09/97 29/02/96 05/96 12/96 05/97 05/97 06/96 03/97 06/97 - - - - - 05/96 08/96 12/96 151,3 - 84,9 11,1 12,8 - - FTU-aktiviteter i 1 9 9 5: Særprogrammer (RP4EF + RP Euratom) - Nye projekter - Samfinansierede foranstaltninger Nye projekter i alt (antal og beløb) grupperet efter projekternes kontraktværdi Tabel 9 EF-bidrag til projekterne (mio ECU) 0<=0,1(1) 0,1<=0,25 0,25<=0,5 0,5<=0,7S 0,75<=1,0 1. 0<=1,5 1,5<=2 2,0<=10 >10 Fordelt i alt (21 Fordelt i alt (2) Fordelt i alt (2) Antal projekter Belob til projekterne 227 10. 00 105 17,16 169 64,01 158 99,04 141 122. 45 220 261,14 159 256,50 254 637,33 7 97. 32 1440 1564,96 KF-I>idrag til projekterne (mio E(. 'll) <0,1 <=0,25 <=0,5 <=0,75 <=1. 0 <=1,5 <=2 Antal projekter Belob til projekterne 227 10. 00 332 27. 15 501 91,17 659 190. 21 800 312. 66 1020 573. 80 1179 830. 30 <=10 || Fordelt i alt (2)| 14331 100% = 1440 1467,63 J 100%= 1564. 96 Samlet antal (2) Samlet belob (2) Navne på særprogrammer Telematik Kommunikationsteknologi Informationsteknologi Industri- og materialeteknologi Standardisering, måling og prøvning Miljø og klima Havforskning og -teknologi Bioteknologi Biomedicin og sundhed Landbrug og fiskeri Ikke-nuklear energi Transport Målrettet socioøkonomisk forskning Internationalt samarbejde Formidling og nyttiggørelse af resultater Forskeres uddannelse og mobilitet Konkurrencebaseret tekn. -videnskab. støtte Nuklear sikkerhed Kontrolleret termonuklear fusion Antal projekter Belob til projekterne Antal projektet Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Belob til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Beløb til projekterne Antal projekter Gennemsnit 182 220,85 109,00 208,10 225,00 379,34 226 191,77 24 16,32 5 22,27 3 6,23 41 62,15 32 23,46 113 107,29 155 172,45 41 64,58 0 0 33 16,26 150 30 90 63,39 134 20,08 68 55 181 1,21 1,91 1,69 0,85 0,68 4,45 2,08 1,52 0,73 0,95 1,11 1,58 0,00 0,49 0,20 0,70 0,15 0,81 1,39 100% 90% | 80% + 70% + 60% 1565 mio. ECU = 100% 50% +- 40% 4 30% + 20% 10% + Koncentrationskurve 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 90% 100% Beløb til projekterne 251,51 1440 projekter = 100% Forskning i alt Antal projekter Beløb til projekterne 1) Det samlede bidrag til et projekt er på mindst 0,1 mio. ECU 2) Det foreligger ikke oplysninger om fordelingen for programmerne for transport, formidling og nyttiggørelse af FTU-resultater samt fusion 1812 1911,05| 1,05 50% af projekterne forbruger 15% af de samlede bevillinger. 80% af projekterne forbruger 50% af de samlede bevillinger Finansiering af det fjerde rammeprogram og /rammeprogrammet for Euratom 9? Beløb (forhøjet med 6,5 %) udtrykt i mio. ECU og fordeling Fjerde rammeprogram Afgørelse 1110/94/EF 616/96EF Omk. - deling FFC Tekn. - vid. støtte Rammeprogram Afgørelse 94/268/Euratom 96/253/Euratom Omk. - deling FFC Tabel 10 IALT 3 604 11,5 10,5 3 626 FØRSTE AKTION Informations- og kommunikationsteknologi 1. Telematik 2. Kommunikationsteknologi 898 671 3. Informationsteknologi 2 035 11,5 10,5 Industriteknologi 1 906 208,5 10,5 4. Industri- og materialeteknologi 1 722 96 5. Måling og prøvning 184 112,5 10,5 Miljø 6. Miljø og klima 7. Havforskning og -teknologi 313 313 27,5 27,5 809,5 566,5 243 Biovidenskaber og bioteknologi 1 592,5 50 31,5 588 358 646,5 1 030 1 030 50 21 21 31,5 16 16 8. Bioteknologi 9. Biomedicin og sundhed 10. Landbrug og fiskeri Energi 11. Ikke-nuklear energi 12. Nuklear sikkerhed 13. Kontrolleret lermonuklear fusion Transport 256 Målrettet sociookonomisk forskning ANDEN AKTION Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer TREDJE AKTION Formidling og nyttiggørelse af resultater FJERDE AKTION Fremme af uddannelse og mobilitet for forskere 112 35 575 312 792 40 898 671 2 057 1 818 307 907 243 588 358 728 2 125 1 150 1 674 1 016,5 319,5 2 403 1 067 170,5 270,5 441 846 49 895 256 147 575 352 792 I ALT 10 989 639 136 1 016,5 319,5 MAKSIMALT SAMLET BELØB 11 764 1 336 13 100 Udvikling i forpligtelserne til fællesskabsforskning Tabe) 11 Perioden 1984 -1998 (løbende priser) ÅR RP 1984-87 RP 1987-91 IRP 1990-94 Suppl. finans. RP 90-94 RP 1994-98 (*) 84 593^0 85 735°0 86 874~0 87 70TJ 188,1 89 260,8 101,1 90 4,9 91 92 93 94 95 96 97 98 IALT Situation pr. 08. 05. 96 810,6 1241,3 1596,9 1270,7 230,9 14,8 3,9 296,0 2160,5 1929,5 1264,7 150,0 750,0 0,2 1,0 0,0 3017,5 3183,1 3450,0 3449,4 FTU-PROGRAMMER 593,0 735,0 874,0 889,9 1071,4 1342,4 1601,8 1566,7 2391,4 2094,3 2018. 6 3018,7 3183,1 3450,0 3449. 4 L\PAS FTU+APAS SPRINT EKSF 80% af THERMIE Forskning i alt(l) 593,0 735,0 874,0 49,4 939T 56: 1128* 69,8 I4T2T 113,1 1714,9 168,8 308,4 440,2 571,8 2,1 1735,5 2699,8 2534,5 2590,4 3020,8 3183,1 3450,0 3449. 4 16,0 17,5 36,0 16,0 17,5 17. 0 17,5 118,4 128,9 17,5 139,2 17,5 145,6 593,0 735,0 874,0 939,3 1128,0 1412,2 1784,4 1887,4 2863,2 2691,2 2753,5 3020,8 3183,1 3450,0 3449. 4 30764. 5 3270. 6 5357,4 5651,7 900,0 13100,0 28279,7 1780,2 30059,9 49,0 87. 5 568. 1 4269,3 7151 11980 EF-BUDGET (løbende priser) 28905 Forskning i alt i % af budget 2,1 29925 2,5 35842 2,4 38392 2,4 43080 2,6 42569 3,3 45057 4,0 56111 3,4 61232 4,7 67760 4,0 65929 4,2 78432 3,9 % med suppl. på 700 mio ECU (*) Beløbene til RP 1994-1998 er dem, der blev vedtaget ved udvidelsen af EU. (1) FTU + THERMIE + EKSF + SPRINT + APAS 15857 85094 3,7 3,9 91861 3,8 4,1 97069 3. 6 3. 9 Udvikling i forpligtelserne til fællesskabsforskning Tabel 12 Perioden 1984 -1998 (1992- priser) 84 85 86. 87 88 89 848,4 991,9 1139,5 886. 1 317,7 117,1 90 5,4 91 92 93 94 95 96 97 98 TOTAUX Situation pr. 08. 05. 96 237. 5 987,3 1438,4 1770,4 1339,0 230,9 14,6 3,8 311,9 2160. 5 1901. 0 1223,1 0,2 1. 0 ———— 147. 8 725,3 0,0 2884,8 2966,5 3153,6 848,4 991,9 1139,5 1123,6 1305. 0 1555,5 1775,8 1650,9 2391,4 2063,4 1952,2 2886,0 2966,5 3153,6 62,4 68,9 80,9 125,4 177,9 308,4 433,7 553,0 2,0 3077,1 3077. 1 848,4 991,9 1139,5 1186,0 1373,9 1636,4 1901,2 1828,8 2699,8 2497,1 2505,2 2888,0 2966,5 3153,6 3077. 1 17,7 19,4 39,9 16,9 18,4 17,0 17,5 124,8 128,9 17,2 137,1 16,9 140,8 4306,1 6022,1 5597,5 873,1 12082,0 28880,8 1812,6 30693,4 51,6 89,4 571,5 848,4 991,9 1139,5 1186,0 1373,9 1636,4 1978,2 1988,9 2863,2 2651,4 2662,9 2888,0 2966,5 3153,6 3077. 1 31405,9 ÅR RP 1984-87 RP 1987-91 RP 1990-94 Suppl. finans. RP 90-94 RP 1994-98 (*) FTU-PROGRAMMER APAS FTU+APAS SPRINT EKSF 80% af THERMIE Forskning i alt (1) 1 5539,7 I l l 1 8163 12145 14748 EF-BUDGET (1992-priser) 41352 40385 46730 48475 52473 49327 49952 59126 61232 66759 63761 74983 79305 83968 86591 Forskning i alt i % af budget 2,1 2,5 2,4 2,4 2,6 3,3 4,0 3,4 4,7 Defiationsfaktor(**) 0,699 0,741 0,767 0,792 0,821 0,863 0,902 0,949 1,000 Årlig inflation i % 6,0 3,5 3,3 3,6 5,1 4,5 5,2 3,5 % med suppl. på 700 mio ECU 4,0 1,015 1,5 4,2 3,9 3,7 1,034 1,046 1,073 1,9 1,2 2,6 3,9 3,8 1,094 2,0 4,1 3. 6 1,121 2. 5 3. 9 (*) Beløbene til RP 1994-1998 er dem, der blev vedtaget ved udvidelsen af EU. (**) I de deflatorer, der er anvendt fra 1995 er der taget hensyn til udvidelsen af EU fra 12 til 15 medlemsstater (COM(96)65) (1) FTU + THERMIE + EKSF + SPRINT + APAS ^ ^ Liste over de vigtigste anvendte akronymer og forkortelser ACTS AFP AIR Avancerede kommunikationsteknologier og - tjenester Aktioner med omkostningsdeling Landbrug og agroindustri, herunder fiskeri (FTU-særprogram) ALTENER Særlige aktioner til fremme af de vedvarende energikilders markedsindtrængning (FTU-særprogram) APAS Forberedelses-, ledsage- og støtteforanstaltninger AVICENNE Teknisk-videnskabeligt samarbejde med Maghreb-lande og andre lande i Middelhavsområdet AVS-lande Lande i Afrika, Vestindien og Stillehavet BCR BIOMED BRIDGE BRITE/EURAM Fællesskabets Referencebureau Biomedicin og sundhed (FTU-særprogram) Bioteknologisk forskning med sigte på innovation, udvikling og vækst i Europa (FTU-særprogram) Grundforskning i industriteknologi for Europa/europæisk forskning i avancerede materialer (FTU-særprogram) CCFP Det rådgivende Udvalg for Fusionsprogrammet CEN/CENELEC Den Europæiske Komite for Elektroteknisk Standardisering CERN Det Europæiske Råd for Atomkerneforskning COPERNICUS Cooperation in Science and Technology with Central and Eastern Europe CORDIS Community Research and Development Information Service (Fællesskabets COST COSU CRAFT CREST CSTP ECE ECHO EF EFT EFTA EKSF EMBL informationstjeneste for forskning og udvikling) Europæisk samarbejde om videnskabelig og teknisk forskning Samarbejde med Sovjetunionen om nuklear sikkerhed European Cooperative Research Action for Technology Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning Komiteen for Videnskabelig og Teknologisk Politik (OECD) Den Økonomiske Kommission for Europa European Commission Host Organisation Det Europæiske Fællesskab De Europæiske Fællesskabers Tidende Den Europæiske Frihandelssammenslutning Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab European Molecular Biology Laboratory (Det Europæiske Laboratorium for Molekylærbiologi) -f<o-y ENRICH European Network for Research in Global Change (europæisk ncl for ESA ESF forskning i globale ændringer) Den Europæiske Rumorganisation European Science Foundation ESPRIT Det europæiske strategiske forsknings- og udviklingsprogram inden for ESTA ET AN ETSI EU Euratom EUREKA EURET EØS FFC FMC FTU HCM HFSP IEA IMS INCO INTAS IPTS IRDAC ISC ISTC IT ITER informationsteknologi (FTU-særprogram) Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi Det Europæisk Net for Teknologivurdering Det Europæiske Institut for Telekommunikationsstandarder Den Europæiske Union Det Europæiske Atomenergifællesskab European Research Coordination Agency Særprogram for forskning og teknologisk udvikling på transportområdet (FTU-særprogram under det andet rammeprogram) Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde Det Fælles Forskningscenter Uddannelse og mobilitet for forskere Forskning og teknologisk udvikling (i fjerde rammeprogram defineret som forskning, teknologisk udvikling og demonstration) Menneskelige ressourcer og mobilitet (FTU-særprogram under RP3) Human Frontier Science Program Det internationale energiagentur Intelligent produktionssystem Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer (anden aktion under det fjerde rammeprogram) Den internationale sammenslutning for fremme af samarbejdet med forskere fra de nye uafhængige stater fra det tidligere Sovjetunionen (International Association for the Promotion of the Cooperation with Scientists from the Newly Independent States of the former Soviet Union) Institute of Prospective Technological studies (FFC, Sevilla) Rådgivende udvalg for industriel forskning og udvikling Internationalt videnskabeligt samarbejde Internationalt videnskabs-og teknologicenter (Moskva) Informationsteknologi Skitseprojekteringen af den internationale termonukleare forsøgsreaktor ITER-EDA JET Skitseprojekteringen af den internationale termonukleare forsøgsreaktor - detaljeret konstruktionsprojektering Joint European Torus li JOULE MAST MEDA s—= = ^ =— • — _ — - = Joint Opportunities for Unconventional or Long-term Energy Supply FTU- særprogram inden for ikke-nuklear energi og rationel energiudnyttelse) s s =^= =^ ^— _ —! S_ , —^= _ — , — _J. _ _ - ^ " Havforskning og -teknologi (FTU-særprogram) Ledsageforanstaltninger til reformerne af de økonomiske og sociale strukturer i landene i middelhavsområdet MERCOSUR Fælles markeder mod syd NAFTA Den nordamerikaske frihandelssammenslutning NUS OECD OPET PAC PED PECO PHARE RACE RIS RITTS RP RSEF SAVE SMV SNG SPRINT STD TACIS Nye uafhængige stater (New Independent States) i det tidligere Sovjetunionen Organisation for Økonomisk Samarbejde og Udvikling Organisation til fremme af energiteknik (organization for the promotion of energy techniques) Den fælles landbrugspolitik Udviklingslande Central- og østeuropæiske lande Handlingsplan for en samordnet bistand til Polen og Ungarn Forskning og udvikling inden for avanceret kommunikationsteknologi i Europa (FTU-særprogram) Regionale innovationsstrategier Regional Innovation and Technology Transfer Strategies and Infrastructures Rammeprogram Program for målrettet socioøkonomisk forskning (specifikt FTU-program under fjerde rammeprogram Handlingsprogram til fremme af energieffektiviteten Små og mellemstore virksomheder Samfundet af Uafhængige Stater i det tidligere Sovjetunionen Strategisk program for innovation og teknologioverførsel FTU-særprogram på området videnskab og teknik i udviklingens tjeneste (også VTU) EF-Kommissionens program for faglig bistand til de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen og Georgien TELEMAN Fjernhåndtering i farlige eller ødelagte nukleare miljøer THERMIE J Program til fremme af innovative energiteknologier TIDE VALUE WTO •— — » :. , _ — ] Telematiksystemer for integration af handicappede og æidre Særprogram for spredning og udnyttelse af resultater af videnskabelig og | teknologisk forskning j World Trade Organisation ^3 ISSN 0254-1459 KOM(96) 437 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 Katalognummer : CB-CO-96-439-DA-C ISBN 92-78-08600-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg