title: ÅRSRAPPORT OM SAMHØRIGHEDSFONDEN - 1995

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
activity report
environmental protection
implementation of the budget
transport infrastructure

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 09. 1996 KOM(96) 388 endelig udg. ÅRSRAPPORT OM SAMHØRIGHEDSFONDEN 1995 (forelagt af Kommissionen) FORORD Samhørighedsfondsrapporten for 1995 er den første rapport, der dækker aktiviteterne i et helt kalenderår. Aktiviteterne i perioden fra 1. april 1993 til 26. maj 1994 blev omtalt i en specifik rapport om det finansielle samhørighedsinstrument, som blev oprettet i afventning af Maastricht-traktatens ratificering. Samhørighedsfondsaktiviteterne fra 27. maj 1994 til udgangen af 1994 blev gennemgået i et supplement til nævnte rapport. En konsolideret udgave af disse rapporter for 1993-1994 blev offentliggjort i 1995. første årsrapport skal også fuldstændige Denne at Samhørighedsfonden ved udgangen af 1995 er et fuldt funktionsdygtigt instrument for økonomisk og social samhørighed. Erfaringerne har været meget tilfredsstillende, hvad angår budgetgennemførelse og budgetimplementering i marken. Der er nu blevet indført effektive procedurer til at sikre udarbejdelsen, implementeringen og overvågningen af projekter, og de letter udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen og bidrager til at indkredse og løse eventuelle problemer. ses på baggrund af, Generelt set præciserede Kommissionen to hovedprincipper i 1995. Målet, nemlig en 50/5 O-fordeling af finansieringen af miljøprojekter og transportinfrastrukturprojekter i hele perioden indtil udgangen af 1999, blev bekræftet som Kommissionens mål. Dette er et tydeligt tegn på, at miljøprojekter, der måske ikke altid er så synlige eller så omfattende som transportinfrastrukturerne, tillægges lige så stor betydning af Kommissionen, og at medlemsstaterne bør fremsætte forslag i overensstemmelse hermed. For det andet har Kommissionen præciseret, hvordan den har til hensigt at anvende Samhørighedsfondens princip som betinget støtte. Dette spørgsmål er udførligt behandlet i et særligt afsnit i denne rapport. Det er vigtigt, at princippet om betinget støtte opfattes som et troværdigt og holdbart politisk standpunkt og samtidig gennemføres uden unødige afbrydelser af udviklingen i den pågældende medlemsstat. Denne rapport indeholder de vigtigste oplysninger om samhørighedsfondsaktiviteterne i 1995 og vil blive distribueret i relevant omfang. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 2 INDLEDNING Økonomisk og social samhørighed er et af hovedmålene i traktaten om Den Europæiske Union. I løbet af 1995 videreførte og styrkede Samhørighedsfonden sit bidrag til gennemførelsen af dette mål. De fleste af problemerne omkring oprettelsen af Samhørighedsfonden i 1993-1994 er nu blevet løst. 1995 var det første fulde år med samhørighedsfondsaktiviteter. Erfaringerne med det finansielle samhørighedsinstrument i 1993-1994 og de første tiltag i forbindelse med Samhørighedsfonden i den resterende del af 1994 har dog været meget nyttige ved fastlæggelsen af fondens nuværende virke. 1995 var derfor også året, hvor fondens aktivitet fandt sit normale leje og sine rutiner. I årets løb blev fondens finansieringsstrategi videreudviklet i fuld overensstemmelse med fondsforordningens bestemmelser. Den tilstræbte ligevægt på 50/50 mellem de to interventionsområder - transportinfrastruktur og miljø - blev yderligere forbedret, og i transportsektoren blev der lagt større vægt på at øge jernbanefaciliteterne end på vejnettet. Denne udvikling tilgodeser de bemærkninger, som Europa-Parlamentet fremsatte i sin udtalelse om årsrapporten om Samhørighedsfonden 1994, og udtalelserne fra Regionsudvalget og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om samme emne. transportinfrastrukturprojekter, der Fonden finansierer stadig kun i det transeuropæiske transportnet (TEN - transport) eller direkte tager sigte på at give adgang til nettet. Fuldførelsen af prioriterede afsnit af nettet er derfor fortsat den grundlæggende finansieringsstrategi på transportområdet, og projekter, der forelægges af medlemsstaterne, finansieres i overensstemmelse med denne prioritering. Forsinkelsen i vedtagelsen af den endelige version af TEN skaber forviklinger, men dette problem kan overvindes inden for rammerne af den nuværende samhørighedsfondsforordning. indgår På miljøområdet afspejler prioriteringen EF-direktiverne om drikkevandsforsyning og behandling àf spildevand og fast affald, herunder byaffald. Der er også givet støtte til andre miljøaktioner, f. eks. skovrejsning, habitatbeskyttelse og naturbevarelse. Alle fondens interventioner har fundet sted under behørigt hensyn til princippet om, at forureneren betaler, og på grundlag af de bedste evalueringsmetoder, der er til rådighed. Inden for sidstnævnte område har Kommissionen tidligere konstateret, at analysemetoderne og deres anvendelse i praksis lader noget tilbage at ønske, og har taget skridt til at rette op på denne mangel. Situationen er blevet væsentligt bedre siden 1993. Samhørighedsfonden er nu et fuldt ud funktionsdygtigt, effektivt og fleksibelt instrument Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 3 til finansiering af projekter, der skal forbedre den økonomiske og sociale samhørighed i Unionen. Budgetgennemførelsen for året var 100% for forpligtelsesbevillingernes vedkommende og tæt på 100% for betalingsbevillingernes vedkommende. Det er således for tredje år i træk lykkedes at opbruge hele det disponible budget, og det er det første år, hvor betalingerne nærmer sig de 100%. Disse tal er slående, når man tænker på, at hvert enkelt projekt skal gennemgås i detaljer, inden der kan indgås forpligtelser og foretages betalinger, og at der gennemføres løbende overvågning og kontrol af fysiske indikatorer, inden yderligere betalinger finder sted. Resultatet er, at der er fuld sikkerhed for, at projekterne gennemføres fysisk. Der er ingen "optisk" budgetvirkning, dvs. store betalinger, der kun afspejler de første forskud på godkendte projekter og ikke den faktiske gennemførelse i marken. Selv om de opnåede resultater er positive og i høj grad bidrager til samhørighed, er den generelle økonomiske baggrund svag. Til trods for de bestræbelser, der fulgte på hvidbogen om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse - det omfattende vækstinitiativ, som Europa-Kommissionen introducerede i 1993 - er den nuværende økonomiske baggrund for fremme af økonomisk og social samhørighed og mindskelse af underudviklingen i de dårligst stillede medlemsstater ikke den bedste. De høje ledighedstal og dæmpede vækstudsigter i Unionen som helhed afspejler også situationen i de fire samhørighedslande: når man ser bort fra Portugal, er ledigheden stadig stor, og de økonomiske prognoser giver kun ringe håb om en væsentlig reduktion. Bekæmpelse af ledigheden og en øget indsats for jobskabelse har længe været en prioriteret opgave, også for Kommissionen, og der lægges mere og mere vægt på den beskæftigelsesskabende effekt af alle aktioner. Dette er også for samhørighedsfondsprojekterne, og Kommissionen har taget skridt til at forbedre vurderingen af indvirkningen på beskæftigelsen på kort og lang sigt i denne forbindelse. Afsnit 4. 6. 4 i denne rapport giver flere oplysninger om dette vigtige spørgsmål. tilfældet I denne sammenhæng har flere medlemsstater samtidig problemer med at opfylde konvergenskriterierne fra Maastricht og følge den linje, der blev lagt i de økonomiske konvergensprogrammer, som går forud for tredje fase af EMU. For de fire medlemsstater, der er omfattet af Samhørighedsfonden, er fondens aktiviteter en stor hjælp i denne situation: de offentlige udgifter holdes nede, samtidig med at prioriterede investeringer kan fortsætte. Samhørighedsfondens samlede ressourcer er naturligvis begrænsede, og investeringsniveauet kan kun opretholdes inden for de snævre grænser, der sættes af de midler, som er afsat på budgettet til hver enkelt medlemsstat. Der har fortsat været en del problemer, fordi miljøprojekter er blevet anmeldt med forsinkelse, fordi der er blevet anmeldt miljøprojekter under tærsklen på 10 mio. ECU, og fordi der har været forsinkelser som følge af problemer i forbindelse med offentlige indkøb. Forsinkelserne i gennemførelsen af miljøprojekter er desværre tiltaget. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 4 Samarbejdet med EIB giver stadig tilfredsstillende resultater og øger kvaliteten af projektevalueringen. Flere projekter har ikke kunnet vedtages i den foreslåede form og er enten blevet afvist eller har måttet ændres, inden de kunne accepteres. Medlemsstaterne er blevet underrettet herom. Der måtte indledes suspensionsprocedurer i adskillige tilfælde. I 1995 øgedes antallet af møder i overvågningsudvalgene, og kontrolbesøgene blev intensiveret. Der blev konstateret nogle uregelmæssigheder, men uden følger for Unionens budget, da det var muligt at foretage korrektioner, inden udbetalingerne fandt sted. I de første tre år af Samhørighedsfondens levetid er der ikke konstateret nogen tilfælde af svig. Et vist antal projekter var allerede afsluttet eller næsten afsluttet i 1995. Nogle projekter er endog blevet åbnet for offentligheden. Et udkast til beslutning om foranstaltninger vedrørende informationskampagner er blevet tilsendt Europa-Parlamentet. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 5 INDHOLDSFORTEGNELSE KAPITEL 1 SAMHØRIGHEDSFONDENS IVÆRKSÆITELSE 1. 1 1. 2 1. 3 Baggrund Status over fondens virke EU-udvidelse 9 11 12 KAPITEL 2 FINANSIEL STØTTE FRA FONDEN - FORPUGTELSER OG BETALINGER 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 Disponible budgetmidler Fordeling pr. medlemsstat Budgetgennemførelsen 2. 3. 1 Spanien 2. 3. 2 Portugal 2. 3. 3 Grækenland Irland 2. 3. 4 Støtte til undersøgelser og tekniske støtteforanstaltninger 2. 4. 1 Generelt 2. 4. 2 På Kommissionens initiativ 2. 4. 3 Efter anmodning fra medlemsstaterne 2. 5 Betalinger pr. medlemsstat i 1995 KAPITEL 3 KONVERGENS OG BETINGET STØTTE 3. 1 Konvergensprogrammer 3. 1. 1 Spanien 3. 1. 2 Portugal 3. 1. 3 Grækenland Irland 3. 1. 4 13 14 15 16 25 31 37 43 43 43 44 45 46 46 47 47 48 Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 6 KAPITEL 4 VURDERING AF DE VEDTAGNE PROJEKTER OG AKTIONER 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 4. 5 4. 6 4. 7 4. 8 Generelt Transeuropæiske transportnet Bidrag til gennemførelse af miljøpolitikken Ligevægt mellem miljø og transport Vurdering af foreneligheden med EU's politik på andre områder Samhørighedsfondens socio-økonomiske virkninger Samordning og sammenhæng med de øvrige EU-finansieringsinstrumenter Den Europæiske Investeringsbanks rolle i forbindelse med vurderingen af projekterne. KAPITEL 5 OVERVÅGNING OG KONTROL 5. 1 Overvågningsudvalg 5. 1. 1 Spanien 5. 1. 2 Portugal 5. 1. 3 Grækenland Irland 5. 1. 4 5. 2 5. 3 5. 4 5. 5 Kontrolbesøg aflagt af Kommissionens tjenestegrene. EIB's rolle Svig og uregelmæssigheder Verserende retssager KAPITEL 6 DIALOG MELLEM INSTITUTIONERNE INFORMATION OG OFFENTLIGHED 6. 1 Oplysningspligt over for Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og 6. 2 6. 3 6. 4 Sociale Udvalg og Regionsudvalget 6. 1. 1 Europa-Parlamentet 6. 1. 2 Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Information af medlemsstaterne Information af arbejdsmarkedets parter Indkaldelse af de berørte kredse til høring Informationsmøder for de berørte kredse 6. 4. 1 6. 4. 2 Temadag om jernbaner 6. 4. 3 Forskellige informationsmøder 49 50 60 60 61 66 73 77 79 79 81 82 83 84 86 86 87 88 88 90 91 91 91 91 92 92 Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 7 6. 5 6. 6 6. 7 Seminar om den finansielle forvaltning Foranstaltninger til information af offentligheden, iværksat på Kommissionens initiativ Foranstaltninger truffet af medlemsstaterne 94 94 95 BILAG Bilag 1 Bilag 2 Bilag 3 Kortfattet beskrivelse af de projekter, der er godkendt i 1995 (offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende) - liste over projekterne Diagrammer Kort over jernbane- og vejkort Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 8 KAPITEL 1 - Samhørighedsfondens iværksættelse KAPITEL 1 SAMHØRIGHEDSFONDENS IVÆRKSÆTTELSE 1. 1 BAGGRUND 1. 1. 1 Betinget støtte For Samhørighedsfonden gælder det princip, at støtten er betinget, jf. artikel 6 i fondsforordningen1. Princippet var suspenderet indtil to år efter Maastricht-traktatens ikrafttrædelse, dvs. indtil den 1. november 1995. Den 20. december 1995 traf Kommissionen beslutning om princippets praktiske anvendelse. fra Til forskel forordningen om forordningerne om strukturfondene etablerer Samhørighedsfonden en forbindelse mellem støtten fra fonden og forvaltningen af det nationale budgetunderskud, jf. Maastricht-traktatens artikel 104 C. Ifølge forordningens artikel 6 skal Kommissionen suspendere finansieringen af nye projekter eller - hvis det drejer sig om projekter med flere faser - nye projektfaser, hvis det fastslås, at den pågældende medlemsstat har et uforholdsmæssigt stort offentligt underskud. I september 1994 konstaterede Rådet, at Spanien, Portugal og Grækenland havde uforholdsmæssigt store offentlige underskud, mens dette ikke var tilfældet for Irland. For de tre førstnævnte lande blev der i Rådets henstilling opstillet mål, som skulle nås for 1995, og i juli 1995 bekræftede Rådet 1995-målene og opstillede nye for 1996. Efter at de berørte medlemsstater har fremlagt deres endelige budgetrapporter for 1995, vil det i løbet af foråret 1996 blive undersøgt, om 1995-målene er nået. Har en medlemsstat ikke nået sit 1995-mål, suspenderer Kommissionen betalingerne fra Samhørighedsfonden til alle nye projekter og til nye projektfaser for igangværende projekter. Hvis finansieringen suspenderes i foråret 1996, kan finansieringen genoptages, hvis 1996-målet nås. Kommissionen har besluttet, at den vil anvende disse regler smidigt. 1. 1. 2 Balance mellem miljø- og transportinfrastrukturprojekter Den 22. november 1995 vedtog Kommissionen et dokument om Samhørighed og miljø, som afklarer et hovedprincip i forbindelse med Samhørighedsfonden. 1 Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 9 I artikel 10, stk. 2, i fondsforordningen er det fastsat, at der skal sikres "en passende balance mellem henholdsvis miljø- og transportinfrastrukturprojekter". Betydningen af dette princip er klar: det ville være uacceptabelt, om det ene af de to investeringsområder systematisk modtog en væsentlig større part af de samlede midler end det andet område, blot fordi der var tale om forskelle i investeringernes art, den gennemsnitlige projektstørrelse, sektorernes udviklingstrin eller de fornødne frister til projektforberedelse. Kommissionen bekræftede i dokumentet, at den tilsigtede en finansiering af miljøprojekter og transportinfrastrukturprojekter på lige grundlag for hele perioden indtil udgangen af 1999. Det betyder, at miljøprojekterne, som måske ikke altid er så synlige eller omfattende som transportinfrastrukturprojekterne, har samme høje prioritering for Kommissionen, og at medlemsstaterne bør fremlægge forslag i overensstemmelse hermed. Kommissionen er naturligvis rede til at anvende princippet smidigt, og den insisterer ikke på, at der sker en fordeling med 50% til hver kategori hvert enkelt år. Noget sådant ville være uproduktivt, og det kunne hindre gode projekter på det ene af områderne, fordi der manglede projekter på det andet. Der blev allerede anvendt en sådan smidighed i 1993, 1994 og 1995, hvilket fremgår af denne rapport. 1. 1. 3 EU-prioritering og national prioritering Ifølge artikel 10 i forordningen om Samhørighedsfonden fastlægger Kommissionen i forståelse med den pågældende medlemsstat de projekter, der skal finansieres af fonden. Det er medlemsstaten, der skal forelægge Kommissionen forslag til projekter. Det er klart, at forslagene vil afspejle den prioritering, som de pågældende medlemsstater har opstillet på nationalt plan for miljø- og transportinfrastrukturer. Det er ligeledes klart, at Kommissionen, når den skal vedtage projekter, som Samhørighedsfonden skal bidrage til, må tage EU-hensyn og -prioriteter i betragtning. Inden for transportinfrastrukturerne skal alle projekterne indgå som led i de beslutninger, der gælder de transeuropæiske net (TEN), eller de skal bygge op om disse net. I praksis har Kommissionen godkendt finansiering af projekter, der på topmødet i Essen blev udpeget som høje prioriteter. På miljøområdet følger Kommissionen nøje den prioritering, der er fastlagt i direktiverne om drikkevand2, spildevand3 og behandling af affald4. Alle tre sektorer er medtaget i den femte program om miljø og bæredygtig udvikling. Hovedparten af miljøfinansieringen sker på disse områder, men det betyder ikke, at andre miljøområder er udelukket, hvilket fremgår af denne rapport. Samhørighedsfonden får et stigende antal ansøgninger om 2 3 4 Direktiv 80/778/EØF, ændret ved direktiv 91/692/EØF (EFT nr. L 377, 1991, s. 48). Direktiv 91/271/EØF (EFT nr. L 135, 1991, s. 40). Direktiv 75/442/EØF, ændret ved direktiv 91/156/EØF (EFT nr. L 78, 1991, s. 32). Direktiv 78/319/EØF, ændret ved direktiv 91/689/EØF (EFT nr. L 377, 1991, s. 20). Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 10 erosionsbekæmpelse, skovrejsning og beskyttelse af habitater. Der er også en stigning inden for naturbevarende til beskyttelse af kystområder. Mange af disse projekter har modtaget støtte tidligere, og der vil blive godkendt nye projekter fremover. Men Kommissionen vil fortsat især lægge vægten på de tre hovedområder, som er dækket af direktiverne. foranstaltninger og foranstaltninger 1. 2 STATUS OVER FONDENS VIRKE Statusopgørelsen over Samhørighedsfondens virke i 1995 afspejler hovedpunkterne i den politik, der blev fastlagt ved forordning (EF) nr. 1164/94, og som Kommissionen har iværksat: der er sket en betydelig udvikling i den forudgående vurdering af projekterne, både på det tekniske og på det økonomiske plan; det skyldes, dels at både Kommissionen og medlemsstaterne har anvendt hensigtsmæssige analyseredskaber, dels at Kommissionen har forbedret sine analysemuligheder ved at udnytte ekstern sagkundskab, ligesom den har samarbejdet med EIB der er etableret et effektivt system til projektovervågning, som efter en indkøringsperiode har bevist sit værd der er iværksat finansielle forvaltningsprocedurer, der kan skabe snæver forbindelse mellem betalingerne og den konkrete gennemførelse, og de afvikles nu tilfredsstillende. Anvendelsen af ovennævnte midler og redskaber betyder, at Kommissionen fuldt ud kan varetage de opgaver, som påhviler den ifølge forordningen, og at den nøje kan følge udviklingen i det enkelte projekt, som den finansierer. I øvrigt bør det nævnes, at fonden har fået forelagt alt for mange projekter af beskeden størrelse, især på miljøområdet. Der har således skullet vedtages et stort antal beslutninger, og det har været en stor arbejdsbyrde at skulle anvende de ret komplicerede procedurer, som kræver et betydeligt administrationsarbejde, på de alt for talrige projekter. Kommissionen finder, at dette forhold bør rettes i 1996, og at interventionerne fra Samhørighedsfonden fremover bør koncentreres på færre, men større projekter eller sammenhængende projektgrupper, der har en betydelig virkning, og som udtrykker en integreret strategi på transport- og miljøområdet. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 11 1. 3 EU-UDVIDELSE I overensstemmelse med formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds samling i Madrid har Kommissionen videreført sine undersøgelser af de følger, som en udvidelse har for den økonomiske og sociale samhørighed. Selv om samhørigheden er et grundlæggende princip for Den Europæiske Union, er det indlysende vanskeligt at komme med forudsigelser om den fremtidige samhørighedspolitik og dens finansielle følger for Unionen. En udvidelse vil påvirke EU-samhørigheden gennemgribende; enhver reform eller ændring af samhørighedspolitikken må ske gradvis og med den fornødne tid til fuldbyrdelse, hvis den skal kunne accepteres af alle. Kommissionen har på et foreløbigt grundlag fastslået, at den generelle anvendelse af samhørighedspolitikken i Unionen bør opretholdes. Samhørighedslandene bør garanteres en fortsat solidaritet, ved hvilken der tages hensyn til, hvad der er opnået inden for økonomisk og social samhørighed. Politikkernes udformning bør give et klart signal om, at princippet om budgetdisciplin konkret iagttages i en situation, hvor de fleste medlemsstater gennemlever en proces med streng budgetforvaltning med henblik på Maastricht-kriteriets opfyldelse. Samhørighedsfonden er kun et af de instrumenter til fremme af økonomisk og social samhørighed, der må undersøges i denne sammenhæng; fondens fortsatte anvendelse indtil 1999 kan udgøre et bidrag til denne undersøgelse. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 12 KAPITEL 2 - Finansiel støtte fra fonden - forpligtelser og betalinger FINANSIEL STØTTE FRA FONDEN - FORPLIGTELSER OG BETALINGER KAPITEL 2 2. 1 DISPONIBLE BUDGETMIDLER På Det Europæiske Råds samling i Edinburgh i december 1992 besluttede stats- og regeringscheferne at bevilge 15 150 mio. ECU til fire lande i perioden 1993-1999 (1992-priser). De årlige bevillinger fordeler sig således: År 1993 1994 199S 1996 1997 1998 1999 IALT mio. ECU (1992-priser) Beløb 1. 500 1. 750 2. 000 2. 250 2. 500 2. 550 2. 600 15. 150 Under hensyntagen til inflationen blev forpligtelsesbevillingerne for regnskabsårene 1993, 1994 og 1995 efter indeksering fastsat til henholdsvis 1 565 mio. ECU, 1 853 mio. ECU og 2 152 mio. ECU. Betalingsbevillingerne for de samme regnskabsår udgør 1 000 mio. ECU, 1 679 mio. ECU og 1 750 mio. ECU. Ved afgørelse fra budgetmyndigheden (Europa-Parlamentet og Rådet for Den Europæiske Union) blev 300 000 ECU i 1995 overført til den konto, der forvaltes af UCLAF (tjenesten for koordinering af bedrageribekæmpelse), for at denne kunne få stillet både forpligtelses- og betalingsbevillinger til rådighed til bekæmpelse af bedrageri i forbindelse med Samhørighedsfonden. Ved denne overførsel kom de midler, som fonden rådede over for 1995, til at udgøre 2 151,7 mio. ECU (forpligtelsesbevillinger) og 1 749,7 mio. ECU (betalingsbevillinger). På ovennævnte grundlag blev budgettet for 1996 fastsat (forpligtelsesbevillinger) og 1 919 mio. ECU (betalingsbevillinger). til 2 444 mio. ECU Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 13 2. 2 FORDELING PR. MEDLEMSSTAT Der er foretaget en vejledende fordeling af midlerne, jf. bilag I til forordningen. Ifølge denne vejledende fordeling får Spanien 52-58%, Grækenland 16-20%, Portugal det samme og Irland 7-10%. Følgende tabel viser, hvilke beløb den vejledende fordeling indebærer: SPANIEN GRÆKENLAND OG PORTOGAL Mio. ECU (1992-priser) IRLAND 52% 780 55% 825 58% 16% 18% 20% 870 240 270 300 7% 105 9% 135 10% 150 M«d- lems- stat 1993 1994 910 962,5 1. 015 280 315 350 122,5 157,5 175 1995 1. 040 1. 100 1. 160 320 360 400 140 180 200 1996 1. 170 1. 237,5 1. 305 360 405 450 157,5 202,5 225 1997 1. 300 1. 375 1. 450 400 450 500 175 225 250 1998 1. 326 1. 402,5 1. 479 408 459 510 178,5 229,5 255 1999 1. 352 1. 430 1. 508 416 468 520 282 234 260 tALT 93/99 6,174 ». 332,5 3. 787 2,424 2. 727 3. 030 1. 060,5 1,363,5 1. 515 Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 14 2. 3 BUDGETGENNEMFØRELSEN For regnskabsåret 1995 var der pr. 31. december disponeret over 2 151,6 mio. ECU, dvs. 99,9% af de dispomble bevillinger. Tabel 1 viser, hvordan Samhørighedsfondens forpligtelsesbevillinger fordeler sig pr. medlemsstat og pr. kategori. Tabel 1 - Forpligtelsesbevillinger - 1995: 2 151,7 mio. ECU Mio. ECU MS SP GR IRL PT IALT Tk. bst. I A LT Miljø % Transport % lait Fordeling. 574. 225. 824 48,48 610. 206. 854 51,52 1. 184. 432. 678 55,09 228. 184. 658 58,82 159. 729. 130 41,18 387. 913. 788 18,04 93. 179. 175 48,94 97. 182. 548 50,06 190. 361. 723 8,87 146. 648. 564 37,88 240. 472. 848 62,12 387. 121. 601 1. 042. 238. 221 48,48 1. 107. 591. 380 51,52 2. 149. 829. 584 18 100 - - - - 1. 845. 950 0,086 1. 042. 238. 221 1. 1O7. 59Ï. 330 2J$t67&581 100 Uudnyttet saldo for forpligtelsesbevillingerne : (2. 151. 700. 000 - 2. 151. 675. 581) = + 24. 419 ECU Tabel 2 - Betalingsbevillinger - 1995: 1 749,7 mio. ECU Mio. ECU MS Miljø, % Transport % lait Fordeling. < SP GR IRL PT IALT Tk bst. IALT 358. 421. 236 32,4 746. 857. 276 67,6 1. 105. 278. 512 65 76. 977. 597 85 13. 523. 230 15 90. 500. 827 51. 669. 204 38,6 81. 988. 686 97. 052. 060 26,3 272. 152. 257 61,4 73,7 133. 657. 890 369. 204. 317 584. 120. 097 34,4 1. 114. 521. 449 65,6 1. 698. 641. 546 5 8 22 1 - - - - 501. 942 0,03 584J2Ô. 097 1,114. 521. 44$ 1. 699,143,488 100 Saldo for betalingsbevillingerne: (1. 749. 700. 000 - 1. 699. 143. 488) = 50. 556. 512 (2,9%) Budgetgennemførelsen for regnskabsåret 1995 var for betalingsbevillingeme på 97,1%. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 15 Tabel 3 - Bevillinger til bedrageribekæmpelse (jf. punkt 2. 1 i denne rapport) Dispomble bevillinger: 300 000 ECU «jBjffjiq^^ ,. ,. , sasasaas. MM , ,,. , ,. ,. :. ,. i. 1. ,,,,. ,. 1 ———f. ECU 296. 000 | 197. 320 102. 680 Den uudnyttede bevillingssaldo på 4 000 ECU (300 000 - 296 000) bortfaldt ved regnskabsårets udgang. 2. 3. 1 Spanien 2. 3. 1. 1 Miljø forelagde de spanske myndigheder 43 ansøgninger om støtte fra I 1995 Samhørighedsfonden, omfattende næsten 800 projekter på miljøområdet og et støttebeløb på 919 mio. ECU. Ansøgningerne dækker vandforsyning, spildevandsrensning, byaffald, skovrejsning, fysisk planlægning og restaurering af områder ved kysten og i byer. sektorer: fem bekræfter 1995-interventionsområderne tilkender miljøproblemerne. Især er det et hovedanliggende, at der iværksættes spildevandsrensning. Denne sektor tegnede sig for 48% af støtten på miljøområdet, og sigtet var navnlig at gennemføre EF-direktiv 91/271/EØF om spildevand, navnlig med henblik på 1998- og 2000-fristen. prioritering, Spanien den 1995 var det første år, hvor de selvstyrende samfund og de lokale myndigheder deltog i forelæggelsen og gennemførelsen af de projekter, som finansieres af Samhørighedsfonden; der var forud indgået aftale mellem centraladministrationen og nævnte myndigheder om dette samarbejde. I 1995 vedtog Kommissionen 47 beslutninger, omfattende ca. 610 projekter og foranstaltninger på miljøområdet i Spanien. Beløbet for de støtteberettigede omkostninger var på 834 806 979 ECU og støtten for 1995 på 574 221 690 ECU, dvs. 48,5% af den samlede støtte fra Samhørighedsfonden. De tidligere beslutninger på dette område (vedtaget i 1993 og 1994) gav ikke anledning til finansielle forpligtelser i 1995, da der blev indgået forpligtelse for det samlede beløb på én gang. Det er vanskeligt for Spanien at foreslå store projekter på miljøområdet, og der blev således i 1995 i stedet fremlagt forslag om mange mindre foranstaltninger; vanskeligheden skyldes især, at gennemførelsen varetages decentralt af forskellige organer, af centraladministrationen og af de regionale og lokale myndigheder, endvidere at de foreslåede interventionssektorer er meget forskellige. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 16 De godkendte projekter er opstillet efter kategori i nedenstående tabel. I de følgende afsnit gives der er nærmere redegørelse for de vigtigste projekter i de enkelte kategorier. De godkendte projekter modsvarer de prioriteter, der er opstillet i det femte EU-program om miljø og bæredygtig udvikling, målene i traktatens artikel 130 R samt kravene i EU-direktiverne på miljøområdet. Projekter opdelt på sektorer Kategori : Sml. omkostn. Støtte • i ? S % Ecu Antal besln. Vandrensning 462. 674. 562 377. 989. 429 275. 944. 076 48,06 22 Vandforsyning 74. 690. 587 63. 486. 998 63. 486. 998 11,06 Affald Bymiljø Kyster 54. 525. 589 43. 620. 469 32. 011. 353 5,57 30. 773. 797 24. 619. 035 24. 619. 035 4,29 118. 160. 652 100. 436. 552 100. 436. 552 17,49 Skovrejsning 87. 295. 355 72. 012. 861 72. 012. 861 12,54 Undersøgelser og andet 6. 686. 437 5. 710. 815 5. 710. 815 0,99 3 7 3 3 7 2 IALT 834. 806. 979 687. 876. 159 574. 221. 690 100 47 Vandforsyning I den nationale vandplan, der fortsat er til behandling, er der opstillet mål og foranstaltninger på dette område. Der er vedtaget tre beslutninger om vandforsyning; de omfatter ca. 56 foranstaltninger, der skal skabe en bedre forsyning med vand af god kvalitet til de store byer (navnlig i Guadalajara, Huelva, Murcia, Malaga, Cuenca og Teruel) og i de områder, der er ramt af tørke og dermed vandmangel i afvandingsområderne Sur, Guadalquivir, Guadiana, Segura, Tejo og Jucar. Der er især tale om etablering af de fornødne infrastrukturer til fremførsel af drikkevand til nævnte områder fra forsyningsstederne (pumpestationer, vandledninger, tunneler, rensningsanlæg mv. ). Foranstaltningerne, der skal afhjælpe tørkeproblemerne, er fremlagt for det enkelte afvandingsområde. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 17 Spildevandsrensning I februar 1995 godkendte Spanien den nationale plan for rensning af spildevand, hvis mål er at samordne indsatsen fra de offentlige myndigheder og fremme opfyldelsen af de krav, der er fastsat i direktiv 91/271 /EØF. Planen fastlægger de følsomme og mindre følsomme områder, og den kortlægger behovene for infrastrukturer og for sanering og rensning; endvidere opstilles der et samlet skøn over den økonomiske indvirkning. Ud af de 21 vedtagne beslutninger er 13 blevet forberedt direkte af de regionale og lokale myndigheder, der også skal varetage gennemførelsen. Formålet med etableringen af infrastrukturer for indsamling og behandling af spildevand er især at formindske forureningsgraden for spildevand, at forbedre sundhedsforholdene, at beskytte økosystemerne og at muliggøre en mere rationel vandudnyttelse. Affald Den nationale strategi for farligt affald for perioden 1995-2000 og for retablering af forurenede arealer for perioden 1995-2005 blev godkendt i februar 1995. De to planer omfatter de prioriteter og kriterier, der er fastlagt af Den Europæiske Union, især direktiv 91/689/EØF, der fastlægger parametrene for farligt affald. Der er finansieret to beslutninger om forvaltning af farligt affald i Extremadura og i Baskerlandet og tre beslutninger om byaffald i Madrid, Barcelona og Bilbao. Projekterne gælder selektiv indsamling af fast byaffald, formindskelse af mængden af farligt affald ved indsats ved kilden, fremme af genindvinding og genbrug af affald og behandling af affald med henblik på miljøet. Endvidere er der finansieret to beslutninger om retablering af forurenede arealer. Formålet med disse projekter er at forebygge jordforurening og sanere og genbruge forurenede arealer. Skovrejsning Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (ICONA) har udarbejdet en plan for skovrejsning for perioden 1995-1999; den omfatter tilplantning og bekæmpelse af erosion og ørkendannelse, og foranstaltningerne er integreret i den nationale plan for genoprettelse af vand- og skovforholdene (pr. afvandingsområde). Sidstnævnte plan indeholder også foranstaltninger om retablering af plantedækket i de økosystemer, der er beskadiget af brande. De selvstyrende samfund og centraladministrationen (ICONA) har forelagt projekter, der er grupperet pr. afvandingsområde. Der blev i 1995 vedtaget syv beslutninger, som omfatter 348 projekter inden for skovrejsning; der er tale om genetablering af plantedækket ved tilplantning, Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 18 bevoksningspleje med henblik på forbedring af den eksisterende bevoksning, arbejder med det formål at bevare vandløb med stærk strøm, at konsolidere og forstærke bredder samt at beskytte mod jordskred ved hjælp af diger og høfder. Der er planlagt andre supplerende foranstaltninger, herunder vandbygningsarbejder i vandopsamlingsområder, hvor der er sket en forringelse af forholdene. Kvster Tre beslutninger, omfattende 35 projekter, blev godkendt. Disse projekter blev forelagt af centralministrationen og gælder fysisk planlægning i kystområder, retablering af strande og genoprettelse af miljøforholdene i forskellige kystzoner, både ved Middelhavet og ved Atlanterhavet. Formålet er at beskytte kystområdet, at genoprette kystforhold, der har økologisk betydning, og at mindske trykket af menneskers tilstedeværelse i disse områder. Ligeledes blev der vedtaget tre beslutninger, der skal bekæmpe stranderosion, retablere og beskytte naturmiljøet og genskabe kysternes naturområder. Bvmiliø Der blev forelagt foranstaltninger af lokalmyndigheder med sigte på forbedring af bymiljø, og der blev vedtaget tre beslutninger for de forskellige kategorier af projekter. Et projekt gælder restaureringen af det historiske centrum i Barcelona (Case-Antic); det er forelagt af bystyret i byen. En gruppe på fire projekter, der gælder etablering af grønne områder på flodbredderne og en indsats mod miljøforringelsen, er blevet forelagt af storstadsområdet Barcelona. Endelig kan det nævnes, at Madrids bystyre har forelagt en gruppe på to projekter, der dels gælder opførelse af en center for akustiske undersøgelser i Madrid dels restaurering af forringede områder i parken Casa de Campo. 2. 3. 1. 2 Transport I regnskabsåret 1995 vedtog Kommissionen ni beslutninger om nye transportinfrastruktur projekter, der finansieres af Samhørighedsfonden, og fem beslutninger om godkendelse af yderligere beløb til projekter, der blev finansieret i 1993 under Det Finansielle Samhørighedsinstrument. Det samlede beløb, der blev disponeret over på 1995-budgettet, er på 610 206 854 ECU, hvoraf 66,1% gælder nye projekter (over 403 mio. ECU), og resten (33,9%) omfatter ændringer af tidligere beslutninger (70 mio. ECU) eller årlige trancher af projekter, der blev vedtaget på grundlag af 1994-budgettet (136,8 mio. ECU). Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 19 Budgetmidlerne fordeler sig således på de forskellige transportformer: - Veje 79,5% - Jernbaner 19,6% - Søfart 0,9%. Veje Følgende projekter kan nævnes i forbindelse med Samhørighedsfondens 1995-budget: 1) 2) 3) Motortrafikvejen Madrid-Valencia (N-III) - vejafsnittet Motilla del Palancar- Minglanilla. Der blev indgået forpligtelse (1995) for den samlede støtte på 34,7 mio. ECU på én gang. Projektet, der er en del af trafikmotorvejen Madrid-Valencia, omfatter to vejbaner på 7 m i bredden og med ydre og indre rabatter på henholdsvis 2,5 m og 1 m, opførelse af fem viadukter og fjorten over-/underføringer, heraf hovedparten med brobane af armeret spændbeton, samt fire udfletninger: Motilla de Palancar-Castillejo de Iniesta, La Granja, Minglanilla. Motortrafikvejen Zaragoza -Huesca Kommissionen har godkendt en finansiering på 103,5 mio. ECU med årlige forpligtelsestrancher. Første tranche (1995) er på 5,6 mio. ECU. Motortrafikvejen Zaragoza-Huesca udgør tredje adgangsvej til Frankrig via Somport-tunnelen. Arbejderne omfatter tre afsnit af vejen. Der er iværksat 23 forskellige arbejder på vejafsnittet Zuera-Almudevar (22 km): broer med brobaner af armeret spændbeton, broer af typen pergola. På afsnittet Almudevar-Huesca (21,6 km) er der planlagt fire overføringer, en underføring under Los Monegros-kanalen, en kombineret stål- og betonstruktur, seksten underføringer og flere støttemure. Somport-tunnelen (Fase II) Kommissionen har godkendt en finansiering på 80,8 mio. ECU med årlige forpligtelsestrancher. 1995-tranchen udgør 26,8 mio. ECU. Boringsprojektet for den spanske del af tunnelen blev forelagt Kommissionen i februar 1994 med henblik på finansiering fra Samhørighedsfonden, og det blev godkendt i 1995. Planen er at bygge en tunnel på 8 553 m, hvoraf 5 185 m ligger i Spanien. Tunnelen forbinder vej nr. 330 Huesca-Somport med RN 134 i Frankrig. Afstanden mellem tunnelfortovene er 9 m, og der er to kørebaner på 3,5 m hver, endvidere to rabatter på 0,50 m og en midterrabat på 1 m. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 20 4) 5) 6) Motorvejen Rias Baias. afsnittet Orense-Porrino (78,7 km) Der er godkendt en støtte på 212,8 mio. ECU. Projektet er opdelt i fem afsnit: Orense-Barbantes: 13,6 km, fem viadukter, tre overføringer og ti underføringer Barbantes-Melon 21,7 km, to viadukter, syv overføringer og enogtyve underføringer Melon-La Caniza: 9,1 km La Caniza-Batallares: 15,5 km, to tunneler (3 km), en bro (spændbeton) med to spænd på hver 186 m (kabler) samt seks over-/underføringer Batallares-Porrino: 18,9 km. Kommissionen har godkendt finansieringen og en ordning med årlige forpligtelsestrancher. For 1995 udgør tranchen 133,2 mio. ECU Den katatoniske tværforbindelse Lerida-Girona - afsnittene Rajadell- Manresa-Artes og Vie Manlleu. Støtten er godkendt med en engangsforpligtelse (1995) på 43,1 mio. ECU. Projektet giver mulighed for en tredobbelt kobling til de transeuropæiske net. Byerne Lerida og Girona forbindes direkte tværs over den lave, midterste del, og forbindelsen opdeles i fem meget forskellige afsnit: Lerida-Cervera, Cervera-Manresa, Manresa-Vic, Vic-Olot og Olot-Figueras. Det projekt, som Samhørighedsfonden finansierer, omfatter afsnittene: Rajadell-Manresa på 7,10 km, Ronda de Manresa på 1,36 km, Manresa- S. Fruitos på 5,04 km, Fruitos-Artes på 8 km, Vic-afsnittet på 8,11 km og Vic-Manlleu på 3,65 km. På afsnittet Rajadell-Manresa-Artes er der planlagt fire viadukter, otte overføringer, femten underføringer og ni udfletninger. Afsnittet Vic-Manlleu omfatter skes udfletninger, en viadukt, otte overføringer og tolv underføringer. Motortrafikvejen ved Llobregats nedre løb Afsnittet Martorell-kystomfartsvejen Der er godkendt en støtte på 129,9 mio. ECU. Kommissionen har godkendt finansieringen med årlige forpligtelsestrancher. Ud over disse arbejder er der tale om to tunneler på 320 m (Nil) og 675 m (jernbane) og en underføring under A-2. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 21 Jernbaner Der blev godkendt to nye projekter i regnskabsåret 1995: - tredje fase af justeringen af'den traditionelle linie "Middelhavskorridoren". Formålet er at muliggøre hastigheder på 200/220 km/t på et net, der indgår i en prioriteret korridor, og hvis to tidligere faser blev finansieret i 1993 og 1994. Støtten er på 172 667 694 ECU, heraf 58 251 821 ECU på 1995-budgettet. - foranstaltninger til modernisering af det traditionelle jernbanenet Der er her tale om en række mindre projekter, som gælder forskellige dele af nettet. Støtten er på 94 256 510 ECU, heraf 46 091 434 ECU på 1995-budgettet. Søfart (Vessel Traffic System) Formålet med VTS-projekterne er at etablere et net med kontrolcentre for søfarten i følsomme områder ved den spanske kyst, så man herved kan forebygge ulykker, bekæmpe forurening og kontrollere søfartsaktiviteterne. Der blev i regnskabsåret vedtaget et VTS-projekt, som supplerer fem andre projekter, der blev finansieret i 1993 på dette felt. Det drejer sig om opførelse af og udstyr til bygninger til kontrol og overvågning af søfarten i havnene Almeria, Bilbao, Palma de Mallorca, Tarragona og Valencia. Støtten er på 11 057 054 ECU, og mht. det statistiske aspekt er halvdelen af beløbet klassificeret i miljøsektoren på grund af de positive miljøvirkninger. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 22 Følgende tabel viser udviklingen i støtten fra Samhørighedsfonden på miljøområdet: Miljøprojekter % Forpligtelser FSI April 93 - maj 94 ECU Forpligtelser SF Juni 94 * des. 94 ECU % % Forpligtelser SF Jan. 95 - <Jec. 95 ECU Vandforsyning og vandforvaltning Kontrol af vandkvaliteten Indsamling og behandling af spildevand - rensning Erosionsbekæmpelse og skovrejsning Naturbevaring Kontrol med industriforurening 1 Affaldsforvaltning 1 Bymiljø | Kystområder j Undersøgelser og andet jlALT 97. 350. 000 32. 167. 000 9. 532. 000 35,9 11,9 3,5 149. 918. 102 38. 939. 615 58. 355. 468 30 7,8 11,7 63. 486. 998 11,06 275. 944. 076 48,06 90. 095. 000 33,2 180. 934. 898 36,7 72. 012. 861 12,54 21. 868. 000 18. 845. 000 8,1 7,0 38. 906. 530 30. 834. 059 7,7 6,2 32. 011. 353 24. 619. 035 5,57 4,29 100. 436. 552 17,49 1. 134. 000 270. 991. 000 0,4 100 2. 489. 917 0,4 5. 710. 815 0,99 500. 378. 589 100 574. 221. 690 100 Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 23 Udvikling i støtten fra Samhørighedsfonden på transportområdet Transportprojekter Veje - motorveje Jernbaner Lufthavne - trafikkontrol Havne - trafikkontrol I A LT % Forpligtelser FSI April 93 - maj 94 ECU % Forpligtelser SF Juni 94 - dec. 94 ECU Forpligtelser SF Jan. 95 - dec 95 ECU % 428. 831. 141 88. 755. 999 73. 173. 742 15. 606. 579 606. 367. 461 71,9 14,7 12,1 1,3 100 3. 050. 470. 658 61,14 484. 862. 435 79,46 193. 860. 252 38,86 119. 815. 892 19,63 498. 907. 910 100 610. 206. 855 100 5. 528. 528 0,91 Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 24 2. 3. 2 Portugal 2. 3. 2. 1 Miljø De projekter, Portugal forelagde i 1995, er en videreførelse af den interventionsstrategi, der er fulgt siden 1993, og som især sigter på, at der etableres infrastrukturer for drikkevandsforsyning, spildevandsrensning og affaldshåndtering i de tættest befolkede områder: Lissabon, Porto og Algarve. Den geografiske koncentration har betydet, at der for de enkelte mål har kunnet fremlægges sammenhængende projektgrupper for afgrænsede områder, hvilket sikrer, at finansieringen fra Samhørighedsfonden får en betydelig virkning og bliver mere rationel. En væsentlig del af 1995-projekterne ligger i forlængelse af de interventioner, der blev finansieret af Det Finansielle Samhørighedsinstrument, f. eks. saneringen af dalområder i Porto-regionen og drikkevandsforsyningen i den østlige del af Algarve. Andre iværksætter foranstaltninger, som skal videreføres i de kommende år, f. eks. de to store systemer for indvinding og distribution af drikkevand i Porto. De projekter, der danner undtagelse fra dette geografiske kriterium, tager sigte på at afhjælpe særlig alvorlige problemer, som på grund af deres hastende karakter kræver et hurtigt og undertiden omfattende indgreb, hvilket f. eks. er tilfældet med rensningen af Ria de Aveiro. Sammenlignet med de tidligere år er der - især i sektoren for drikkevand og byaffald - et øget antal projekter af betydelig størrelse, f. eks. drikkevandssystemerne i Porto og forbrændingsanlæggene i Lissabon og Porto. De pågældende projekter betjener flere kommuner og gennemføres og forvaltes af selskaber med koncession. Behandlingen af flere af disse ansøgninger videreføres i 1996. Inden for spildevandsrensning er der især tale om mindre projekter, da det på grund af selve interventionernes art ofte er vanskeligt at gennemføre projekter, der omfatter flere kommuner. Men disse projekter er ikke desto mindre nødvendige, for at kravene i direktiv 91/271/EØF om rensning af byspildevand kan blive opfyldt, og de udgør en del af en sammenhængende gruppe, således som det er tilfældet for den igangværende gruppe af projekter i Ria Formosa-regionen i Algarve. Der blev i 1995 indgivet 28 ansøgninger om støtte fra Samhørighedsfonden, og det samlede støttebeløb, der blev ansøgt om, oversteg de ressourcer, der var til rådighed til miljøprojekter. Ved udgangen af 1995 var der godkendt 22 projekter, hvoraf fem var blevet forelagt i tidligere år. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 25 Projekterne fordelte sig således på de forskellige kategorier: jj§||§||;§§|^ !!:;:::;£:^ :--<MmM^ Klll^illl Drikkevand Spildevand Fast affald Undersøgelse (vandforvaltning) I A LT Drikkevandsforsyning 10 10 1 1 73. 6 58. 0 7. 5 7. 5 50 40 5 5 * 22 146. 6 100 Sigtet med støtten fra Samhørighedsfonden er, at en større andel af den portugisiske befolkning bliver tilsluttet nettene for drikkevandsforsyning, samtidig med at det sikres, at vandet opfylder de kvalitetskrav, der er fastlagt i EU-direktiverne. 11995 finansierede fonden ti portugisiske projekter i denne sektor til et beløb svarende til halvdelen af de ressourcer, der var til rådighed til miljøprojekter (ca. 73,5 mio. ECU). Næsten alle projekterne gælder Porto- og Algarveregioneme; den eneste undtagelse er dæmningen og tilførselsnettet i Enxoé i Alentejo, et område, som er særlig hårdt ramt af tørke. I Porto-regionen finansierer Samhørighedsfonden to store systemer (nord og syd), der skal forsyne næsten alle kommunerne omkring Porto samt byen selv. Systemerne etableres og forvaltes af selskaber med koncession, i hvilke kommunerne er repræsenteret. Der er tale om store infrastrukturer til indvinding og behandling af vand og om tilførselsnet, der fører vandet frem til beholderne i de kommuner, der skal bruge det, og som er ansvarlige for distributionsnettet frem til forbrugerne. Herved opnås der stordriftsfordele i produktions- og behandlingsleddet, og de eksisterende midler udnyttes rationelt. 11995 blev der godkendt finansiering af projekter for syv kommuner, der udgør systemet Porto-nord, ligesom der blev finansieret syv andre projekter, der er af mindre størrelse, men som er nødvendige, for at de allerede eksisterende installationer kan komme til at indgå i systemet. Fondens støtte til disse systemer skal efter planen videreføres i de kommende år og omfatte alle arbejderne. Det samlede bidrag kan blive på over 200 mio. ECU. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 26 I Algarve-regionen er der anvendt et fremgangsmåde svarende til den, der er anvendt for Porto. Der iværksættes to store projekter for indvinding, behandling og distribution af drikkevand til alle kommunerne i området: Barlavento-systemet for vestzonen og Sotavento-systemet for østzonen. 1995 finansierede Samhørighedsfonden I for Sotavento-systemet: Odeleite-dæmningen, den tunnel, der forbinder dæmningen med Beliche-dæmningen, en ledning med stor diameter samt sekundære tilførselsledninger; endvidere øges kapaciteten for de to stationer, der skal behandle vandet og støtte nettet. Der er tale om et ambitiøst projekt, hvor den samlede investering overstiger 100 mio. ECU. foranstaltninger inden flere På grund af situationen inden for spildevandsrensning i Portugal, set i forhold til EU-bestemmelserne, er det nødvendigt, at der gøres en betydelig investeringsindsats inden for en ret kort frist. Derfor er det rimeligt, at Samhørighedsfonden bidrager væsentligt, også til mindre projekter. 11995 finansierede fonden 10 projekter til en samlet beløb på ca. 58 mio. ECU, dvs. 40% af de bevillinger, der var til rådighed til miljøprojekter. Det er altid et kriterium, at der skal være tale om geografisk koncentration, og sigtet er, at den stigende vandforsyning modsvares af en øget kapacitet for spildevandsrensning. De fleste af 1995-projekterne gælder Porto-regionen, som er tæt befolket, og hvor de igangværende foranstaltninger skal tjene til at sanere de vigtigste vandopsamlingsområder, herunder Leça-floden. Projekterne er udformet som en integreret helhed, og der er så vidt mulig valgt tværkommunale løsninger, så foranstaltningerne kan blive sammenhængende og midlerne anvendt effektivt. Samhørighedsfonden yder finansiering til første etape af et stort projekt, der sigter på en sanering af Ria de Aveiro, som er af særlig miljømæssig betydning, og hvor forureningen er særdeles omfattende, fordi der udledes urenset by- og industrispildevand. Der er tale om et projekt, som omfatter flere kommuner og en lang række industriområder, og hvis iværksættelse vil gøre det muligt at retablere og bevare en lagunezone, hvor der er habitater, som er beskyttet af EU-lovgivningen, især hvad angår vilde fugle. I Algarve-regionen har fonden ydet støtte til første fase af rensningen af spildevand fra byen Portimâo og til et projekt i Loulé-området. Der er finansieret færre projekter i dette område end i de foregående år, men fonden viderefører sin indsats, især i Ria Formosa- området, som omfatter en naturpark, der er klassificeret. som vådområde af international betydning og som særligt beskyttet område for vilde fugle. Affald Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 27 Der blev i 1995 kun forelagt få projekter for fast byaffald i forhold til projekterne for andre sektorer, som Samhørighedsfonden yder tilskud til, men de er langt mere omfattende mht. investeringer. Navnlig kan man nævne forbrændingsanlæggene i landets to storbyer, Lissabon og Porto; gennemgangen af disse projekter videreføres i 1996. Der er finansieret et enkelt projekt i denne sektor: et kontrolleret deponi, som skal betjene tre kommuner på Tage-flodens venstre bred nær ved Lissabon. Projektet tegner sig for 5 % af det samlede beløb til miljøprojekter i 1995. Der er fra Samhørighedsfondens side et ønske om flere ansøgninger i denne sektor. 2. 3. 2. 2 Transport Den strategi, Portugal har fastlagt, har som hovedsigte, at der opnås fondstilskud, der kan bidrage til en bedre kobling til de transeuropæiske net, især fordi landets randbeliggenhed i EU betyder, at transportsystemernes effektivitet bliver et hastende anliggende. Denne helhedsstrategi er blevet videreført i 1995. Veje Landets samhandel med den øvrige del af Fællesskabet er blevet øget meget stærkt siden tiltrædelsen, især samhandelen via landjorden, og dette har understreget behovet for, at der bygges et vejnet med forbindelse til de øvrige EU-lande, og at det eksisterende net forbedres; kun på den måde kan det opnås, at transaktionerne bliver billigere, at transporttiden afkortes, og at trafiksikkerheden forbedres. Blandt de vigtigste vejforbindelser, der udgør det primære portugisiske vejnet, og som er integreret i det transeuropæiske net, er der udvalgt tre højtprioriterede forbindelser, så der herved sikres en koncentration af Samhørighedsfondens midler. Det drejer sig om at afslutte linjen Valença-Vila Real de St" Antonio mod nord indtil den spanske grænse, hurtigt at iværksætte den portugisiske del af forbindelsen mellem Lissabon og Madrid og at fremskynde anlæggelsen af korridoren Lissabon-Valladolid. Sidstnævnte korridor udgør en del af kategori I inden for de infrastrukturprojekter, som Det Europæiske Råd fastlagde på mødet på Korfu og senere bekræftede på mødet i Essen. I 1995 anmodede de portugisiske myndigheder om en delvis ændring af den pågældende korridors forløb. Samhørighedsfonden har ydet støtte til afsnittene Alcanena/Atalaia og Atalaia/Abrantes. Af forbindelsen Lissabon-Madrid er afsnittene Palmela/Marateca og Marateca/Montemor blevet finansieret. Med hensyn til forbindelsen Valença-Vila de St° Antonio er der ydet støtte til et enkelt projekt (Cruz/Braga). De portugisiske myndigheder har imidlertid forpligtet sig til at indgive ansøgninger for de afsnit, der kræves, for at forbindelsen kan blive færdiggjort. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 28 Endvidere er det blevet tilkendt en høj prioritering, at trængselsproblemerne i byområder afhjælpes, ved at der finansieres omfarts- og ringveje, hvis hovedfunktion er at skabe forbindelse til de forskellige transportnet uden for bycentrene. De indre og ydre ringveje i Lissabon, CRIL og CREL, bidrager til, at der bliver løst en række alvorlige trængselsproblemer, som gør sig gældende i transportsystemet i Lissabon-området; ringvejene forbedrer vejnettets funktion, hvilket igen giver en række miljøgevinster. 11995 vedtog Kommissionen en let forhøjelse af den EU-støtte, der oprindelig blev tildelt CRIL-projektet; i øvrigt har de portugisiske myndigheder oplyst, at de agter at forelægge andre ansøgninger om finansiering fra Samhørighedsfonden for de to ringveje. Desuden er der i byområderne ydet støtte fra Samhørighedsfonden til vejoverføringen over floden Tage i Lissabon og til en etape i projektet Ponte de Freixo i Porto. Jernbaner Inden for jernbaneinfrastruktuerne består det strategiske mål i, at de vigtigste korridorer, der forbinder landet med den centrale del af Europa, kommer ind i en ny udvikling, så denne transportform kan udgøre et reelt alternativ til vejtransporten, da jernbanerne er mere effektive til person- og godsbefordring. Det drejer sig om to jernbanelinjer, nord-linjen og Beira Alta-linjen, som begge indgår i de transeuropæiske net og derudover har en strategisk betydning i national sammenhæng. De planlagte investeringers størrelse gør det berettiget, at der parallelt interveneres fra EFRU og Samhørighedsfonden i forbindelse med forskellige projektafsnit eller -stadier. De overordnede projekter for disse linjers modernisering gælder især elektrificering, forøgelse af spor, etablering af signalsystemer og udskiftning eller forbedring af broer og tunneler, så det bliver muligt at øge tophastigheden og reducere køretiden væsentlig på begge linjer. Der blev vedtaget tre projekter i perioden 1993/94, heraf to for Beira Alta-linjen. I 1995 godkendte Kommissionen et fjerde jernbaneprojekt (samme linje). Søfart Portugals geografiske beliggenhed og de relativt få landforbindelser til resten af Europa er baggrunden for, at Portugal ønsker at fremme søtransporten, så denne transportform på ny kan opfylde den vigtige funktion, den traditionelt har haft i Portugals udenrigshandel, især ved Atlanterhavet. Det drejer sig om at forbedre driften af de portugisiske havne, samtidig med at det sikres, at de indgår i de transeuropæiske net, ved at de integreres på en hensigtsmæssig måde i et multimodalt net. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 29 Samhørighedsfonden har især støttet investeringer, der kan forbedre adgangsforholdene og mulighederne for kombitransport samt øge kvaliteten og udbuddet af serviceydelserne i havnene. Men da søtransporten for tiden er præget af stærk konkurrence, bør indsatsen koncentreres på de havne, der har de bedste muligheder for at gøre sig gældende i denne konkurrence. For at støtten fra Samhørighedsfonden kan blive nærmere fastlagt på dette område, og for at det kan undgås, at nogle havne får overkapacitet, iværksatte Kommissionen i 1995 en undersøgelse, der gælder fire portugisiske havne, og som skal gøre det muligt at fastlægge interventionsprioriteringen inden for en helhedsstrategi. Godkendte projekter I 1995 blev der for Portugal godkendt to nye projekter og en udbygning af CRIL med en støtte fra Samhørighedsfonden på 53,381 mio. ECU; af dette beløb blev der disponeret over ca. 37,739 mio. ECU på 1995-budgettet. Til sidstnævnte beløb skal lægges de årlige trancher, der blev indgået forpligtelse for i 1995, dvs. 3 projekter, der allerede var blevet godkendt i 1994, hvilket bringer de samlede forpligtelser for det igangværende år op på 240,4 mio. ECU. Støtten fordeler sig således på de forskellige transporttyper: Projekttype Antal projekter Veje Jernbaner 1 1 Støtte fra SF (mio, ECU) 211,9 28,5 % 88 12 Havne ^^^^^KliH 0 ^^1|:-;S:. 1 0 aMÊÊÊÈÈaÊÊÊË 0 WÊÊÈÊÈmÊla Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 30 23. 3 Graetenland 23,3. 1 Miljø Miljøforholdene i Grækenland kan betegnes som tilfredsstillende. Miljøet er varieret med mange forskellige levesteder og arter. Dog gør der sig særlige problemer gældende nogle steder, f. eks. luftforurening i storbyerne. Landet er imidlertid præget af stor mangel på infrastrukturer inden for vandforsyning, spildevandsrensning og affaldshåndtering Trods en vedholdende indsats fra EU-fondene til støtte for finansieringen af infrastrukturer, overstiger de udestående problemer det fuldbyrdede arbejde. Eftersom Samhørighedsfondens mål er at fremme økonomisk og social samhørighed, yder den en målrettet støtte, der skal forbedre infrastrukturerne og etablere manglende strukturer, og som også sigter på naturbeskyttelse. De største mangler gør sig gældende inden for infrastrukturerne for affald. Hvad angår spildevand, er der en række prioriteter på kort sigt (1998-2000), mens andre er prioriteter på mellemlang sigt (2005). Med hensyn til drikkevand lægges der ved fondsstøtten vægt på, al de vandressourcer, der er til rådighed, forvaltes hensigtsmæssigt. Ud over at infrastrukturmanglen afhjælpes, er det nødvendigt, at ordningen for overvågning og kontrol af miljøpolitikken styrkes. 11995 udgjorde interventionerne fra Samhørighedsfonden i Grækenland 59% af EU-støtten til Grækenland. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 31 Interventionerne fordelte sig således på de forskellige målområder: Vandforsyning: Spildevandsrensning: Affaldshåndtering Naturbeskyttelse : 18%5 75% 1% 6 % Der blev godkendt to store flerårige projekter. Den første angår Thessalonikis forsyning med vand fra Aliakmon-floden; den anden gælder biologisk vandrensning, anden fase, ligeledes i forbindelse med Thessaloniki. Interventionerne på miljøområdet er i overensstemmelse med målene i det femte handlingsprogram for miljø og bæredygtig udvikling. For det første tager de sigte på forvaltning af vandressourcerne. Det er af afgørende betydning, at der sikres en tilstrækkelig vandforsyning, at vandressourcerne forvaltes hensigtsmæssigt, at drikkevandskvaliteten er tilstrækkelig, og at der er ligevægt mellem udbuddet af drikkevand og behovet. For det andet er deres sigte at give landet infrastrukturer til spildevandsrensning og bistå landet med at opfylde kravene i direktiverne på området. For det tredje sigter de på affaldshåndtering ifølge EU-strategien for år 2000. Vandforsyning Samhørighedsfondens interventioner vedrørende drikkevand skal først og fremmest løse kvalitative og kvantitative problemer. Denne kategori af projekter omfatter en stort projekt, der gælder Thessalonikis forsyning med vand fra Aliakmon-floden, endvidere supplerende arbejder i forbindelse med det store Evinos-projekt, der skal forsyne hovedstaden med vand, forbedringer af Mornos- vandledningen, der gennemføres sammen med Evinos-projektet, forsyning af Khania med vand og færdiggørelse af arbejdsfaser af projekter, som er blevet godkendt tidligere på Kreta, Peloponnes, i Vestgrækenland og i Makedonien. I forbindelse med projektet vedrørende Athens vandforsyning er der ved fondsstøtten lagt vægt på en hensigtsmæssig forvaltning af vandressourcerne og en forbedring af den vandledning, der fører til Athen. Det kan nævnes, at ibrugtagningen af tunnelen Evinos/Mornos har gjort det muligt af forsyne Athen med vand i sommeren 1995. Med hensyn til det store Thessaloniki-projekt, der gælder fremførsel af vand, er der ved fondsstøtten lagt vægt på, at de eksisterende vandressourcer forvaltes hensigtsmæssigt, at de nuværende anlæg udnyttes korrekt, og at de fornødne net færdiggøres. I ovennævnte procentdel er medtaget en lille del af bevillingen til vandforsyning i Thessaloniki, svarende til den forventede 1995-gennemførelse. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 32 Endvidere følger Samhørighedsfonden nøje det projekt, der skal føre til etablering af en databank med oplysninger om vand- og vejrforhold; banken kan bidrage til, at kravet om en god forvaltning af landets vandressourcer opfyldes. Hvad angår andre byers vandforsyning, er vægten blevet lagt på turistbyer og industriområder. Der skal træffes yderligere beslutninger i 1996. Der er finansieret en lang række projekter inden for spildevandsrensning, byspildevand; projekterne gælder flere store og mellemstore provinsbyer. især Blandt disse projekter kan man nævne det store projekt for biologisk rensning af spildevand, anden fase, i Thessaloniki. Projekter er af meget stor betydning for vandkvaliteten i Thessaloniki-bugten, og det kommer Grækenlands næststørste by til gode. Hvad angår vandkvaliteten i Thessaloniki-bugten, har Samhørighedsfonden godkendt et projekt, der består i biologisk behandling af spildevand fra turistområdet Thessaloniki; vandet herfra udledes ligeledes i Thessaloniki-bugten. Disse foranstaltninger udgør sammen med Kalochori-rensningsprojektet en helhed, der er til fordel for miljøet i området. Hvad angår rensning af spildevand og behandling af udledninger fra mellemstore og små byer, har Samhørighedsfonden iværksat afslutningsproceduren for de første etaper af 54 projekter, som den har medfinansieret siden 1993, i hele Grækenland i byer, som for de flestes vedkommende er hovedbyer i de regioner, de ligger i. Endvidere har fonden iværksat medfinansiering af anden fase af en række af disse projekter. Blandt de projekter, hvor medfinansieringen allerede er effektiv, kan man nævne Kavala-, Kozani- og Xanthi-projekterne i Nordgrækenland (Makedonien og Thrakien), projekterne på Korfu i Det Ioniske Hav, i Patras i Sydgrækenland (Peloponnes), på Skiathos og på Rhodos, i Livadia i Midtgrækenland, i Tyrnavos og i Kartitsa i Thessalien. Desuden har Samhørighedsfonden gjort det muligt at iværksætte projekter, som var udsat, nærmere betegnet centret for biologisk rensning i Agrinio, i Yiannitsa, i Pyrgos, i Thiva og i Naoussa. Alle disse finansieringer er sket på grundlag af fuldstændige dossierer og en dybtgående undersøgelse af projekterne. Der er blevet iværksat en forudgående vurdering og en løbende evaluering af projekterne. Affaldshåndtering er ikke blevet tilkendt den betydning, Kommissionen kunne have ønsket, idet de græske myndigheder kun har indgivet få ansøgninger om støtte fra Samhørighedsfonden, og projekterne gælder hovedsagelig regulering og etablering af deponier. De pågældende deponier findes i Skhisto, Liossia, Zante, Thessaloniki og Patras. Godkendelsen af arbejdernes videreførelse i Patras og Zante betyder samtidig, at til Thessaloniki, Skhisto og Liossia vil projekterne afsluttes. Med hensyn Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 33 Samhørighedsfonden først kunne godkende projekterne, når de kompetente myndigheder i deres kontraktbetingelser har taget hensyn til resultaterne af de ekspertundersøgelser, fonden har ladet foretage. Samhørighedsfonden håber, at den i samarbejde med de græske myndigheder kan udbygge og diversificere foranstaltningerne på dette område ifølge EU-strategien, så sektoren finder sin plads i fondsfinansieringen. Der er blevet offentliggjort en pilotundersøgelse i EFT med henblik på en integreret løsning for øerne Santorin og Thirassia (EFT C 176 af 11. juli 1995). Naturbeskyttelse I den omhandlede periode har Samhørighedsfonden ydet støtte til forsknings- og oplysningsvirksomhed på miljøområdet. I denne sammenhæng har den godkendt finansiering af centret Goulandris, der varetager forskning og undervisning inden for miljøemner. Endvidere er der videreført flere projekter vedrørende bekæmpelse af skovbrande. 2. 3. 3. 2 Transport Samhørighedsfonden støtter følgende strategi på transportområdet i Grækenland: - - en udbygning af landets to store vejforbindelser, dvs. Via Egnatia og Pathe en udbygning af de to store jernbaneforbindelser, dvs. Athen-Thessaloniki og Athen- Patras, samt etablering af en rangerbanegård i Thriassio med forbindelse til havnen i Piræus - modernisering af lufttrafikken og forberedelse af den nye Athen-lufthavn i Spata - udvikling af kombitransport ved investeringer i tre vigtige havne i landet, nærmere betegnet Igoumenitsa, Iraklion og Piræus. Denne strategi kræver, at den offentlige sektor, som kommer til at drage fordel af investeringernes gevinster, tilvejebringer de fornødne midler. De samlede omkostninger for de projekter, der er blevet godkendt i denne sammenhæng, udgør 485 062 600 ECU. For havneprojekterne er der ved støtteberegningen taget hensyn til de fremtidige indtægter. Et stort jernbaneprojekt på nord/syd-linjen er blevet godkendt med årlige trancher. Under hensyntagen til de fremtidige indtægter og til godkendelsen af en projekt med årlige trancher udgør de finansielle forpligtelser for projekterne 159 729 130 ECU, svarende til 41,24% af støttebeløbet til de græske projekter i 1995. Inden for fondsstrategien for de græske projekter er der følgende prioriteter: Veje: De to hovedforbindelser i landet, dvs. Via Egnatia og Pathe. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 34 Jernbaner: Nord/syd-forbindelsen, Thriassio-banegården og forbindelsen mellem Athen og havnen i Patras. Havne: Udvikling af kombitransport med investeringer i tre af landets vigtige havne, nærmere betegnet Igoumenitsa, Iraklion og Piræus. Lufthavne: Modernisering af lufttrafikken og forberedelse af Athens nye store lufthavn (Spata). I overensstemmelse med den fastlagte strategi dækker de godkendte projekter alle transportsektorerne. Der er navnlig tale om følgende projekter: Veie Fem projekter gælder forbindelsen Via Egnatia. Et andet projekt, Korinth-Tripolis, gennemføres uden for de to hovedforbindelser Pathe og Via Egnatia. Det er blevet godkendt som et vigtigt projekt, da det fuldender de to afslutninger og skaber forbindelse via motorvejen Athen-Tripolis og forbedrer således Peloponnes' adgang til Pathe- forbindelsen. Jernbaner Det godkendte projekt er projektet Evagelismos-Leptokarya. Det indgår i nord/syd-linjen og udgør et af nøgleleddene for Thessaloniki forbindelse med Athen. Det har været nødvendigt at forhøje fondsstøtten, for at linjeføringen kan ændres ifølge henstillingerne fra miljømyndighederne. Havne De tre godkendte havneprojekter er Ikonion-terminalen (kaj II) i Piræus samt projekterne i Iraklion og Igoumenitsa. Ved støtteberegningen er der taget hensyn til de fremtidige indtægter, navnlig for havnen i Ikonion. Der er etableret et snævert samarbejde med EIB og med EFTA's finansielle mekanisme, som medfinansierer sidstnævnte projekt. Lufthavne I lufthavnssektoren blev der i 1995 vedtaget følgende projekter: - modernisering af luftfartskontrollen ved køb og installering af syv radaranlæg: fire med kort rækkevidde til Thessaloniki, Rhodos, Korfu og Iraklion tre med kort rækkevidde til dobbelt overvågning af aktiviteten i det græske luftrum - finansiering af arbejder i forbindelse med lufthavnen på Korfu. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 35 LISTE OVER GODKENDTE PROJEKTER FOR GRÆKENLAND - 1995 £CUttøbw>d» prisar) ectJØøbendø ptfa&t ECWøbotid» prbøfj $p>bidwg 1$$6~forptigtøts(ir QRÆKEN1AMD - TRANSPORT Samlade udgift&r veje Motorvejen Korinthos-Tripoli-Kalamata 28. 242. 000 24. 005. 700 24. 005. 700 Egnatia-motorvejen (omfartsvej ved Kavala -Aghios Andreas til km 4 + 937) 1. 317. 000 1. 119. 450 1. 119. 450 Egnatia-motorvejen (Phsylorachi-Aghios Nikolaos) Egnatia-motorvejen (Lykopodi-Makrychora) Egnatia-motorvejen (Makrychora-Krystalopigi) 17. 090. 000 14. 526. 500 14. 526. 500 7. 279. 000 6. 187. 150 6. 187. 150 11. 231. 000 9. 546. 350 9. 546. 350 Egnatia-motorvejen (omfartsvej ved Kavala km 9 + 4 00 til km 13 + 780 ) 11. 013. 000 9. 361. 050 9. 361. 050 jeWBANER Jernbanelinjen Pyræus-Thriassio - anden fase af de tekniske undersøgelser 1. 300. 000 1. 300. 000 1. 300. 000 Den dobbeltsporede jernbanelinje Evagelismos-Leptokarya 240. 000. 000 204. 000. 000 7. 055. 000 HAVNS Transitområde - havnen i Iraklion Containerterminal i Ikonion 24. 138. 000 15. 593. 148 15. 593. 148 67. 115. 600 15. 007. 032 15. 007. 032 Anlægsarbejder i havnen i Igoumenitsa 4 8. 4 2 8. 0 00 34. 076. 840 3 2. 3 0 5. 1 00 LUFTHAVNE Udvidelse af lufthavnsterminalen på Korfu 3. 306. 000 2. 810. 100 2. 810. 100 Anlægsarbejder i forbindelse med Korfu-lufthavnen (brandstation) id. Modernisering af luftfartskontrolsystemet 24. 603. 000 20. 912. 550 20. 912. 550 Modernisering af luftfartskontrollen (Iraklion - Korfu) Modernisering af luftfartskontrollen - Athen Modernisering af luftfartskontrollen (PIS-informationssystemet) mmå 485. 062. 600 358. 445. S70 15d. 72d. 130 36 2. 3. 4 Irland 11995 ydede Samhørighedsfonden en støtte på 190,4 mio. ECU til Irland, heraf 97,2 mio. ECU (51% af det samlede beløb) til transportprojekter og 93,2 mio. ECU (49%) til miljøprojekter. Følgende tabel viser de støttede projekter opdelt på kategori: FORPLIGTELSER VEDRØRENDE PROJEKTSTØTTE TIL IRLAND (1995) Miljø 1. Vandrensning 2. Vandforsyning 3. Fast affald 4. Teknisk bistand lait 1 Støtte (mio. ECU) 5O0 4L9 U 02 93£ % 26. 3 22. 0 06 0. 1 4^9 • ;;-fraiisprt-''::: ; Støtte";;:;WW§M-m Jgllfeg:, 1. Veje 2. Jernbaner 7L0 21. 6 373 11. 4 3. Havne 4J S8^M§^ËilPiill3liB ^^;SËaj^Bil^B^BI&i illll^^^^JlllllS 2A IVMM. Ï. YMÏMIÏI Ï I Ï I ÏI Y1Y1Y1Y1 w « * » ~ ^ ^ ïi Y Mil |Y, ' MV. VriiliiiMM4ilM!iMil«:0ViVlV>Vi,iiVi,iVl >> > " i " i Y lYJYi Y ,Y,Y. YIYHY, i M I V I Y I Ï I Ï M Ï M Ï M Ï I Ï I I M. i M IVIÏM-. VI IVMV. ÏI IÏM •••lïiÏMÏMïriïMïi -. -•-• i lYiÏMMÏMÏiïiïiÏMÏiiJ Overordnet strategi Støtteprioriteterne forblev de samme i 1995 som i de foregående år. Inden for transport gik den største del af budgettet fortsat til vejprojekter, der indgår i det transeuropæiske net, mens støtten til jernbanerne blev koncentreret på den centrale del af nettet, dvs. forbindelserne Dublin-Belfast og Dublin-Cork/Limerick. Støtten til havne blev på samme måde fortsat koncentreret på de fire største havne, dvs. Dublin, Cork, Rosslare og Waterford. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 37 På miljøområdet er hovedprioriteterne stadigvæk spildevandsrensning og (med et lavere beløb) vandforsyning. Der er i første række ydet støtte til rensningsprojekter, som gennemføres i de største byer og i miljøfølsomme områder, og som skal fuldendes senest ved udgangen af dette årti, for at kravene i EU-direktiverne kan blive opfyldt. Vandforsymngsprojekteme er koncentreret på Dublin og på områder, hvor forsyningen er af særlig ringe kvalitet. 2. 3. 4. 1 Miljø Spildevandsrensning Der blev godkendt syv nye projekter i 1995. Sammen med de beløb, der blev tildelt til ændring af projekter, som allerede var blevet godkendt i tidligere år, blev der i alt ydet 50 mio. ECU til denne sektor. Følgende projekter fik støtte: Projekt Nye projekter eller fase eller ændring af igangværende projekter Støtte (i 1995 mio. ECU) Supplering af eksisterende projektgruppe 4. 5 , River Barrow (3 projekter) Wexford (fase II) Ny fase med årlige trancher 10. 0 Sligo (fase I) Nyt projekt : planlægningsfase Lough Swilly (fase I) Nyt projekt : planlægningsfase Dublin Region (fase I) Ændring for at udbygge fase I Dublin-Region (fase II) Nyt projekt med årlige trancher Lough Derg Ny projektgruppe Tralee Nyt projekt River Boyne (fase I) Ny projektgruppe : planlægningsfase Ennis Main Drainage Ændring for at udbygge projektet Waterford (fase I) Ændring af igangværende projektfase 1. 7 0. 9 0. 5 6. 2 11. 1 9. 2 2. 4 0. 1 1. 2 Bray Sewerage I11113B Ændring i form af udbyggende arbejder 2. 1 L Ï I Ï. ÏM. M^a-jjaiagaaaii I^YIY. ,. ,! MYM| |M HY NY, MY,Y Y. I I Y MN Y , •. -. ;••••<•<-;;<,)<,. „^ ii iv i 11111,, t a a a a a g a a. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 38 Vandforsyning Der blev ydet 41,9 mio. ECU til følgende projekter:. asgaasssg w -~ Projekt I-BSssswaagsagssjSjsas^^ I Lough Mask (fase II) Nye projekter eller fase eller ændring af igangværende projekter Ny anden fase med årlige trancher I Monaghan Nyt projekt Ballyjamesduff | Dublin Region Ændring for at udbygge igangværende projekt Ændring for at udbygge hovedfase af projektet Støtte (i 1995 mio, ECU) 9. 7 6. 1 1. 5 24. 4 Fast affald Kun et enkelt projekt, Ballymount Waste Facility i Dublins sydvestlige forstæder, blev støttet med 1,1 mio. ECU til udbygning af projektet; det blev indledt i 1993. 2. 3. 4. 2 Transport Veje I 1995 blev der disponeret over 71,0 mio. ECU til ni nye vejprojekter med henblik på ændringer, som i vid udstrækning er en supplering af projekter, der er blevet godkendt i tidligere år. Alle de godkendte eller ændrede projekter modtog støtte på 85% af de samlede omkostninger. Følgende tabel viser de projekter, der blev godkendt i 1995. Udtrykket "projekt" henviser til et nyt projekt, hvor der blev indgået forpligtelse for hele støtten på 1995-budgettet. "Årlige trancher" refererer til større projekter, hvor der indgås forpligtelse for støtten i form af årlige beløb, mens "ændring" angiver støttetillæg over 1995-budgettet til projekter, som Kommissionen har godkendt tidligere. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 39 ,§I$1 •• PROJEKT ELLER FASE STØTTE FRA 1995- BUDGETTET (mio. ECU) asssaBBEaaBBBSBaanaassssaBB N2 Dublin- North West NI Dublin - Belfast Ardee-Aclint Projekt Balbriggan By-pass Årlig tranche Cloghran-Lissenhall Dublin Port Access Road Dunleer-Dundalk Drogheda By-pass Fase Fase Ændring Ændring Dublin Ring Road Northern Cross Ændring Southern Cross Årlig tranche N il Dublin- Rosslare Killarny Road Interchange Ændring Kilmacanogue-Glen of Downs Årlig tranche Arklow By-pass Årlig tranche Enniscorthy-Wexford Ændring N7 Dublin - Cork/Limerick Kildare By-pass Ændring Portlaoise By-pass Årlig tranche River Lee Tunnel Ændring Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 40 6. 1 4. 2 1. 6 3. 2 0. 2 0. 2 15. 4 3. 8 0. 4 0. 9 2. 6 0. 5 0. 1 6. 7 0. 5 N4 Dublin - Sligo Longford By-pass Ændring Curlews By-pass Årlig tranche Collooney-Sligo Årlig tranche N6 Dublin - Galway Galway Eastern Approach Road Projekt NI8 Limerick - Galway Road Network 1993 Road Network 1994 I A LT Newmarket By-pass Fase Tolv projekter - transeuropæiske net Ændring Syv projekter - transeuropæiske net Ændring 1. 0 71. 0 0. 7 2. 8 9. 6 7. 1 2. 0 1. 2 Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 41 Jernbaner • B o a n n aa Der blev ydet støtte til følgende projekter i 1995: JERNBANER PROJEKT Dublin - Cork Dublin -Belfast Limerick Junction- Limerick Dublin - Waterford Udskiftning af hovedspor og signalsystem med tilhørende infrastrukturarbejder, f. eks. forbedring af broer STØTTE (mio. ECU) 21. 5 Track Renewal Equipment (Udstyr til sporlægning) Ændring for at udbygge projektet 0. 1 Dublin - Galway Ændring for at udbygge projektet B B B B B B B S B S S S5 0. 1 m M Havne Der blev ydet støtte til følgende projekter i 1995: HAVNE PROJEKT PROJEKT ELLER FASE STØTTE (mio. ECU) Dublin Supplerende arbejder i forb. med ro-ro-terminal Ændring for at udbygge projektet Udvidelse af ro-ro- terminal Nyt projekt Rosslare Kajarbejder Ændring for at udbygge igangværende projekt 0. 9 3. 5 0. 1 ;3iil§i8iii8iiïl fiSSIÊÊËÊm Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 42 2. 4 S T Ø T TE T IL U N D E R S Ø G E L S ER OG STØTTEFORANSTALTNINGER T E K N I S KE 2. 4. 1 Generelt For at Samhørighedsfondens ledelse kan varetage sin forvaltningsopgave og gøre støtten mere effektiv, har den ladet sig bistå af en række eksperter og konsulenter på de forskellige områder, som henhører under Fondens virkefelt. En del af konsulenterne har bistået Kommissionens tjenestegrene med gennemgangen af de dossierer, medlemsstaterne har indgivet med henblik på finansiering. De har suppleret Kommissionens sagkundskab med praktisk og ajourført viden om de forskellige emner, bl. a. spildevandsrensning, vandbehandling og vandforsyning, skovrejsning og kombineret transport. Det tætte samarbejde med EIB blev videreført i 1995, navnlig i forbindelse med vurderingen af de største projekter, der blev indgivet til finansiering, jf. den nærmere redegørelse under punkt 4. 8 i denne rapport. Der blev iværksat en række undersøgelser, der skulle give retningslinjer for udvælgelsen af projekter til fondsfinansiering. Således kan man nævne en undersøgelse af havnene i Portugal, en undersøgelse af vandressourcerne på Den Iberiske Halvø, en undersøgelse af jernbanerne i Irland og en undersøgelse vedrørende samordnede miljøforanstaltninger på de græske øer Santorini og Thirassia. London School of Economics blev overdraget en større undersøgelse af Fondens makroøkonomiske virkninger i modtagerlandene. Selv om midlerne til teknisk bistand og undersøgelser blev tredoblet i 1995 i forhold til 1994, er beløbene af forholdsvis begrænset størrelse; hovedformålet er at finansiere arbejder. Det samlede budget til teknisk bistand og undersøgelser udgør således mindre end 0,1% af midlerne. Kontrakttildelingen sker ifølge de bestemmelser, der gælder for offentligt udbud. De valgte konsulenter kommer fra forskellige medlemsstater, og flere af dem er hjemmehørende i andre lande end dem, der får støtte fra Samhørighedsfonden. 2. 4. 2 På Kommissionens initiativ 2. 4. 2. 1 Indkaldelse af interessetilkendegivelser i programmet for undersøgelser og Samhørighedsfondens ledelse lod i De Europæiske Fællesskabers Tidende af 6. 7. 1993 (EFT nr. C 183) offentliggøre en indkaldelse af interessetilkendegivelser for at få tilbud om deltagelse teknisk bistand på det område, Samhørighedsfonden dækker. De indkomne svar har gjort det muligt at oprette en database med over 1200 specialiserede konsulenter og bureauer på de forskellige fondsområder. Databasen dannede grundlag for begrænsede udbud, hvor direktivet om offentligt udbud ikke foreskriver offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende. De konsulenter, Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 43 hvis forudsætninger blev anset for at svare til udbudsemnet, blev derefter opfordret til at indgive bud. I 1995 blev der iværksat tolv begrænsede udbud, hvoraf to var omfattet af proceduren med offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 2. 4. 2. 2 Valgte foranstaltningstyper Kommissionen har finansieret tre typer af foranstaltninger: - undersøgelser af generel art, der f. eks. gælder en analyse af de metoder, der er til rådighed til analyse af miljøprojekter, eller analyse af de teknikker, der anvendes i medlemsstaterne, til analyse af transportprojekter - økonomisk eller teknisk analyse af enkeltprojekter, der er indgivet til Samhørighedsfonden - revisionsteknikker for projekter, der allerede er godkendt af Samhørighedsfonden, så det kan sikres, at gennemførelsen svarer til de opstillede mål. 2. 4. 3 Efter anmodning fra medlemsstaterne 2. 4. 3. 1 Spanien Kommissionen godkendte fondsfinansiering af en undersøgelse på miljøområdet, forelagt af Spanien. Undersøgelsen gælder teknisk bistand til evaluering og analyse af cost/benefit for miljøprojekter, forelagt af de lokale myndigheder med henblik på finansiering fra Samhørighedsfonden. Beløbet er på 182 288 ECU. 2. 4. 3. 2 Portugal Samhørighedsfonden har finansieret en gruppe på flere ret omfattende undersøgelser, der skal kortlægge de prioriteter og mål, som skal opstilles for de investeringer, der fortsat skal foretages i vandinfrastrukturer, i sanering og forbedret udnyttelse af vandressourcerne, i vandindvinding og i forbedring af vandkvaliteten. Undersøgelserne vil danne grundlag for udarbejdelsen af en national vandplan og femten planer for forvaltning af afvandingsområder, heraf fire planer for tværnationale områder. 2. 4. 3. 3 Grækenland Allerede i 1994 godkendte Samhørighedsfonden flere undersøgelser vedrørende havnen i Piræus; en af undersøgelserne var en feasibility-undersøgelse gældende jernbanelinjen mellem havnen og den fremtidige rangerbanegård i Thriassio. I 1995 vedtog fonden en undersøgelse, der inddrog anden fase af de tekniske undersøgelser vedrørende denne jernbaneforbindelse. 2. 4. 3. 4 Irland Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 44 Der blev ydet 0,2 mio. ECU til to projekter. Det ene gjaldt et system for dataindsamling og information af offentligheden om miljøkvaliteten af alle vandvejene i Irland; det andet, som kun repræsenterede et beskedent beløb, gjaldt fuldendelsen af en undersøgelse af, hvorledes erhvervet kan bidrage til investeringsomkostninger i forbindelse med spildevandsrensning. 2. 5 BETALINGER PR. MEDLEMSSTAT I 1995 Følgende tabel viser betalingerne i 1995 pr. medlemsstat: Medlemsstat Forskud Foreløbige betalinger Restbeløb lait % Spanien 328. 393. 203 725. 027. 498 51. 857. 811 1. 105. 278. 512 65,4 ECU Grækenland 26. 022. 530 57. 585. 243 6. 893. 054 90. 500. 827 Irland Portugal Teknisk bistand IALT 20. 112. 443 109. 440. 782 4. 104. 665 133. 657. 890 144. 131. 211 225. 055. 997 - 482. 879 17. 109 15. 967 369. 204. 317 22 498. 846 0,02 518. 659. 387 1. 117. 592. 399 62. 888. 606 1. 699. 140. 392 100 5 8 Som det fremgår af tabellen over betalinger, er forskudsandelen ret stor (30%). Dette er i overensstemmelse med forordningens ånd og bogstav, idet sigtet er, at en del af støtten fra Samhørighedsfonden straks skal kunne stilles til rådighed, så de fornødne undersøgelser og selve arbejdernes igangsættelse får det fornødne finansielle incitament. 15 Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 45 KAPITEL 3 - Konvergens og betinget støtte KAPITEL 3 KONVERGENS OG BETINGET STØTTE 3. 1. KONVERGENSPROGRAMMER 3. 1. 1 Spanien I juli 1994 godkendte den spanske regering et revideret konvergensprogram for perioden 1995-1997, som tog sigte på at forbedre såvel reel som nominel konvergens ved fremme af strukturreformer og konsolidering af statsfinanserne. Opsvinget i den spanske økonomi efter recessionen i 1992/93. begyndte i anden halvdel af 1993. 1 1995 var væksten i BNP 3,0% sammenlignet med et EU-gennemsnit på 2,7%. BNP begyndte dog at falde i andet kvartal af 1995 og forventes at vokse mindre i 1996 end i 1995 i tråd med udviklingen på EU-plan. Konjunkturforbedringen kombineret med en dæmpet lønudvikling og et mere fleksibelt arbejdsmarked har bevirket, at beskæftigelsen er vokset mere end forventet. Ledighedsprocenten er således faldet fra 24,6% i første kvartal af 1994 til 22,8% i sidste kvartal af 1995 (spanske EP A-tal). For øjeblikket er vurderingen af gennemførelsen af de strukturreformer, der er forudset i konvergensprogrammet, blandet. Foruden reformen af arbejdsmarkedet er der blevet truffet nogle andre foranstaltninger til at sætte skub i markedskræfterne inden for områder som transport, boligbyggeri og forvaltningen af nogle offentlige organer. Der kræves dog en yderligere indsats inden for områder som telekommunikation og nogle servicesektorer, der stadig er beskyttet mod konkurrence. Med nogle op- og nedgange er udviklingen i inflationen i Spanien stadig utilstrækkelig. Efter en nedgang fra 3,2% points (p. p. ) i 1993 til 2,7 p. p. i 1994 var forskellen mellem den spanske inflationsrate og gennemsnittet for de 3 EU-lande med de laveste inflationsrater 3,1 p. p. i juli 1995. Den spanske budgetpolitik har fortsat været styret af målene i det reviderede konvergensprogram. Efter at have nået det programmerede underskud for 1994 (6,6% af BNP i forhold til de tilstræbte 6,6%) tyder de foreliggende oplysninger på et underskud for den samlede offentlige sektor, der nogenlunde ligger på linje med programmålet (5,9% af BNP). På den anden side tager finanslovforslaget for 1996, som regeringen vedtog i september, sigte på at opfylde programmålet, nemlig et underskud for den samlede offentlige sektor på 4,4% af BNP. Til trods for denne udvikling må det dog vurderes, at Spanien har et uforholdsmæssigt stort underskud, jf. stk. 6 i traktatens artikel 104C. I november 1994 og juli 1995 rettede Rådet derfor henstilling til Spanien om at bringe denne underskudssituation til ophør. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 46 3. 1. 2 Portugal Udviklingen i den portugisiske økonomi i 1994 og 1995 faldt generelt i tråd med målene i det reviderede konvergensprogram, der blev godkendt af de portugisiske myndigheder i november 1993. Programmet tager sigte på at mindske inflationsgabet i forhold til EU- landene med de bedste resultater og samtidig videreføre bestræbelserne på at nå op på EU-indtægtsgennemsnittet. En stabil valutakurspolitik og budgetkonsolidering, der skal nedbringe overskuddet for den samlede offentlige sektor til 3% af BNP i 1997, skulle også medvirke til at nå programmets mål. Siden slutningen af 1993 har den portugisiske økonomi atter været i vækst. Konjunkturopsvinget har dog været noget langsommere end forventet. Den økonomiske vækst i 1994 lå under EU-gennemsnittet, men var tæt på dette gennemsnit i 1995. Den nedadgående tendens i inflationen blev opretholdt, og den var på 5,2% i gennemsnit i 1994. Der blev opnået yderligere fremskridt i 1995 med en nedgang i inflationen på lige over 4%. Den finansielle situation i den samlede offentlige sektor rettede sig væsentligt i 1994, og i 1995 aftog underskuddet yderligere. Dette skyldtes en markant forbedring af skattesystemets effektivitet og det økonomiske opsving. Skatteindtægterne steg mere end budgetteret, samtidig med at driftsudgifterne blev holdt under kontrol, og at underskuddet blev reduceret til 5,2% af BNP i 1995 (5,7% i 1994), hvilket er mindre end det tilstræbte underskud i konvergensprogrammet. Statsgælden steg til 69,4% af BNP ved udgangen af 1994 og forventes at være steget en smule til 71,4% af BNP i 1995. Til trods for denne finanser må det dog vurderes, at Portugal har et udvikling uforholdsmæssigt stort underskud, jf. stk. 6 i traktatens artikel 104C. I november 1994 og juli 1995 rettede Rådet derfor henstilling til Portugal om at bringe denne underskudssituation til ophør. i de offentlige 3. 1. 3 Grækenland Det reviderede konvergensprogram i Grækenland, der omfatter perioden 1994-1999, blev godkendt af ØKOFIN-rådet den 19. september 1994. Det tager sigte på at sikre, at landet kan deltage fuldt ud i tredje ØMU-fase fra 1999, efter at der er rettet op på de statsfinansielle skævheder, en restriktiv penge- og valutakurspolitik og en politik for infrastruktur, økonomisk udvikling baseret på forbedringen af den økonomiske overvejende med støtte fra strukturfondene og Samhørighedsfonden. Udviklingen i 1994 og 1995 faldt stort set i tråd med konvergensprogrammet. Vækstbetingelserne, til dels under påvirkning af den forbedrede verdensøkonomi, er for øjeblikket bedre end forudset i konvergensprogrammet, da realproduktionen steg med næsten 2% i 1994 og 1995 efter en gennemsnitlig årlig vækst på 0,6% i perioden 1990- 1993. Baggrunden for denne forbedring er forøgelsen af de samlede investeringer, samtidig med at det private forbrug fortsat stiger, til dels på grund af stigende realindkomster og mindre uvished med hensyn til beskatningen. Inflationen var i fortsat tilbagegang og faldt til et encifret tal i begyndelsen af 1995 (efter 22 år), men er stadig højere end projektionen i konvergensprogrammet. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 47 På grund af forbedringen af indtægtsoppebørslen siden midten af 1994 efter gennemførelsen af skattelovene, der blev vedtaget i april 1994, og af besparelser i levede 1994-budgettet op til målsætningen. Endvidere resulterede driftsudgifterne yderligere statistiske korrektioner af den offentlige sektors regnskaber i en væsentlig reduktion af underskuddet for den samlede offentlige sektor (12,1% af BNP i stedet for 13,2% af BNP i konvergensprogrammet). Gennemførelsen af 1995-budgettet resulterede i en yderligere forbedring af underskuddet, der skønnes at andrage 9,4% af BNP. Både indtægts- og udgiftssiden bidrog til dette resultat. Efter en midlertidig nedgang i 1994 på grund af konsolideringer steg gældssætningen i 1995, og den forventes at stabilisere sig i 1996. Konvergensprogrammets mål er at opnå gældsstabilisering i 1996 og derefter en gradvis reduktion. Til trods for de fremskridt, der er sket, hvad angår forbedringen af finanserne, er Grækenland stadig meget langt fra at opfylde traktatens budgetkriterier og har således stadig et uforholdsmæssigt stort budgetunderskud, jf. stk. 6 i traktatens artikel 104C. I november 1994 og juli 1995 rettede Rådet derfor henstillinger til Grækenland om at bringe denne underskudssituation til ophør. 3. 1. 4 Irland Det nuværende program for Irland, der omfatter perioden 1994-1996, blev godkendt af ØKOFIN-rådet den 19. september 1994 og har til formål at videreføre det tidligere programs stabilitetsorienterede politik. Programmet for 1994-1996 tager sigte på at opnå en relativt beskeden årlig vækstrate for BNP på 4,0%. Der forventes fortsat en relativt dæmpet inflation på omkring 2,5% om året støttet af den moderate lønpolitik, der følger af aftalerne mellem arbejdsmarkedets parter. Finanspolitikken tager sigte på at holde budgetunderskuddet inden for 3% af BNP, hvilket atter skulle muliggøre en reduktion af gældsætningen på 3-4% points om året. Den økonomiske aktivitet i 1995 var generelt i overensstemmelse med målene i det nye program. Væksten i BNP på 6,7% lå en hel del over det ret moderate mål på <* ,0%. Budgetmålene er også blevet opfyldt med en komfortabel margen. En fortsat forsigtig finanspolitik resulterede i en nettolåntagning på 2,2% af BNP i 1995, samtidig med at gældsætningen faldt ca. 5% points til 85,9% af BNP. Inflationen i 1995 lå på linje med de tilstræbte 2,5% i årsgennemsnit i programperioden, og forventningen om lavere inflation i 1996 skulle sikre, at det overordnede mål opfyldes. kraftig Det ser ud til, at programmet forløb efter planen i 1995. Korttidsindikatorerne tyder på fortsat inflationspres. Budgetunderskuddet anslås til 2,2% af BNP, et godt stykke under grænsen på 3%, med mulighed for et yderligere væsentligt fald i gældsætningen i overensstemmelse med konvergensprogrammet. produktionsstigning med dæmpet fortsat et Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 48 KAPITEL 4 - Vurdering af de vedtagne projekter og aktioner KAPITEL 4 VURDERING AF DE VEDTAGNE PROJEKTER OG AKTIONER 4. 1 GENERELT 4. 1. 1 Vurdering af projekterne Ved gennemgangen af de projekter, som medlemsstaterne havde forelagt, blev der lagt særlig vægt på elementer, der kunne godtgøre, at de midler, der blev bragt i anvendelse, svarede til de forventede økonomiske fordele. Denne forudgående vurdering blev foretaget på grundlag af medlemsstaternes egne cost- benefit analyser vedrørende de enkelte projekter eller projektgrupper. For visse miljøprojekters vedkommende havde vanskelighederne med at sætte tal på de forventede fordele fået medlemsstaterne til at anvende andre metoder af mere kvalitativ karakter. På basis af oplysningerne fra medlemsstaterne foretog Kommissionen en vurdering af projekternes socio-økonomiske berettigelse, undertiden efter at have foretaget supplerende analyser. I visse tilfælde resulterede disse analyser i, at Samhørighedsfonden anmodede medlemsstaterne om at ændre projekterne og afslog at finansiere visse projekter, såsom de græske havne Alexandroupoli, Volos og Mykonos og Enxoe-dæmningen i Portugal, som først kunne godkendes, efter at dimensionerne var blevet ændret, idet man ville sikre sig, at vandet ikke blev anvendt til overrisling af landbrugsarealer. 4. 1. 2 Indtæetsskabende projekter Når det drejer sig om indtægtsskabende projekter, skal størrelsen af Samhørighedsfondens bidrag fastsættes under hensyntagen til disse indtægter. I overensstemmelse med det vedtagne princip skal bidraget svare til 80-85% af den del af investeringen, som ikke dækkes af indtægter. Bidraget er blevet reduceret i samtlige tilfælde, hvor de af Samhørighedsfonden finansierede investeringer kunne føre til væsentlige nettoindtægter. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 49 4. 2 TRANSEUROPÆISKE TRANSPORTNET 4. 2. 1 Generel strategi Samhørighedsfonden spiller en central rolle i udbygningen af de transeuropæiske net (TEN) i de fire støtteberettigede medlemsstater, fordi den specifikt har til opgave at støtte TEN-transportprojekter og på grund af den høje støttesats og de betydelige ressourcer, den råder over: ca. halvdelen af budgettet på 16 mia. ECU for perioden 1993-1999 er blevet afsat til transport. Til trods for fondens størrelse siger det sig selv, at de enorme omkostninger ved fuldt ud at gennemføre de planlagte transportnet6 er ensbetydende med, at ressourcerne må udnyttes meget målrettet, og at der må være et snævert samarbejde med andre finansielle instrumenter, hvis der skal opnås størst mulig virkning af EF-støtten. Samhørighedsfonden har derfor været meget omhyggelig med at fastlægge prioriterede områder sammen med de pågældende medlemsstater og har arbejdet tæt sammen med andre finansielle instrumenter og EIB for at sikre, at ressourcerne anvendes så effektivt som muligt. Inden for de planlagte transportnet er hovedvægten blevet lagt på de vigtigste veje, jernbanelinjer og vandveje, der udgør eller forbindelserne mellem samhørighedslandene og resten af EU. Som eksempel på forbindelser, hvortil der blev ydet støtte i 1995, kan nævnes motorvejen Lissabon-Madrid, vejforbindelsen Valencia- Zaragoza-Somport, nord/syd-jernbanelinjen i Grækenland, vej- og jernbaneforbindelserne mellem Cork-Dublin-Belfast og investeringer i havnene i Dublin og Igoumenitsa. forbedrer Andre projekter, som der er ydet støtte til, har til formål at forbedre forbindelserne og handelen mellem fjerntliggende regioner og mere udviklede regioner, som det navnlig er tilfældet i Spanien, og at forbedre kontinuiteten i de net, der ligger tæt på bycentre. De mange ringveje omkring større og mindre byer, der finansieres af Samhørighedsfonden, forventes at få en dobbelt funktion, nemlig at forbedre netforbindelserne og adgangen til nettene og at mindske trafiktætheden og de skadelige miljømæssige virkninger af trafikken i centrum af de større og mindre byer. Samhørighedsfonden har lagt særlig vægt på gennemførelsen af de højt prioriterede projekter, der blev godkendt af Det Europæiske Råd i Essen i december 1994. Af de fjorten eller delvis sarnhørighedslandenesområde(højhastighedstogetSydfrankrig-Spanien, græskemotorveje, Lissabon-Valladolid, Cork-Dublin-Belfast jernbaneforbindelse og vejforbindelsen Irland- Det Forenede Kongerige-Benelux). prioriterede projekter listen vedrører fem helt på Når man ser bort fra projekterne i Irland, er arbejdet på disse projekter dog forløbet langsommere end forventet af flere forskellige grunde, herunder modstridende nationale I hvidbogen anslået til over 200 mia. ECU for alle transport-TEN, heraf 90 mia. ECU til de højst prioriterede projekter. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 50 prioriteringer, planlægning- eller finansieringsproblemer og problemer i forbindelse med procedurer for offentlige indkøb. Samhørighedsfonden spiller dog fortsat en vigtig rolle i finansieringen af de dele af de prioriterede projekter, som for øjeblikket er i gang eller som snart vil blive påbegyndt. Afsnit 4. 2. 4 nedenfor indeholder yderligere oplysninger om forløbet af hvert af de prioriterede projekter. For at opnå størst mulig virkning af Samhørighedsfondens ressoucer, både når det gælder de prioriterede Essen-projekter og TEN i almindelighed, er der fastlagt tre hovedområder, hvor yderligere støtte menes at kunne give de bedste resultater: i) ii) finansiering af tekniske, økonomiske og finansielle forundersøgelser, der baner vejen for offentlige eller blandede projekter: sådanne undersøgelser er omkostningskrævende og risikable, da det er usikkert om det fulde projekt kommer videre, således at støtte i form af tilskud er til stor gavn, fordi den mindsker risikoen støtte til færdiggørelse af vigtige afsnit af transportkorridorer, som måske i sig selv er finansielt urentable, men som sikrer, at sådanne korridorer færdiggøres, og dermed garanterer eller opretholder deres generelle økonomiske eller finansielle levedygtighed: grænseoverskridende sektioner gennem tyndtbefolkede områder er typiske eksempler på denne type støtte iii) finansiering af afsnit af en rute, som fører til "fastlåst trafik", og som den private sektor derefter kan drage økonomisk fordel af: adgangsveje til broer eller tunneler, hvor der kan opkræves bompenge, er eksempler herpå. Indtil nu har den første interventionstype været den mest almindelige (første fase af højhastighedstoget Madrid-Barcelona og jernbanelinjen Valencia-Barcelona, undersøgelser af Portugals nordlinje, vedrørende portugisiske havne og moderniseringen projekteringsstadier af adgangen til Dublin havn og River Lee-tunnelen i Irland). Der er dog også talrige eksempler på den anden type (afsnit af Via Egnatia og PATHE - motorveje i Grækenland, Somport-tunnelen i Spanien, afsnit af NI-hovedvejen i Irland). 4. 2,2 Lovgivningsmæssig baggrund For at være støtteberettigede skal transportinfrastrukturprojekter ifølge forordningen fastlægges i henhold til de retningslinjer, der omtales i traktatens artikel 129 C. Retningslinjerne for højhastighedstog, veje og kombineret transport, der alle blev vedtaget inden 1995, har tjent som referenceramme for Samhørighedsfonden. Retningslinjerne for indre vandveje omfatter samhørighedslandene. Desuden har til Samhørighedsfonden også kunnet henholde sig til Kommissionens forslag til multimodale retningslinjer, som blev forelagt for Rådet i marts 1994 og skal afløse de eksisterende retningslinjer7. Dette forslag omfatter retningslinjer for konventionelle jernbaner, havne, ikke net 7 KOM (94) 106 Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 51 lufthavne og trafikinformations- og trafikstyringsystemer godkendte transportmåder. tillige med de tidligere retningslinjer, Godkendelsen af de multimodale fælles beslutningsprocedure, har taget længere end forudset. Rådet vedtog en "fælles holdning" til disse retningslinjer i september 1995, og Europa-Parlamentet forventes at afslutte sin anden høring i 1995. Under forudsætning af, at visse uoverensstemmelser mellem Rådet og Parlamentet, navnlig hvad angår fastlæggelsen af prioriterede projekter, afklares, forventes retningslinjerne at blive vedtaget midt på året 1996. som gives efter den Det bemærkes, at forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden, retningslinjerne transportinfrastrukturprojekter, som medvirker til at opfylde målene i traktatens artikel 129 B. finansiering vedtages officielt, tillader andre indtil af 4. 2. 3 Udbygning af transportnettene i 1995 Samhørighedsfonden ydede fortsat et betydeligt bidrag til TEN i 1995, og der blev i alt afsat ca. 1,108 mia. ECU til transport i årets løb. Heri indgår forpligtelserne for nye som blev godkendt i projekter eller projektfaser og yderligere midler til projekter, tidligere år, enten i form af nye årlige rater eller ændringer af tidligere beslutninger. Når forpligtelserne i 1993 og 1994 lægges til, bliver det beløb, der indtil nu er afsat til TEN- projekter i samhørighedslandene, på næsten 3,0 mia. ECU. Nedenstående tabel giver en oversigt over de forpligtelser, der på 1995-budgettet er indgået for TEN-projekter, fordelt på de enkelte medlemsstater og transportsektorer: Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 52 Forpligtelsesbevillinger 1995 - TEN-projekter Transport sektor Spanien Portaged Grækenland Irland l a it Medlemsstat mio. ECU % mio. ECU % mio. ECU % mio. ECU % mio. ECU Veje 484,9 79,5 211,9 88,1 64,7 40,5 71,0 73,1 832,5 Jernbaner 119,8 19,6 28,6 11,9 Havne Lufthavne Skibstrafik- styring - - - - 5,5 0,9 - - - - - - 8,4 62,9 23,7 - 5,3 21,6 22,3 178,4 39,4 4,5 4,7 14,8 - - - - - 67,4 23,7 5,5 % 75,2 16,1 6,1 2,1 0,5 I alt 610,2 100,0 240,5 100,0 159,7 1004) 974 100,0 1107,6 100,00 Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 53 Veje Vejprojekterne tegnede sig ligesom i tidligere år for en stor del af de samlede midler, der blev afsat til transport i 1995, hvilket afspejler den betydning, som de pågældende medlemsstater fortsat tillægger denne sektor. Denne prioriterede behandling afspejler også de fortsatte mangler ved de vigtigste vejforbindelser på deres område og mellem disse medlemsstater og resten af EU og presset fra væksten i den internationale handel i almindelighed og vejtransporten i særdeleshed. Det anslås, at vejene tegner sig for ca. 80% af den landbaserede godstransport inden for EU. Det bør dog bemærkes, at den relative betydning af andre transportmåder, navnlig jernbane, ikke fremgår tilstrækkeligt tydeligt af 1995-tallene (se nedenfor), og at et stort antal af de støttede projekter inden for vejsektoren vedrører omkørselsveje eller ringveje, der foruden at skabe hårdt tiltrængte forbindelser mellem korridorer også mindsker trafiktætheden i centrum af de større og mindre byer. I alt 15 beslutninger i 1995, der omfatter forpligtelser på 91 mio. ECU, vedrører sådanne projekter. Som eksempel herpå kan især nævnes Northern Cross og Southern Cross i Dublin, den indre ring i Lissabon (CRIL), M40-ringvejen i Madrid og Kavala-omkørselsvejen i Grækenland. Vejenes andel var særligt stor i Portugal (88,1%), hvor situationen afspejler beslutningen ved udgangen af 1994 om at godkende en støtte på 311 mio. ECU til den anden bro over Tejo i Lissabon. Forpligtelserne på 1995-budgettet til dette projekt androg 178,09 mio. ECU. Vejprojekterne har også spillet en stor rolle i Spanien, idet der er blevet godkendt samhørighedsfondsfmansiering af flere nye afsnit af større motorveje og landeveje, herunder Rias-Bajas-motorvejen (160,2 mio. ECU fra 1995-budgettet), som er en af hovedforbindelserne mellem Galicea og Nordportugal og Irun-Vallodolid-aksen, og Lérida-Gerona- og Madrid-Valencia-motorvej ene. Der blev også godkendt støtte til Somport-tunnelprojektet (26,9 mio. ECU), som skal være et alternativ til den stærkt trafikerede overgang til Frankrig ved Irun og La Junquera og afslutter Zaragoza-Hu ;sca- Frankrig-aksen. I Irland blev der fortsat først og fremmest lagt vægt på hovedforbindelsen mellem Cork, Dublin og grænsen til Nordirland med forbindelsesveje til Belfast og Larne. Der blev i alt afsat 36,5 mio. ECU på 1995-budgettet til forskellige forbedringer af denne rute, herunder yderligere 15,4 mio. ECU til Dublins Northern Cross. Andelen af vejprojekter i Grækenland var mindre end andre steder på grund af problemer i forbindelse med offentlige indkøb og projektforvaltning. De græske myndigheder har løsningen af disse problemer og dog til en vis grad gjort fremskridt med Samhørighedsfonden har kunnet vedtage en række vigtige projekter, herunder nye afsnit af Via Egnatia-motorvejen (40,7 mio. ECU fra 1995-budgettet). Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 54 Jernbaner Støtten til jernbaneprojekter fra 1995-budgettet beløb sig til 178,4 mio. ECU eller 16,1% af den samlede støtte til transportsektoren. De vigtigste af de godkendte projekter tog sigte på at forbedre middelhavskorridoren i Spanien (58,3 mio ECU), at modernisere det spanske konventionelle jernbanenet (46,1 mio. ECU), at modernisere Beira-Alta-linjen i Portugal (28,6 mio. ECU) og at forbedre Cork-Dublin-linjen i Irland (21,5 mio. ECU). I Grækenland blev der vedtaget et større projekt , der har til formål at forbedre og at forlænge Evangelosimos-Leptkayra-afsnittet af landets hovedjernbaneakse nord-syd til det dobbelte. Selv om der kun blev afsat en samørighedsfondsstøtte på 7,0 mio. ECU på 1995-budgettet til dette projekt, forventes den samlede støtte i perioden 1995-1999 at beløbe sig til ca. 204,0 mio. ECU. Situationen i Grækenland understreger den kendsgerning, at betydningen af støtten til jernbaneprojekter ikke fremgår tilstrækkeligt tydeligt, når man kun ser på 1995- forpligtelserne. Støtten til store og komplekse projekter, såsom udvidelser eller forbedringer àf jernbaner, ydes normalt i form af årlige rater, og det samlede godkendte støttebeløb kan således være langt større end det samlede beløb for et enkelt år. For jernbanernes vedkommende udgjorde samhørighedsfondsstøtten til godkendte projekter i samtlige modtagermedlemsstater i 1995 i alt 553,6 mio. ECU for perioden 1995-1999 som helhed over for 178,4 mio. ECU, som var afsat for 1995. Havne og lufthavne Der blev afsat en støtte på 67,4 mio. ECU i 1995 til havneprojekter (6,1% af den samlede støtte til transportsektoren), medens lufthavnene tegnede sig for 23,7 mio. ECU (2,1%). Iraklion) De vigtigste af de godkendte projekter var projekter i Grækenland (havnene i Igoumenitsa, Piræus og til modernisering af tillige med en supplerende støtte flyveledelsessystemerne og i Irland (Dublin Lo-Lo- og Ro-Ro-terminaler i Dublin). I Portugal blev der ikke godkendt nogen havneprojekter i 1995, men en række ansøgninger om støtte til udvikling af havneinfrastruktur er fortsat under overvejelse med henblik på eventuel beslutning i 1996. Inden for et nært tilknyttet område finansierede Samhørighedsfonden i 1995 nogle yderligere anlæg i flere spanske havne til overvågning af skibsfarten og forebyggelse af forurening. Disse projekttyper er forbundet med særligt vanskelige spørgsmål, der vedrører konkurrence, samordning og indtægtsskabelse. Deres forholdsvis lille andel af 1995-støtten skyldes til dels den omstændighed, at alternative finansieringskilder, herunder EIB-lån, ofte kan komme på tale for sådanne projekter og overflødiggøre intervention fra Samhørighedsfonden. 4. 2. 4 Gruppen af kommissionsmedlemmer (TENE og prioriterede Essen-projekter Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 55 Gruppen af kommissionsmedlemmer Samhørighedsfonden har nøje fulgt arbejdet i gruppen af kommissionsmedlemmer, som blev oprettet i begyndelsen af 1995 med Neal Kinnock, kommissionsmedlem med ansvar for transport, som formand for at samordne og sætte skub i gennemførelsen af de transeuropæiske net. Gruppen har beskæftiget sig med lovgivningen omkring TEN og har overvåget forløbet af projekter af fælles interesse og set nærmere på, hvordan problemet med finansieringen af TEN kan løses. Hvad angår transport-TEN, har gruppen overvåget arbejdet med vedtagelsen af TEN- finansforordningen og drøftelserne i Rådet og Parlamentet af Kommissionens forslag til multimodale retningslinjer for net (se afsnit 4. 2. 2 i denne rapport). Den har også oprettet arbejdsgrupper vedrørende finansielle, retlige og økonomiske spørgsmål. Finansgruppen har navnlig undersøgt mulighederne for at forbedre udnyttelsen af de eksisterende finansielle instrumenter eller indføre nye og for at indføre privat finansiering via offentlige/private partnerskaber for at fremskynde udviklingen af transportnet. TEN-gruppen af kommssionsmedlemmer forelagde en situationsrapport om de transeuropæiske net på Det Europæiske Råds møde i Madrid den 15. og 16. december 1995. 1 rapporten anførtes det, at der var gjort betydelige fremskridt med gennemførelsen af transportnettene, men at der dog fortsat var problemer, navnlig hvad angår medlemsstaternes prioritering af TEN-projekterne og den utilstrækkelige finansiering, som blev mere og mere mærkbar. Rapporten pegede på, at medlemsstaterne måske ikke fuldt ud tager højde for den ekstra fordel for EF, der er forbundet med TEN-projekter, og opfordrede medlemsstaterne til at gøre en større indsats for at løse finansielle problemer og andre problemer, der forsinker projekterne, og herunder også gøre mere brug af offentlige/private partnerskaber. De prioriterede Essen-proiekter På mødet i Essen den 9. -10. december 1994 godkendte Det Europæiske Råd en liste over 14 højt prioriterede TEN-projekter, der, når de er afsluttet, kommer til at udgøre hovedstammen i transportnettene i EU. Fem af disse projekter er helt eller delvis lokaliseret i samhørighedslandene, og Samhørighedsfonden har således gode forudsætninger for at medvirke ved deres gennemførelse. Udviklingsomkostningerne er en udmærket illustration af opgavens omfang: for de fem projekter alene er de anslået til i alt over 23 mia. ECU, hvoraf ca. 12 mia. ECU efter planen skal være afholdt inden år 2000. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 56 Samhørighedsfondens engagement i disse projekter og deres nuværende situation er som følger: 1. Højhastighedstoget Svdfrankrig-Spanien a) Madrid-Barcelona-Perpignan: Samhørighedsfonden har finansieret tekniske forundersøgelser til i alt 8,02 mio. ECU vedrørende to afsnit af denne linje (Zaragoza-Lérida og Calatayud- Ricla). I april 1995 indgav de spanske myndigheder en ansøgning om støtte til bygning af disse to afsnit. b) Madrid-Vitoria-Dax: Der er ikke modtaget nogen anmodninger om samhørighedsfondsstøtte til denne linje. 2. Græske motorveje a) Patras-Athen-Thessaloniki-den bulgarske grænse (Pathé): Bygningen af denne motorvej, der er Grækenlands vigtigste vejforbindelse i retningen nord-syd, har været i gang siden 1990. Samhørighedsfonden godkendte støtte til flere afsnit af motorvejen i 1993 og 1994 til et samlet beløb på 58,4 mio. ECU. Problemer i forbindelse med offentlige indkøb og projektforvaltning bremsede dog arbejdet sidste år med det resultat, at der ikke blev godkendt yderligere anmodninger om støtte i 1995. b) Via Egnatia (Igoumenitsa-Thessaloniki-Alexandroupoli-den tyrkiske grænse): Arbejdet på det 200 km lange afsnit Igoumenitsa-Panagia begyndte i 1995. Samhørighedsfonden har i alt godkendt 76,4 mio. ECU til forskellige afsnit af dette projekt, hvoraf 40,7 mio. ECU blev godkendt i 1995. Anmodninger om yderligere 500 mio. ECU er stadig under overvejelse. 3. Lissabon- Valladolid-veiforbindelsen Samhørighedsfonden har givet støtte til to afsnit af den portugisiske del af denne vejforbindelse på i alt 52,6 mio. ECU (Alcanena-Atalaia og Atalaia-Abrantes). Der indgik dog ingen ansøgninger og blev ikke godkendt yderligere støtte i 1995. Det bør bemærkes, at de portugisiske myndigheder har sagt, at de ønsker at regulere deres afsnit af vejforbindelsen, mens arbejdet på den spanske side har forløbet langsomt, og der stadig er behov for større tekniske undersøgelser, inden bygningsarbejderne kan påbegyndes. Efter en workshop om dette projekt, der blev tilrettelagt af Samhørighedsfonden i 1994, opfordrede Kommissionen både de spanske og de portugisiske myndigheder til at forelægge forberedende undersøgelser vedrørende projektet Samhørighedsfonden. Samhørighedsfonden har dog ikke fået forelagt anmodninger herom. finansiering gennem til 4. Jernbaneforbindelsen Cork-Dublin-Belfast-Larne Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 57 Forpligtelserne på 1995-budgettet beløb sig til 21,5 mio. ECU til dette projekt til forbedring af hovedjernbaneforbindelsen nord-syd i Irland, hvilket bringer det samlede beløb, der er indgået forpligtelser for siden 1993, op på 53,9 mio. ECU. Efter et projektseminar, der blev tilrettelagt af Samhørighedsfonden i november 1994, ville de irske myndigheder overveje at forelægge yderligere arbejde for Samhørighedsfonden, der tager sigte på at øge jernbaneforbindelsens økonomiske levedygtighed, navnlig forbindelsen mellem jernbanestationerne i Dublin. Beskrivelsen af dette prioriterede projekt skal udvides, så det også kommer til at omfatte to vigtige fødelinjer til Londonderry og Limerick. Det blev aftalt at accelerere arbejdet på Dublin-Cork-afsnittet. Vejforbindelsen Irland/Det Forenede Kongerige/Benelux Dette projekt er blevet prioriteret i Irland, og der blev afsat yderligere 56 mio. ECU til projektet på Samhørighedsfondens 1995-budget. Heri indgår 15,4 mio. ECU til Dublins Northern Cross-ringvej. Siden 1993 er der blevet ydet støtte fra Samhørighedsfonden til Irlands afsnit af dette prioriterede projekt til et beløb af i alt 121,6 mio. ECU. Der er planlagt yderligere arbejde, og ca. 40. mio. ECU er stadig under overvejelse. Nedenstående tabel giver en kort oversigt over de højt prioriterede Essen- projekter, der er af direkte interesse for Samhørighedsfonden: Mio. ECU Anslået Omkostninger SF-stette 1995-1999 1993-1995 12,870 6,367 1,072 238 2,680 4,380 5,065 717 8,0 134,8 52,6 (Kun Portugal) 145 53,9 (Kun Irland) 1,540 121,6 (Kun Irland) 1. Højhastighedstog Sydfrankrig-Spanien 2. Græske motorveje 3. Motorvejen Lissabon- Valladolid Jernbaneforbindelsen Cork-Dublin-Belfast 5. Vejforbindelsen Irland/Det Forenede Kongerige/Benelux 23,227 11,847 370,9 Foruden de 14 højt prioriterede projekter, der blev indkredset i Christophersen-gruppens rapport, som blev godkendt af Det Europæiske Råd i Essen, blev endnu en liste over projekter af betydning også fremhævet. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 58 Samhørighedsfonden har en direkte interesse i følgende projekter, som figurerer på denne liste: - Kombineret transport (forskellige projekter) - Den nye internationale lufthavn til Athen i Spata - Motorvejen Marateca-Elvas (i vejforbindelsen Lissabon-Madrid) Der er allerede godkendt finansiel støtte til kombinerede transportprojekter og til nogle afsnit af motorvejen Marateca-Elvas, mens der i slutningen af 1995 blev indledt drøftelser med de græske myndigheder med henblik på en ansøgning om støtte fra Samhørighedsfonden til den nye lufthavn i Spata. Christophersen-gruppens rapport lagde også vægt på projekter, der vedrører indførelse af ny informationsteknologi, og trafikstyringssystemer i EU. Samhørighedsfonden hjalp med at finansiere to vigtige eksempler på sådanne projekter i 1995 efter tidligere støtte, der blev godkendt i 1993 og 1994: Systemer til styring af skibstrafikken i Spanien: - Der blev i alt godkendt 11 mio. ECU fra 1995-budgettet til anlæg til overvågning af skibstrafikken og bekæmpelse af forurening i havnene i Almeria, Bilbao, Palma de Majorca, Tarragona og Valencia. Flyveledelsessystemer i Grækenland: - Der blev i alt afsat 20,9 mio. ECU til modernisering af flyveledelsessystemer i Athen, Iraklion, Thessaloniki, Rhodos og Corfu. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 59 4. 3 BIDRAG TIL GENNEMFØRELSE AF MILJØPOLITIKKEN Oprettelsen af Samhørighedsfonden har givet EU's samhørighedspolitik en ekstra miljødimension. For de berørte medlemsstater er fonden i realiteten det vigtigste finansielle instrument til dækning af deres behov, især når det gælder beskyttelse og forvaltning af vandressourcerne, behandling af spildevand, men også når det gælder indsamling, behandling og genbrug af affald. Takket være fonden kan de mindre velstillede medlemsstater bl. a. opfylde kravene i en række direktiver, nærmere betegnet direktiv 80/778/EØF om kvaliteten af drikkevand, 75/442/EØF om affald og 91/271/EØF om rensning af by spildevand, uden at det går ud over deres bestræbelser på at opfylde betingelserne for økonomisk konvergens, jf. artikel 104 C i traktaten om Den Europæiske Union. Samhørighedsfonden beklager dog, at der for affalds vedkommende kun er blevet forelagt et meget begrænset antal projekter. En af fondens opgaver er at sørge for, at der føres en politik, som er i overensstemmelse med Kommissionens miljømål, bl. a. vedrørende en bæredygtig udvikling, og med EU- reglerne på miljøområdet. Inden det besluttes at yde støtte til et projekt forelagt af en medlemsstat, undersøger Kommissionen, om det overholder direktiv 85/337/EØF om vurdering af visse projekters indvirkning på miljøet. Desuden deltager generaldirektorat XI, som er ansvarlig for miljøet, altid i undersøgelsen og i beslutningsprocessen vedrørende godkendelse af projekter og har været enig i godkendelsen af alle projekter, som er blevet godkendt siden 1993. af 1995 november og Regionsudvalget I Kommissionens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg (KOM(95)509/5) 22. "Samhørighedspolitikken og Miljøet", giver den udtryk for, at målet må være at fordele fondens budgetmidler ligeligt mellem transportområdet og miljøområdet. For at nå dette vil Kommissionen og de berørte medlemsstater være meget fleksible, specielt hvad angår de enkelte projekters tidsplan og særlige karakteristika. Da de forskellige såkaldte samhørighedslande har forskellige behov, f. eks. vedrørende forvaltning af vandressourcer, behandling af spildevand og destruktion af affald, vil Kommissionen i fællesskab med de berørte lande sørge for, at de projekter, som finansieres af Samhørighedsfonden, er så miljøvenlige som overhovedet muligt. I samme meddelelse bekræfter Kommissionen, at den har til hensigt at sikre sig, at alle projekter finansieret af Samhørighedsfonden opfylder bestemmelser og normer på miljøområdet. Samhørighedsfonden vil derfor også i sin politik fremover tage hensyn til disse forhold. 4. 4 LIGEVÆGT MELLEM MILJØ OG TRANSPORT Samhørighedsfonden har i sin politik lagt stor vægt på at opnå ligevægt mellem projekter vedrørende transportinfrastrukturer og projekter vedrørende miljøbeskyttelse. Kommissionens holdning til dette spørgsmål er, at man for hele perioden skal stræbe efter at give 50% af støtten til miljøprojekter, omend denne målsætning ikke skal betragtes som en ufravigelig regel, Der bør være en vis fleksibilitet for at tage højde for særlige situationer. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 60 I 1995 budgetforpligtelserne blev indgået for transportprojekter og 48,2% for miljøprojekter. lykkedes det at komme endnu tættere på dette mål, idet 51,8% af For samtlige medlemsstater har fordelingen af forpligtelsesbevillingerne mellem miljø- og transportområdet i løbet af de sidste tre år udviklet sig som følger: Periode 1993 1994 1995 MILJØ TRANSPORT 606 016 992 ECU eller 38,7% 923 430 183 ECU eller 49,8% 958 253 511 ECU eller 61,3% 929 157 266 ECU eller 50,2% 1 036 709 677 ECU eller 48,2% 1 113 119 907 ECU eller 51,8% 1993-1995 J 2 566 156 852 ECU | eller 46,1% 3 000 530 584 ECU eller 53,9% | Pr. land var fordelingen i 1995: 58,6% til miljø og 41,4% til transport for Grækenlands vedkommende og 62,1% til transport og 37,9% til miljø for Portugals vedkommende. Spanien og Irland indtager en mellemstilling med ca. 51% til transport og omkring 49% til miljø. Den mindre velafbalancerede fordeling mellem de to sektorer, som gør sig gældende for Grækenland og Portugal, skyldes først og fremmest et meget stort miljøprojekt i Grækenland (Evinos-dæmningen) og et meget stort transportprojekt i Portugal (broen over Tejo) samt vankeligheder i forbindelse med offentlige indkøb og projektledelse i transportsektoren i Grækenland. 4. 5 VURDERING AF FORENELIGHEDEN MED EU's POLITIK PÅ ANDRE OMRÅDER 4. 5. 1 Miljøbeskyttelse Ifølge artikel 8 i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 af 16. maj 1994 om oprettelse af Samhørighedsfonden skal projekterne være i overensstemmelse med EU's politik på andre områder, herunder politikken vedrørende miljøbeskyttelse. Målene for EU's politik på miljøområdet er fastlagt i artikel 130 R i traktaten om Den Europæiske Union. De omfatter tre hovedelementer: - beskyttelse og forbedring af miljøet - beskyttelse af menneskers sundhed - en rationel udnyttelse af naturressourcerne. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 61 Disse politiske mål i unionstraktatens artikel 130 R er nærmere fastlagt i det program for EU's politik og virke inden for miljø og bæredygtig udvikling, som er beskrevet i Rådets resolution af 1. februar 19938, og som nu er halvvejs gennemført. Dette program er koncentreret om at ændre de nuværende forbrugs- og adfærdsmønstre for at opnå en mere bæredygtig forvaltning af naturressourcerne, løse affaldsproblemer osv. Spørgsmålet om forenelighed med miljøpolitikken er således omfattende og indebærer ikke blot en kontrol med overholdelsen af bestemte retsforskrifter. Et vigtigt aspekt af realiseringen af miljømålene er kravet om, at miljøbeskyttelsen skal indgå i overvejelserne ved udformningen og gennemførelsen af EU's politik på andre områder. Derigennem udvides forenelighedsproblematikken til også at omfatte spørgsmålet om, hvorvidt transportinfrastrukturprojekterne fremmer en udvikling i retning af et mere miljøvenligt transportsystem. Inden der træffes beslutning om støtte fra Samhørighedsfonden, skal ansøgningen vedrørende et projekt i praksis indeholde angivelse af: - hvilke miljømål projektet vedrører - projektets berøringspunkter med EU's miljøbestemmelser - om projektet er led i en plan eller et program, som indgår i gennemførelsen af en EU- politik eller EU-bestemmelser. For transportprojekternes vedkommende skal der også, hvis det er relevant, forelægges en vurdering af indvirkningen på miljøet ifølge bestemmelserne i direktiv 85/337/EØF. Projekter, som kan have betydelige direkte eller indirekte konsekvenser for følsomme miljøområder, skal vises særlig opmærksomhed i henhold til direktiv 79/409/EØF og 92/43/EØF. Når det gælder miljøprojekter vedrørende rensning af spildevand, kan der ud over en eventuel vurdering efter direktiv 85/337/EØF være grund til at stille visse krav for at opnå forenelighed med de parametre, som omhandles i direktiv 91/271/EØF. Når det gælder drikkevandsprojekter kan der også stilles visse krav om forenelighed med de parametre, som omhandles i direktiv 80/778/EØF. Hvad angår andre projekter som f. eks. affaldshåndtering og fysisk planlægning af kystområder, skal det også undersøges, om de er forenelige med EU's politik på det pågældende område. Spørgsmålet om forenelighed er ikke blot af betydning, indtil der er truffet beslutning. Overvågningsudvalget skal sikre, at miljøpolitikken overholdes. Hvis de i beslutningen stillede betingelser eller miljøpolitikken ikke overholdes, kan udbetalingerne suspenderes og støtten nedsættes eller endog helt bortfalde. 8 EFTnr. C 138 af 17. 5. 1993, s. 1 Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 62 4. 5. 2 Den fælles transportpolitik De nye perspektiver for den fælles transportpolitik er indeholdt i Kommissionens meddelelse "Den fælles transportpolitiks fremtidige udvikling" (KOM(92) 494). Et væsentligt element heri er den nye politik for transeuropæiske net, som er fastlagt i traktatens afsnit XII, men også behovet for at lade den miljømæssige dimension indgå i transportområdet. Den fælles transportpolitik tager også hensyn til, at der er et stadig større transportbehov i et fællesskab uden grænser. Dette problem hænger både sammen med, at en stor del af de bestående transportnet, navnlig i den centrale del af EU, er hårdt belastede, og at der i periferien er en mangel på infrastrukturer og på forbindelser med den centrale del af EU. Udviklingen af de transeuropæiske transportnet løser til en vis grad disse problemer og er nært forbundet med den fælles transportpolitik. EU vil bidrage til de transeuropæiske net ved at fastlægge retningslinjer. Man har et stærkt ønske om via disse retningslinjer at fremme to grundlæggende mål, nemlig det indre marked og den økonomiske og sociale samhørighed. Transportnettenes hovedfunktion skal være at forbinde isolerede områder, øer og randområder i EU med de centrale regioner. Retningslinjerne må indeholde mål, prioriteter og hovedretningslinjer for foranstaltningerne samt fastlægge, hvilke projekter der er af fælles interesse. Der må gøres en særlig indsats for fjernområderne. Alle disse punkter indgår i Rådets fælles holdning (EF nr. 22/95) om Fællesskabets retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet, hvori kombinerede transportformer nævnes som en af Fællesskabets løsninger på miljøproblemerne i forbindelse med transporten. De forskellige transportformer og de tilsvarende projekter er derfor medtaget i retningslinjerne som begyndelsen på en proces med komplementaritet og gradvis integrering. Kombinerede transportformer er et vigtigt aspekt, når det gælder om at fastslå, hvilke projekter der skal prioriteres. I retningslinjerne beskrives de transeuropæiske transportnets forskellige dele: transeuropæiske a) Det og forbindelsesstrækninger er grundlaget for landtransporten. Det vil komme til at strække sig over 75 000 km, hvoraf der inden for de næste ti år skal bygges 20 000 km (for at fuldføre det). Ca. 40% af arbejdet vil finde sted i randområderne. hovedstrækninger vejnet med vigtigste de b) Det transeuropæiske jernbanenet vil, når det er færdigt, strække sig over 73 000 km, hvoraf 23 000 km i stor udstrækning vil blive anvendt til kombineret transport. I EU's centrale regioner vil hovedmålet være at løse problemerne med flaskehalse ved at øge kapaciteten (f. eks. ved at modernisere signalsystemet eller ved at anlægge omkørselsspor), mens hovedvægten i randområderne frem for alt vil blive lagt på at forbedre det generelle kvalitetsniveau (f. eks. ved at udskifte forældet udstyr, ved at elektrificere visse strækninger og ved at anlægge nye forbindelser for at forbedre tilgængeligheden). Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 63 c) Havnene har en afgørende funktion som bindeled mellem land- og søtransport. Sidstnævnte tegner sig for 90% af transporten mellem EU og resten af verden og for ca. 35% af transporten mellem medlemsstaterne. Havnene spiller en afgørende rolle i alle EU's kyststater. d) Styrings- og informationssystemet for søtransport er af stor betydning for søtransporten, da det skal kontrollere, planlægge og styre denne i EU's farvande for at øge sikkerheden og effektiviteten og samtidig beskytte miljøet i miljøfølsomme områder. De sydlige kyststater såsom Grækenland, Spanien og Portugal berøres direkte af den planlagte udvikling. e) Det transeuropæiske lufthavnsnet omfatter ca. 250 lufthavne, der er udvalgt på grundlag af en række kvantitative kriterier og deres funktion som forbindelsesled mellem EU og inden for EU og som bindeled til meget resten af verden, som forbindelsesled fjerntliggende områder i EU. For at nettet kan opfylde disse funktioner, foreslås det i retningslinjerne at prioritere følgende: - optimering og udbygning af lufthavnskapaciteten - forbedring af miljøforligeligheden - forbindelser til andre transportnet. Lufthavnene har en særlig funktion ved at gøre områder randområderne. tilgængelige, navnlig til overvågningen af skyldes overbelastningen af f) Med hensyn flykorridorerne bl. a. en dårlig udnyttelse af luftrummet og kapacitetsproblemer i forbindelse med styringen af lufttrafikken. En gradvis etablering af et net for flytrafikstyring, som omfatter en flynavigationsplan og faciliteter til styring af og kontrol med flytrafikken skulle gøre lufttransporten sikrere og mere effektiv i fremtiden. Den nuværende mangel på denne form for infrastruktur har givet anledning til et sandt tomrum i en række randon tråder. lufttrafikken Projekter, der opfylder ovennævnte kriterier, kan ifølge traktaten få EU-støtte i form af medfinansiering af arbejder, som gennemføres af medlemsstaten. Støtten udbetales først og fremmest gennem Samhørighedsfonden, som i de fire berørte lande giver støtte til transportprojekter, der betragtes som værende af fælles interesse for nettene. Samhørighedsfonden yder derfor et meget væsentligt bidrag til transportprojekterne for alle transportformer, og den medvirker derved til at mindske den mangel på infrastruktur, der betragtes som en af hindringerne for personers frie bevægelighed og frie varebevægelser til og fra randområderne. Samhørighedsfonden er gennem bidragene til projekter vedrørende forskellige transportformer blevet et af EU's vigtigste redskaber til udvikling af de transeuropæiske net og til opnåelse af en bæredygtig mobilitet i overensstemmelse med EU's miljøpolitik. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 64 4. 5. 3 Offentlige indkøb og anlægsarbejder Som allerede understreget i rapporten for 1993/94 er det af stor betydning for det indre markeds åbenhed og for en vellykket gennemførelse af politikken vedrørende økonomisk og social samhørighed, at fællesskabsbestemmelserne om offentlige indkøb og anlægsarbejder ved gennemførelsen af projekter, hvortil der ydes EU-støtte overholdes. Når det kontrolleres, om disse bestemmelser bliver overholdt, konstateres det meget ofte, at det er absolut nødvendigt, at kontrollen kommer til at foregå geografisk tættere på dem, der står for projekterne, for at forbedre sagernes forberedelse, opfølgning og hurtige gennemførelse samt forståelsen af fællesskabsbestemmelserne. Information om offentlige indkøb og anlægsarbejder findes på nationalt, regionalt eller lokalt niveau, og kontrollen, som også skal være en støtte for dem, der står for projekterne, bør derfor rettes mod det relevante niveau. Kommissionen er begyndt at undersøge spørgsmålet i et større perspektiv og vil tage det op til nærmere behandling i 1996. I perioden fra november 1994 til december 1995 blev det undersøgt, om reglerne for offentlige indkøb og anlægsarbejder er blevet overholdt i forbindelse med ca. 200 nye finansieringsansøgninger (vedrørende individuelle projekter eller grupper af projekter). I 1995 fortsattes kontrollen af projekter indgivet fra og med 1993, da der ikke var truffet beslutning i alle tilfælde, eller fordi nogle beslutninger var blevet ændret, og alle sager endnu ikke var afsluttet. Denne kontrol har som tidligere resulteret i følgende situationer: - ubetinget godkendelse i alle de tilfælde, hvor overensstemmelsen med reglerne om offentlige indkøb og anlægsarbejder er blevet fastslået - principgodkendelse med forbehold af en efterfølgende kontrol i alle de tilfælde, hvor tildelingen af kontrakterne foregår efter godkendelsen af finansieringen - udskydelse af beslutningen om godkendelse af finansiering, indtil de nationale myndigheder har skabt klarhed om tvivlsomme punkter. - finansieringsafslag som følge af, at der er konstateret overtrædelse af reglerne om offentlige indkøb og anlægsarbejder - suspension af betalinger, hvis der opstår problemer vedrørende "offentlige indkøb og anlægsarbejder" under gennemførelsen af projekterne. Endvidere reduktion eller ophør af støtte i tilfælde af overtrædelse af EU's lovgivning om offentlige indkøb og anlægsarbejder. I 1994/1995 ændrede man eller begyndte man at ændre de nationale bestemmelser, som ikke var forenelige med direktiverne, hvilket medførte, at antallet af afvigelser, som skyldes uforenelighed mellem bestemmelserne, blev mindre. Behandlingen af støtteansøgningerne i denne periode har dog vist, at der tilsyneladende er manglende viden om eller forståelse af fællesskabsbestemmelserne om offentlige indkøb og anlægsarbejder. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 65 4. 5. 4 Konkurrencepolitik Ifølge Rådets forordning (EF) 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden skal fondens interventioner navnlig være forenelige med konkurrencepolitikken. Til det formål har Kommissionen indført et internt kontrolsystem for at undersøge, om de som medfinansieres af Samhørighedsfonden, overholder EU's foranstaltninger, konkurrenceregler, specielt hvad angår statsstøtte. I det store og hele skaber disse interventioner meget sjældent problemer med hensyn til forenelighed med konkurrenceretten. Det skyldes på den ene side, at det som regel drejer sig om infrastrukturprogrammer, hvor enkeltvirksomheder ikke opnår særlige fordele, forudsat at reglerne om ordretildeling i forbindelse med offentligt udbud overholdes. På den anden side skyldes det, at fondens interventioner er med til at opfylde nogle EU-mål, som f. eks. samhørighed eller miljøbeskyttelse, som der i vid udstrækning er taget højde for i fællesskabsbestemmelserne af konkurrencereglerne tager derfor først og fremmest sigte på, om projekter vedrørende infrastrukturer er åbne for alle aktører, som opfylder de nødvendige tekniske og juridiske krav, samt anvendelsen af traktatens artikel 77 og 80 vedrørende støtte til transportsektoren. statsstøtte. EU's kontrol af overholdelsen om 4. 6 SAMHØRIGHEDSFONDENS SOCIO-ØKONOMISKE VIRKNINGER 4. 6. 1 Indledning Kommissionen skal vurdere resultatet eller den forventede effekt af Samhørighedsfondens tiltag både på enkeltprojektniveau og for alle interventioner under et. På projektniveau anvendes som regel cost-benefit analyser og andre former for mikroøkonomiske analyser, særlig når det gælder den forudgående vurdering af projekter, hvortil der søges støtte. De generelle procedurer, som Kommissionen anvender, er beskrevet ovenfor i denne rapport (afsnit 4. 1. 1). Ï afsnit 4. 6. 2 nedenfor gøres der nærmere rede for arbejdet på dette område og for nogle foreløbige resultater af nyligt gennemførte undersøgelser finansieret af Samhørighedsfonden. Når det gælder Samhørighedsfondens indsats som helhed, må den vurderes inden for rammerne af en eller flere økonomiske modeller, hvor interventionerne sættes ind i en regional- og nationaløkonomisk sammenhæng. På denne måde bliver det muligt at tage højde for såvel alle eksterne virkninger af sådanne interventioner som eventuelle feedback effekter fra den pågældende økonomi. Samhørighedsfonden bestilte i 1995 en større undersøgelse af disse spørgsmål hos London School of Economics and Political Science, som forventes at fremlægge sin slutrapport i juni 1996. Målet for denne undersøgelse og den af økonomerne anvendte fremgangsmåde beskrives nærmere i afsnit 4. 6. 3. I samme afsnit redegøres der for resultaterne af en undersøgelse af Samhørighedsfondens makroøkonomiske effekt i Spanien, som blev gennemført til brug for de spanske myndigheder i 1995 med støtte fra Samhørighedsfonden. Endelig gives der i 4. 6. 4 nogle foreløbige oplysninger om Samhørighedsfondens potentielle beskæftigelseseffekt. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 66 4. 6. 2 Økonomisk vurdering af projekterne Generelt Ansøgningerne om støtte fra Samhørighedsfonden skal indeholde en økonomisk analyse, som viser, at det pågældende projekt forventes at give økonomiske og sociale fordele på mellemlang sigt, som står i rimeligt forhold til de anvendte ressourcer (artikel 10, stk. 4, og 5 i forordning (EF) nr. 1164/94. Det vil sige, at projektets forventede nyttevirkninger må være positive og bidrage til den almindelige økonomiske velstand. Som generel regel skal dette bedømmes ved hjælp af costbenefitanalyser. Dog kan man acceptere andre former for kvantitative analyser, som f. eks. cost/effectiveness-analyser eller multikriterieanalyser, i forbindelse med miljøprojekter, da der er risiko for, at costbenefitanalyser ikke giver entydige resultater. Det er primært den berørte medlemsstats opgave at udføre costbenefitanalyser og andre økonomiske undersøgelser i forbindelse med støtteansøgningerne. Kommissionen skal kontrollere, om de anvendte metoder er generelt acceptable, om forudsætningerne er korrekte og resultaterne troværdige. I den forbindelse kan Kommissionen anmode eksterne konsulenter eller Den Europæiske Investeringsbank om assistance, mens medlemsstaterne kan få teknisk bistand fra Samhørighedsfonden som hjælp til finansiering af relevante undersøgelser. Medlemsstaterne har stort set reageret positivt og indsendt costbenefitanalyser eller andre undersøgelser sammen med støtteansøgningerne. Både antallet af sådanne undersøgelser og deres kvalitet har været stigende siden Samhørighedsfondens oprettelse. Kommissionen er dog klar over, at det er nødvendigt med en ekstra indsats på dette område, og har derfor taget følgende initiativer: - bestilt en undersøgelse fra en specialist i transportøkonomi om de vurderingsmetoder til i forbindelse med ansøgninger om støtte og antagelser, der anvendes transportprojekter (slutrapport modtaget i august 1995) - finansieret en undersøgelse bestilt af de irske myndigheder om den økonomiske vurdering af miljøprojekter, som har fået støtte fra Samhørighedsfonden (slutrapport september 1995) - godkendt teknisk bistand til visse medlemsstater for at hjælpe dem med forundersøgelser - i forbindelse med projekter, inklusive costbenefitanalyser foretaget en intern gennemgang af de metoder, som anvendes ved vurdering af værdien af miljøprojekter. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 67 Transportprojekter Inden for transportsektoren findes i reglen veludviklede og stort set generelt accepterede metoder til gennemførelse af costbenefitanalyser, hvilket giver en forklaring på, at denne sektor tegner sig for de største fremskridt. De metoder, som de berørte medlemsstater har anvendt, er blevet beskrevet i en undersøgelse foretaget for Samhørighedsfonden af professor Filippi fra Roms Universitet: "A Framework for Transport Project Appraisal and a Comparative View of Transport Projects Approved to 31 December 1994". Formålet med undersøgelsen var til forbedre Samhørighedsfondens vurderingsmetoder inden for transport og i sidste instans at bidrage til en mere systematisk vurdering af transportprojekter, hvortil der søges støtte. Ud over en gennemgang af de bedste metoder i EU indeholder rapporten også en detaljeret gennemgang af de costbenefitanalyser, der er blevet lagt til grund for sådanne projekter. generelle kendskab at Når det gælder projekternes forventede økonomiske effekt, viser følgende tabel resultatet af en gennemgang af 87 projekter, som blev godkendt i perioden frem til slutningen af 1994, både hvad angår den forventede interne rente og costbenefitforhold: Gennemsnitlig forventet intern rente og costbenefitforhold for Samhørighedsfondens transportprojekter Transportform Gennemsnitlig intern Gennemsnitlig rente costbenefitforhold Veje Jernbaner Lufthavne Havne Andet I alt 17,7 12,2 14,4 10,8 26,6 16,3 2,92 1,92 2,02 0,82 2,44 2,59 Ovenstående tal giver et positivt billede af den forventede økonomiske værdi af transportprojekter, som får støtte fra Samhørighedsfonden, og er sandsynligvis udtryk for, at de finansierede transportinfrastrukturer udgør en klar forbedring i forhold til den tidligere (utilfredsstillende) situation. Det skal understreges, at disse resultater er sammenlignelige med tilsvarende tal fra en oversigt over EFRU-projekter finansieret i perioden 1988-19939. Sådanne beregninger må dog fortolkes med en vis forsigtighed, fordi der kan være anvendt forskellige metoder fra medlemsstat til medlemsstat og fra transportforrn til transportform. Ifølge undersøgelsen gør forskellene sig primært gældende i de parametre og antagelser, som medlemsstaterne anvender ved deres beregninger. Det er derfor vanskeligt at Survey of 200 Major Projects of the "First Generation" of Reformed Structural Funds 1988-1993 - udarbejdet af CSIL for Evalueringskontoret i GD XVI. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 68 sammenligne beregningerne og at prioritere projekterne efter deres økonomiske betydning, specielt når det gælder sammenligninger af intermodal transport. Undersøgelsen anbefaler derfor at give de berørte myndigheder retningslinjer for projektvurderinger, som baseres på de metoder, der i praksis er de mest anvendelige som f. eks. de forslag, generaldirektoratet for transport forventes at fremsætte i EURET-programmet10. Miljøprojekter Det er almindelig kendt, at det er meget vanskeligt at foretage økonomiske vurderinger af miljøprojekter. Samhørighedsfonden finansierer en lang række forskellige miljøprojekter vedrørende f. eks. vandforsyning, rensning af spildevand, håndtering af husholdningsaffald, erosionskontrol, skovrejsning, naturbevarelse, genopretning af strande osv. Et fælles træk ved denne type projekter er, at den direkte "produktion" ikke har nogen markedspris, eller at den, hvis den findes (ved f. eks. vandforsyning), ikke altid afspejler denne produktions virkelige økonomiske og sociale værdi. Disse projekter har desuden ofte betydelige indirekte virkninger, f. eks. på sundhed og trivsel, som vanskeligt lader sig opgøre i tal. Modtagerlandene har gjort en betydelig indsats for at benytte hensigtsmæssige metoder i deres økonomiske analyser af miljøprojekter. En af de mest anvendte metoder har været costbenefitanalysen. I visse tilfælde har man forsøgt at kvantificere og vurdere den direkte nytte af miljøprojekter, som f. eks. forbedret vandkvalitet, større trivsel eller bedre mulighed for rekreative udfoldelser, mens man i andre tilfælde har forsøgt at vurdere mulige indirekte virkninger, f. eks. følgevirkninger for den økonomiske udvikling. I mange tilfælde er disse analyser blevet suppleret med en kvalitativ bedømmelse af nyttevirkningerne. til brug for de En undersøgelse irske myndigheder, som blev finansieret af Samhørighedsfonden, peger på vanskelighederne i den forbindelse og konkluderer, at trods den stadig mere omfangsrige internationale litteratur om evaluering af miljøprojekter "har man endnu ikke kunnet blive enige om en standard eller en metode, som kan anvendes generelt". Forfatterne mener, at der er en generel mangel på grundlæggende data, som kan anvendes til denne type analyser, og manglende erfaring med anvendelsen af økonomiske vurderingsmetoder. De fremhæver, at der på kort sigt ikke er nogen anden mulighed end at anvende de begrænsede data, som foreligger, og at kvantificere nyttevirkningerne, hver gang det er muligt, med de vurderingsmetoder, som findes i de eksisterende undersøgelser. På længere sigt anbefaler de, at man anvender kontingensvurderingsmetoder (som omfatter vurdering af nyttevirkningerne gennem statistiske undersøgelser af brugergrupper), da disse metoder efter deres opfattelse har opnået en stadig stigende accept og "kan blive standardværktøjet for at opstille skøn over ikke-markedsmæssige nyttevirkninger". Skønt undersøgelsen drejede sig om projekter vedrørende vandforsyning og rensning af spildevand i Irland, antages de grundlæggende konklusioner at have en mere generel gyldighed. 10 EURET (særprogram for forskning og teknologisk udvikling på transport-området). Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 69 4. 6. 3 Generelle socioøkonomiske virkninger Ifølge forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden skal Kommissionen i sin årsrapport give oplysning om "fondens økonomiske og samfundsmæssige virkninger i medlemsstaterne og for den økonomiske og sociale samhørighed i Unionen". Dette betyder, at der ikke kun skal foretages en vurdering af de økonomiske virkninger af individuelle projekter eller grupper af projekter, men også af de generelle virkninger, som støtteforanstaltningerne har for økonomiske variabler som vækst, beskæftigelse og handel inden for de berørte landes økonomier. Det betyder også, at man må forsøge at vurdere interventionernes virkninger på kort sigt for efterspørgslen i gennemførelsesfasen og deres bivirkninger på mellemlang og lang sigt for udbuddet i driftsfasen. Når det for eksempel gælder investeringer inden for transport, kan man skelne mellem de direkte og indirekte indkomst- og beskæftigelsesstigninger, som finder sted i konstruktionsperioden og følgevirkningerne for indkomster, beskæftigelse, handel osv. , som er et resultat af tidsbesparelser, reducerede driftsomkostninger og en generelt øget konkurrenceevne. Tilsvarende virkninger kan også forventes ved miljøinvesteringer, selv om disse, som tidligere påpeget, er sværere at vurdere og i mange tilfælde ikke kan måles via konventionelle produktionsopgørelser. Undersøgelse gennemført af London School of Economics For at opfylde de generelle krav i forordningen fik London School of Economics and Political Science (LSE) i juli 1995 til opgave at gennemføre en undersøgelse for at udvikle og teste en eller flere økonomiske modeller, som kan anvendes for at kvantificere alle socioøkonomiske virkninger af støttede projekter og af Samhørighedsfondens samlede interventioner. LSE har foreslået en ny metode baseret på anvendelsen af de seneste økonometriske teknikker for at simulere ændringer og vækst i en bestemt region. Metoden betegnes som en "dynamisk analyse af regionale og eksterne virkninger" og indebærer, at man registrerer projekternes økonomiske effekt på tværs af regioner og over en længere periode. Tre forskellige modelstrategier er ved at blive udarbejdet med henblik på takling af de mange involverede problemer. LSE leder projektet og er begyndt at opbygge databasen og de økonomiske modeller i nært samarbejde med forskergrupper fra de fire samhørighedslande: Instituto Valenciano de Investigaciones Economicas, Universidad de Valencia, Regional Development Institute, Panteion University, Athen, Centra de Investigaçâo de Desenvolvimento e Economia Regional (CIDER), Universidade do Algarve og Centre for European and Public Affairs, University College, Dublin. Undersøgelsen gjorde gode fremskridt i 1995, idet databasen for samhørighedslandene og de omkringliggende lande nærmest er færdigetableret og de første simuleringer påbegyndt. I september 1995 blev der forelagt en foreløbig rapport med en oversigt over referencelitteratur og en redegørelse for den foreslåede metode. I november 1995 fulgte anden foreløbige rapport, som vedrører dataene. Arbejdet overvåges nøje af styregruppe, som holdt møder i juli, oktober og december 1995. Den består af repræsentanter for Samhørighedsfonden (GD XVI/E), GD XVI's Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 70 vurderingskontor, GD II, GD XII, Eurostat og LSE. Repræsentanter for de andre forskningsinstitutter, som LSE samarbejder med, deltager også i møderne, afhængigt af hvilke emner der behandles. Slutrapporten om LSE-undersøgelsen forventes at være klar i juni 1996. Man regner med, at resultaterne kan anvendes på både Samhørighedsfondens og strukturfondenes interventioner. Samhørighedsfondens makroøkonomiske effekt i Spanien I november 1995 blev der fremlagt en slutrapport fra en undersøgelse om Samhørighedsfondens makroøkonomiske effekt i Spanien, som var blevet bestilt af de spanske myndigheder og havde fået støtte fra Samhørighedsfonden. Den metode, der blev anvendt i forbindelse med denne undersøgelse, var at benytte eksisterende økonomiske modeller til at vurdere den samlede effekt af fondens interventioner på den spanske økonomi. Selv om de investeringer, som fik støtte fra Samhørighedsfonden, tilsammen udgør en relativt beskeden del af Spaniens BNP eller faste indenlandske bruttokapitaldannelse, påpeger forfatteren, at Samhørighedsfonden trods alt har spillet en vigtig rolle ved at støtte investeringsbestræbelser. Ifølge tal for 1993 anslås de offentlige myndigheders Samhørighedsfonden at stå for henholdsvis 12% og 11% af de centrale og regionale myndigheders samlede udgifter det pågældende år til transportinfrastrukturer og på miljøområdet. Andelen stiger til henholdsvis 18,5% og 29,1%, hvis man kun ser på de centrale myndigheders udgifter. Fondens nuværende procentandel må være højere, når man tænker på, at støtten til Spanien er steget betydeligt siden 1993. Undersøgelsen benyttede tre forskellige modeller: en input-output model, den makroøkonometriske MOISEES-model og HERMIN-modellen. I input-output modellen beregnes den forventede samlede og den sektorielle effekt af de investeringer, som er foretaget med støtte fra Samhørighedsfonden i perioden 1993-1999. Undersøgelsen viser, at effekten af Samhørighedsfondens støtteforanstaltninger vil blive mest mærkbar fra 1996- 1999, hvor den vil tegne sig for 0,4% af Spaniens BNP og samlede beskæftigelse. Det anslås, at Samhørighedsfonden i denne periode står for omtrent 50 000 mandårs arbejde. Forfatteren regner med, at der skabes et mandårs arbejde, hver gang der afholdes en udgift på 4 mio. ESP i gennemsnit. Der gøres opmærksom på, at der tages de sædvanlige forbehold over for input-output modeller, og at modellen kun kan måle de kortvarige virkninger af Samhørighedsfondens investeringer. Simuleringerne med HERMIN-modellen viser, at Samhørighedsfondens indsats i perioden 1993-1999 skulle kunne få en virkning på lige under 1% af Spaniens BNP og skabe 70 000 job afhængig af dens udgifter i 1999. Ifølge MOISEES-modellen vil effekten ikke blive så stor. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 71 4. 6. 4 Beskæftigelsen Skønt Samhørighedsfonden ikke udtrykkeligt har til opgave at skabe beskæftigelse, kan den dog give et vigtigt bidrag til jobskabelsen i samhørighedslandene i kraft af de omfattende ressourcer, den er ansvarlig for. Investeringer i infrastrukturer både på transport- og miljøområdet har direkte jobskabende effekt inden for de berørte økonomier. Der finder primært direkte jobskabelse sted inden for byggebranchen, men også inden for planlægnings-, design og konsulentvirksomheder. Den indirekte jobskabelse er en konsekvens af stigende efterspørgsel efter ydelser fra produktions- og servicesektorer, som leverer til bygge- og anlægssektoren, og som tilgodeser de nyansattes behov. Denne efterspørgselseffekt gør sig gældende på kort til mellemlang sigt, mens projekterne gennemføres. På længere sigt skabes der også beskæftigelse i projekternes driftsfase. Den direkte beskæftigelse i den forbindelse bliver mere begrænset, men indirekte vil der blive skabt langtidsstillinger, i det omfang de nye infrastrukturer reducerer produktionsomkostningerne og generelt set øger tiltrækningskraften og konkurrenceevnen i samhørighedslandenes økonomier. En del af disse virkninger kan anslås med en vis sikkerhed. I betragtning af de projektansvarliges erfaringer vil det være relativt enkelt at kvantificere antallet af job, som er en direkte følge af et bestemt projekts gennemførelse og efterfølgende drift. Alle ansøgninger til Samhørighedsfonden skal som et minimum angive antallet af job, som forventes at blive et direkte resultat af projekterne. En analyse af ansøgninger fra 1993 og 1994 viser, at hver mio. ECU, som gives i støtte til transportprojekter, i gennemsnit skaber omkring 21 direkte job (mandår), og at hver mio. ECU, som går til miljøprojekter, skaber 26 job (mandår). Disse tal er justeret for at tage hensyn til de forskellige projekters varierende længde og for at udelukke ekstreme værdier. I visse tilfælde blev der f. eks. i svarene på analysens beskæftigelsesspørgsmål opgivet det samlede antal job for hele projektet, skønt støtteansøgningen kun gjaldt en mindre del af projektet. Anvendes de nævnte gennemsnitstal på den støtte, som Samhørighedsfonden har godkendt siden 1993, fremkommer følgende foreløbige resultater: Anslået beskæftigelse afhængig af Samhørighedsfonden mandår År Direkte beskæftigelse Indirekte beskæftigelse* Beskæftigelse i alt 1993 1994 1995 l a it 36 000 44 000 50 000 130 000 10 800 13 200 15 000 39 000 46 800 57 200 65 000 169 000 * baseret på en anslået multiplikator på 1,3 Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 72 tal Beskæftigelsesoverslag bør altid fortolkes med en vis forsigtighed, og det skal især understreges, at ovenstående skabt af Samhørighedsfonden eller som fondens nettobeskæftigelseseffekt. For at beregne denne må man først prøve at vurdere, i hvilken udstrækning projekterne ville være blevet gennemført uden Samhørighedsfondens støtte, og i hvilken udstrækning projekterne har erstattet andre aktiviteter inden for de pågældende økonomier. Tallene angiver derfor kun den bruttobeskæftigelse, som anses for at være afhængig af de finansierede projekter. ikke skal opfattes som nye job Man bør også gøre sig klart, at beskæftigelseseffekten set over en længere periode vil variere betydeligt afhængigt af, hvilken type projekt det drejer sig om. Normalt vil der være en vis forsinkelse, før den fulde effekt af Samhørighedsfondens støtte slår igennem, da mange af infrastrukturprojekterne er langsigtede. I ovenstående tabel er der anvendt en multiplikator på 1,3 for at vurdere en eventuelt indirekte beskæftigelseseffekt. Dette indebærer, at tre mandårs direkte beskæftigelse, som skabes i gennemførelsesfasen fører til et mandårs indirekte beskæftigelse. Dette er et forsigtigt skøn, og det bør noteres, at medlemsstaterne i de oplysninger, som gives i forbindelse med støtteansøgningerne, forudsætter et forhold mellem direkte og indirekte beskæftigelse på næsten 1:1. Metoden med at vurdere beskæftigelseseffekten ud fra projektansøgningerne er klart utilstrækkelig, når det gælder vurdering af investeringsprojekter, som støttes af Samhørighedsfonden. Til det formål må projekterne ses i deres specifikke økonomiske sammenhæng og bedømmes ud fra en række andre faktorer, som påvirker den økonomiske udvikling. Det er hensigten med den tidligere omtalte undersøgelse, som for øjeblikket gennemføres af London School of Economics, og som skulle give generelle beskæftigelsesskøn baseret på et forsvarligt teoretisk grundlag. langsigtede virkninger af de Sideløbende hermed vil oplysningerne fra ansøgningerne og fra Samhørighedsfonden beslutninger fortsat give begrænsede, men nyttige informationer om beskæftigelseseffekten. 4. 7 SAMORDNING OG SAMMENHÆNG MED DE ØVRIGE EU- FINANSIERINGSINSTRUMENTER Ved oprettelsen af Samhørighedsfonden gjorde Rådet i den pågældende forordnings betragtninger opmærksom på behovet for at samordne de foranstaltninger vedrørende miljøet og de transeuropæiske net, der gennemføres med støtte fra Samhørighedsfonden, strukturfondene, EIB og de øvrige finansielle instrumenter. Derfor er det Kommissionens opgave ved gennemførelsen af strukturfondenes mål at sikre koordinering og sammenhæng mellem støtten fra disse fonde og støtten fra de øvrige finansieringsinstrumenter, specielt Samhørighedsfonden. Samtidig skal Kommissionen imidlertid tage tilbørligt hensyn til nærhedsprincippet, ifølge hvilket det primært er medlemsstaternes ansvar at udarbejde relevante nationale strategier og målsætninger samt udvælge og gennemføre egnede projekter. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 73 Der er blevet indført en række bestemmelser og procedurer, som skal sikre at denne forpligtelse overholdes. 4. 7. 1 Strukturfondene Der kan også søges om støtte til projekter på miljøområdet og vedrørende de transeuropæiske transportinfrastrukturer gennem strukturfondene, specielt EFRU og i mindre udstrækning EUGFL, Udviklingssektionen. Det er derfor nødvendigt at sikre sig mod risikoen for dobbeltfinansiering. Behovet for samordning i den forbindelse dækkes af Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden. Ifølge forordningens artikel 9 (kumulation og overlapning) kan der ikke samtidig ydes støtte til udgiftsposter fra denne fond og fra strukturfondene. Videre bestemmes det, at støtten til et projekt fra Samhørighedsfonden og anden fællesskabsstøtte ikke tilsammen må overstige 90% af de samlede udgifter til det pågældende projekt. Når det gælder forholdet til strukturfondene, navnlig EFRU indeholder bestemmelsen intet forbud mod, at separat støtte fra forskellige instrumenter kombineres i forbindelse med et større projekt, dog under forudsætning af at udgifter vedrørende en bestemt projektfase klart kan identificeres med hensyn til tidspunkt og art. Der er truffet en række foranstaltninger vedrørende de procedurer, som skal følges i forbindelse med samordningen. Først og fremmest har det været Kommissionens opgave at sikre en samlet koordinering ved udarbejdelsen af EU-støtterammerne for at opnå en reel fordobling af forpligtelses bevillingerne til mål 1 og Samhørighedsfonden for de fire lande, som får bidrag fra Samhørighedsfonden, i overensstemmelse med beslutningerne fra Rådets møde i Edinburgh. Støtterammernes finansieringsplaner indeholder derfor specifikke oplysninger om b dragene fra Samhørighedsfonden. For Spaniens vedkommende, hvoraf kun en vis del er støtteberettiget under mål 1, er et bidrag på 7 950 mio. ECU fra Samhørighedsfonden blevet opført i støtterammen for mål 1-områderne for perioden 1993-1999. Ifølge principperne om nærhed og partnerskab er det den nationale regering, som skal fremlægge relevante projekter. For det andet kræver samordningen af konkrete projekter endnu større opmærksomhed, da strukturfondene primært arbejder ved hjælp af operationelle programmer, mens Samhørighedsfonden finansierer individuelle projekter eller grupper af projekter. Relevante samordningsprocedurer blev indført samtidig med, at Samhørighedsfondens forgænger Det Finansielle Samhørighedsinstrument trådte i kraft for at undgå, at projekter eller projektfaser blev fremlagt, som allerede var blevet forelagt for strukturfondene. Disse procedurer blev videreført efter Samhørighedsfondens etablering. Dette kræver obligatorisk høring af de tjenestegrene, der forvalter strukturfondene, inden Kommissionen træffer nogen beslutning om ydelse af støtte fra Samhørighedsfonden. De involverede tjenestegrene har indført kontrolforanstaltninger for at sikre, at ingen udgiftspost kan finansieres af både strukturfondene og Samhørighedsfonden. Hidtil har disse Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 74 procedurer fungeret godt, idet der ikke har været nogen uenighed mellem de tjenestegrene, der forvalter henholdsvis strukturfondene og Samhørighedsfonden. Kommissionen er i færd med at undersøge, hvordan de fire berørte medlemsstater kan involveres mere aktivt i denne samordning, da udvælgelsen af individuelle projekter inden for rammerne af de flerårige operationelle programmer normalt finder sted på regionalt programmeringsniveau. I ganske enkelte tilfælde har der været en risiko, som blev elimineret ved tilbagetrækning af de involverede projekter fra Samhørighedsfonden. Takket være disse administrative arrangementer har det været muligt at undgå enhver form for dobbeltfinansiering. Det er dog sket, at medlemsstaterne har forelagt forskellige faser af et og samme projekt for to forskellige instrumenter, men dette er helt i overensstemmelse med forskrifterne. 4. 7. 2 Budgetmidler til transeuropæiske net En ny finansiel forordning om generelle regler for støtte til de transeuropæiske net blev formelt vedtaget af Rådet i september 199511. Forordningen er retsgrundlag for udbetaling af EU-midler til de transeuropæiske net (TEN) i perioden 1995-1999. Modsat Samhørighedsfonden finder TEN-forordningen anvendelse i hele EU og gælder for de tre TEN-net: transport, energi og telekommunikation. Transportnettene kommer dog til at tegne sig for den største del af det samlede budget, dvs. 1 785 mio. ECU af de i alt 2 345 mio. ECU. Da transportprojekter, som støttes via denne forordning, kan svare til projekter, som finansieres af Samhørighedsfonden, har Samhørighedsfondens direktorat haft direkte interesse i udformningen af den nye forordning og på nært hold fulgt forhandlingerne inden dens vedtagelse. Samhørighedsfonden har også haft et tæt samarbejde med GD VII - Transport for at koordinere bevillingerne på 1995-budgettet for transportnettet. og Ifølge den nye forordning kan EU yde finansiel støtte til de transeuropæiske net i form af forundersøgelser, rentegodtgørelse, tilskud til garantipræmier og undtagelsesvis i form af direkte tilskud. Der kan kun gives støtte til projekter af fælles interesse som defineret i TEN-retningslinjerne, samlede støtten kan højst udgøre investeringsomkostninger (50% i forbindelse med forundersøgelser og andre undersøgelser). Det skal understreges, at ifølge artikel 5, stk. 4, i den finansielle forordning om transeuropæiske net er den finansielle støtte "i princippet ikke bestemt til projekter eller projektfaser, som får støtte fra andre finansieringskilder på fællesskabsbudgettet". Denne bestemmelse er noget mere restriktiv end den tilsvarende bestemmelse i artikel 9, stk. 1, i forordningen om Samhørighedsfonden, ifølge hvilken der ikke samtidig kan ydes støtte til udgiftsposter fra Samhørighedsfonden og strukturfondene. 10% af de Samhørighedsfonden har fra første færd haft tæt kontakt til GD VII for at sikre sig, at TEN-projekterne behandles ensartet, og at kravene i de respektive forordninger opfyldes. Ud over regelmæssige drøftelser mellem de berørte tjenestegrene sendes samtlige støtteansøgninger, som modtages af Samhørighedsfonden, til GD VII for nærmere kommentarer, og alle udkast til beslutning om bevilling af finansiel støtte videresendes til godkendelse. GD VII informerer på sin side Samhørighedsfonden om alle modtagne 11 Rådets forordning (EF) nr. 2236/95 af 15. september 1995. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 75 ansøgninger om støtte via dets budgetmidler og om dets forslag til anvendelse af disse midler. Samhørighedsfonden har også deltaget i alle møder i Udvalget for Transportinfrastrukturer, som er forum for drøftelser og aftaler mellem Kommissionen og medlemsstaterne om det årlige program for projekter, som skal støttes via transportbudgettet. I 1995 blev dette udvalg reorganiseret i overensstemmelse med forordningen om transeuropæiske net og kaldes nu "TEN-udvalget for finansiel støtte til transportsektoren". På udvalgets første møde i oktober 1995 godkendte det Kommissionens forslag til bevilling af støtte via 1995- budgettet til 92 projekter og undersøgelser vedrørende transportinfrastruktur (inklusive en række projekter i samhørighedslandene). Størrelsesforholdet mellem Samhørighedsfondens ressourcer og ressourcerne i henhold til TEN-forordningen fremgår klart af, at sidstnævntes budget for TEN-transportprojekter i hele EU var på 240 mio. ECU i 1995, mens Samhørighedsfondens samlede forpligtelsesbevillinger til TEN-projekter i de fire samhørighedslande var på 1,1 mia. ECU. 4. 7. 3 LIFE-programmet Det overordnede mål for LIFE (finansieringsinstrument for miljøet) er at bidrage til udformning og gennemførelse af politik og lovgivning på miljøområdet gennem finansiering af naturbevarende foranstaltninger og miljøvenlige tiltag. For at undgå risikoen for dobbeltfmansiering. af visse foranstaltninger deltog Samhørighedsfonden i 1995 regelmæssigt i LIFE-forvaltningskomitéens møder for at sikre, at ingen af de projekter, der er blevet finansieret under dette program, blev forelagt for Samhørighedsfonden. I årets løb blev der fremsendt et forordningsforslag om LIFE II til Rådet. 4. 7. 4 Den Europæiske Investeringsbank Da EIB undertiden intervenerer med betydelige beløb i samhørighedslandene, navnlig Spanien og Portugal, ved finansieringen af projekter på aktivitetsområder, der er beslægtet med dem, der blev finansieret under det finansielle samhørighedsinstrument, var det nødvendigt at indføre en ad hoc-ordning for udveksling af oplysninger mellem Kommissionen og Banken vedrørende de af medlemsstaterne indgivne støtteansøgninger. I samarbejde med EIB blev det besluttet med jævne mellemrum at sende Banken en liste over alle de projekter, der er forelagt Kommissionen, og i de tilfælde, hvor en medfinansiering fra EIB er planlagt, at sende Banken det komplette dossier. Desuden holdes der regelmæssigt møder for at fastslå, hvilke problemer der kan opstå i forbindelse med bestemte projekter. Ifølge de normale procedurer hører Banken på sin side Kommissionen, herunder Samhørighedsfonden, når den får forelagt en låneansøgning. Den regelmæssige udveksling af oplysninger giver i første række mulighed for at kontrollere, at EIB's lånelofter ikke overskrides, ligesom den sikrer en god kombination af tilskud og lån for de medfinansierede projekter. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 76 4. 7. 5 EØS-finansieringsmekanismen ifølge aftalen om Det Europæiske Finansieringsmekanismen, som blev etableret Økonomiske Samarbejdsområde (EØS)12, ligger tæt op ad Samhørighedsfonden, hvad angår funktion og geografisk rækkevidde, omend den har langt mindre ressourcer. Mekanismen finansieres af EFT A-medlemsstaterne i EØS (Norge, Island og Lichtenstein) og via bidrag fra EU-budgettet, som efter udvidelsen den 1. januar 1995 erstatter bidragene fra Østrig, Sverige og Finland. Mekanismen forvaltes på deres vegne af EIB. Gennem mekanismen bevilges der støtte til projekter, som fremmer økonomisk og social samhørighed i Portugal, Grækenland, Irland, Nordirland og mål 1-områderne i Spanien. EØS-finansieringsmekanismen løber over en femårsperiode (1994-1999) og kan yde direkte tilskud og rentegodtgørelse i forbindelse med lån. Der gives prioritet til projekter, som lægger speciel vægt på miljø, transport (inklusive transportinfrastruktur) og uddannelse. Både offentligt og privat finansierede projekter er støtteberettigede, og blandt de sidstnævnte foretrækkes projekter, som er af interesse for små og mellemstore virksomheder. Mekanismen råder over et budget på 500 mio. ECU til tilskud og 1,5 mia. ECU til rentegodtgørelse i forbindelse med EIB-lån. På grund af mekanismens sektormæssige og geografiske rækkevidde er der risiko for, at den og Samhørighedsfonden overlapper hinanden. Geografisk set er hovedforskellene, at mekanismen anvendes i Nordirland, men derimod ikke dækker Spanien bortset fra mål 1- områderne. Når det gælder sektorer, har EØS mekanismen en større rækkevidde, men den kan også give støtte til infrastrukturprojekter og miljøprojekter af samme art som dem, der støttes af Samhørighedsfonden. I praksis er risikoen for overlapning dog begrænset på grund af mekanismens ringe størrelse. Desuden er det blevet ordnet således, at den forvaltes af EIB, og formålet hermed er at sikre, at den projektstøtte, som gives, er forenelig med andre EU-politikker og med andre finansieringsinstrumenter. Samhørighedsfonden har en aftale med EIB om udveksling af oplysninger om projekter, hvortil der søges støtte, og om rådgivning vedrørende projekter, hvortil der søges medfinansiering i form af lån og tilskud. Dette betyder, at Samhørighedsfonden informeres om ethvert projekt, som forelægges for EIB i forbindelse med EØS-mekanismen, og hvortil der eventuelt også søges om støtte fra Samhørighedsfonden. I 1995 blev kun et projekt, havneprojektet Neo Ikonion i Piræus i Grækenland, medfinansieret af både Samhørighedsfonden og EØS finansieringsmekanismen i form af deltagelse i en samlet låne- og tilskudspakke. 4. 8 DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANKS ROLLE I FORBINDELSE MED VURDERINGEN AF PROJEKTERNE 4. 8. 1 Videreførelse af det institutionaliserede samarbejde 12 Artikel 116 i EØS-aftalen og protokol 38. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 77 Samarbejdsaftalen af 23. september 1993 mellem Kommissionen og EIB om Det finansielle samhørigshedsinstrument er blevet videreført med henblik på Samhørighedsfonden. Den 15. december 1994 blev der således undertegnet en ny rammeaftale for perioden indtil 1999, svarende til gyldighedsperioden for forordningen om oprettelse af Samhørighedsfonden. Denne rammeaftale bygger på de samarbejdsprincipper, der blev fastsat ved oprettelsen af løbende udveksling af oplysninger, det finansielle samhørighedsinstrument, dvs. regelmæssige møder med EIB, anvendelse af EIB's ekspertise i forbindelse med vurderingen af projekter i de tilfælde, hvor projektlederen eller de nationale myndigheder anmoder om støtte både fra EIB og fra Samhørighedsfonden ("samfinansiering"), samt fra mulighed for vurdering af projekter, hvortil der kun anmodes om støtte Samhørighedsfonden. Efter at have fungeret i mere end to år er dette samarbejde fortsat af afgørende betydning for vurderingen af Samhørighedsfondens aktioner, ligesom det åbner mulighed for at kombinere finansieringsformerne (tilskud og lån) bedst muligt. 4. 8. 2 Resultaterne af samarbejdet i 1995 I 1995 blev 36 projekter vurderet af EIB. Heraf blev fire finansieret både af EIB og af Samhørighedsfonden. 28 projekter blev forelagt EIB til udtalelse. Fire projekter var genstand for en grundig undersøgelse fra EIB's side, som indbefattede kontrol på stedet i samarbejde med de myndigheder, der var ansvarlige for projektet. Af de 36 projekter, der blev vurderet, havde 16 relation til transportområdet. Det drejede sig navnlig om havne-, lufthavns- og jernbaneinfrastrukturer. Der blev foretaget en vurdering af 20 miljøprojekter, som hovedsagelig tager sigte på vandforsyning og behandling af spildevand og byaffald. De fleste af de projekter, som EIB har vurderet, er projekter af en vis størrelse, som følgelig beslaglægger en stor del af Samhørighedsfondens bevillinger. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 78 KAPITEL 5 - Overvågning og kontrol KAPITEL 5 OVERVÅGNING OG KONTROL 5. 1 OVERVÅGNINGSUDVALG Med henblik på overvågningen af de af Samhørighedsfonden finansierede aktioner mødtes overvågningsudvalgene i de enkelte modtagermedlemsstater gennemsnitligt to-tre gange i 1995. På disse møder lykkedes det at afklare og løse en lang række problemer i tilknytning til forvaltningen af projekterne. Det skal dog bemærkes, skemaerne vedrørende overvågningen af de projekter, der var på dagsordenen, generelt blev forelagt for Kommissionen med forsinkelse og undertiden i ufuldstændig stand. Samhørighedsfonden har naturligvis henledt de kompetente myndigheders opmærksomhed på problemet og opfordret dem til at afhjælpe denne situation. Der blev holdt følgende møder i overvågningsudvalgene: 5. 1. 1 Spanien Overvågningsudvalget holdt to møder i 1995, som fandt sted henholdsvis den 16. marts og den 10. oktober. De blev ledet af Generaldirektøren for Planlægning. Desuden deltog Ministeriet for Offentlige Arbejder, Transport og Miljø (MOPTMA) samt forskellige organer såsom IRYDA, ICOMA, MINER og AENA. Kommissionens delegation, som blev ledet af direktøren for Samhørighedsfonden, var sammensat af kontorchefen med ansvar for samhørighedsprojekter i Spanien, en repræsentant for GD XI (Miljø, Nuklear Sikkerhed og Civilbeskyttelse), GD XVI. E (Regionalpolitik og Samhørighed) og GD XX (Finanskontrol), en repræsentant for EIB og endelig et medlem af EU-repræsentationen i Spanien. Det tredje møde i overvågningsudvalget (16. marts): På dette møde drøftede man forskellige aspekter vedrørende procedurerne for indgåelse af offentlige aftaler, såsom vedtagelsen af foranstaltninger til korrektion af forhold, som ikke stemmer overens med direktiverne på dette område, samt de foranstaltninger, som de spanske myndigheder påtænker at iværksætte for at hindre dobbeltfinansiering via forskellige strukturfonde. Desuden lykkedes det at fastlægge en procedure for eventuel tilbagebetaling af finansielle midler bevilget til projekter, som viser sig at være mindre udgiftskrævende end forudset. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 79 Der blev gjort status over projekternes gennemførelse pr. 31. december 1995. Gennemførelsesgraden og udviklingen sidste udvalgsmøde var generelt tilfredsstillende, særlig når man tager i betragtning, at mange projekter var blevet godkendt i november og december 1994. siden Inden for transportsektoren blev tre projekter afsluttet, såvel fysisk som finansielt. Det i Majarabique), drejer sig om projektør. 93. 11. 65. 020 93. 11. 65. 031 (adgang til lufthavnen i El Hierro) og nr. 93. 11. 65. 032 (lufthavn i Tenerife Norte). (akseludskiftningssystem Det blev desuden drøftet, om det ville være hensigtsmæssigt at lade de selvstyrende samfund ("Comunidades Autonomas") og lokale administrationer deltage i forvaltningen af deres egne projekter eller projekter, som berørte dem direkte. Det blev besluttet, at de spanske myndigheder skulle udarbejde en ad hoc-forordning, men at spørgsmålet om disse administrationers deltagelse i overvågningsudvalgene dog skulle afklares ved bilaterale forhandlinger mellem den spanske regering, de selvstyrende samfund og de lokale administrationer. Fjerde møde i overvågningsudvalget (10. oktober): Generaldirektøren for Kommissionens Generaldirektorat "Regionalpolitik og Samhørighed" indledte mødet. Han understregede betydningen af en bedre forvaltning af projekterne, en bedre begrundelse for aktionerne samt en bedre opfølgning af Kommissionens indsats. Udkastet til referatet til det foregående møde kunne godkendes. Således blev man enig om, at projektændringer kan forelægges på mødet i overvågningsudvalget, men at udgifterne bliver støtteberettigede på datoen for den skriftlige ansøgning om ændring, som de spanske myndigheder forelægger for Samhørighedsfonden. Det blev desuden besluttet at lade de regionale myndigheder, selvstyrende samfund og lokale administrationer deltage i forvaltningen af deres egne projekter, som berører dem direkte. Under hensyntagen til den fremtidige udvikling af disse projekter, deres antal og deres kompleksitet kan det komme på tale at oprette ad hoc-overvågningsudvalg for de selvstyrende samfund og lokale administrationer. Der blev gjort status over projekternes gennemførelse pr. 30. juni 1995. Kommissionen nævnede problemet med den forsinkede gennemførelse af miljø- og transportprojekterne. Talrige projekter var nemlig blevet ændret i forhold til de oprindelige prognoser vedrørende omkostninger, for transportsektoren, var blevet afsluttet. tidsplan eller finansieringsplan. Visse projekter, navnlig inden Kommissionen fremsatte følgende bemærkninger om forskellige spørgsmål i tilknytning til undersøgelsen, overvågningen og forvaltningen af projekterne: - nye støtteansøgninger: det bør sikres, at formularerne er behørigt udfyldt Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 80 - - fysiske indikatorer: de bør være ens for samme type projekter, og de bør fastsættes inden vedtagelsen af beslutningen sammenfattede fysiske indikatorer: de bør angives for de enkelte projekter på det tidspunkt, hvor der ansøges om betaling - overvågningsskema: når det drejer sig om en projektgruppe, bør skemaet ledsages af en oversigt over fordelingen på de enkelte projekter - indvielse af projekter: Kommissionen bør deltage i betydelige begivenheder i forbindelse med de finansierede projekter, således som det er fastsat i forordning (EF) 1164/94. Næste møde i overvågningsudvalget blev fastsat til sidste uge i april 1996. 5. 1. 2 Portugal Overvågningsindsatsen blev styrket i 1995, således som Kommissionen havde ønsket. Der blev holdt tre møder vedrørende 1995, nemlig den 13. 3. 95, den 17. 7. 95 og den 26. 1. 96. Disse møder blev afviklet i overensstemmelse med udvalgets forretningsorden, som var blevet vedtaget på udvalgets andet møde den 30. 6. 94. Disse møder, som er en væsentlig forudsætning for en effektiv forvaltning af fondene, åbnede bl. a. mulighed for: - udveksling af oplysninger mellem de forskellige repræsentanter for de nationale myndigheder og EF om forvaltning af fonden - justering af fortolkningen af visse bestemmelser vedrørende fondens anvendelse - analyse af interventionerne i de enkelte sektorer - analyse af gennemførelsen af de enkelte projekter og udforskning af muligheder for at afhjælpe eventuelle vanskeligheder, hvoraf de hyppigste har tilknytning til overholdelsen af fuldførelsesdatoen, finansieringsplanen og den fysiske definition af projekterne - analyse af de fremtidige ansøgninger, navnlig i lyset af bestræbelserne for at genskabe ligevægten mellem miljø og transport På grund af størrelsen af projekt 94/10/65/005 - ny tværgående forbindelse over Tejo i Lissabon - har Kommissionen besluttet at oprette et ad hoc-overvågningsudvalg med egen forretningsorden13. I løbet af 1995 har dette ad hoc-overvågningsudvalg således holdt to møder, nemlig den 18. 7. og den 26. 10. 1995. 13 Beslutning C(94) 3905 af 21. 12. 1994. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 81 På disse møder lykkedes det at udarbejde og godkende forretningsordenen og at tilpasse de fysiske indikatorer i overensstemmelse med Kommissionens krav, således at Kommissionen kan vurdere, hvor langt man rent faktisk er kommet med projektet. Dette har åbnet mulighed for at frigøre anmodningen om betaling af den ikke-automatiske del af forpligtelsestranchen for 1995. Kommissionen understregede ved disse lejligheder, at den var meget opmærksom på de miljømæssige virkninger af dette projekt, og erindrede de berørte organer, navnlig CAO (Comissâo de Acompanhamento da Obra) og CEMA (Centra de Estudos e Monitorizaçâo) om, at de miljøbestemmelser, der var fastsat i beslutningen om ydelse af støtte, skulle overholdes nøje. Under kontrolbesøget den 26. 10. 1995 blev der aflagt besøg på de forskellige byggepladser. 5. 1. 3 Grækenland Overvågningsudvalget for projekter finansieret af Samhørighedsfonden mødtes fire gange i 1995, nemlig i marts, juli, oktober (transport) og november (miljø). I efteråret 1995 blev overvågningsudvalget for samhørighedsfondsprojekterne opdelt i to grupper, som mødes separat, og hvoraf det ene beskæftiger sig med transportprojekterne og det andet med miljøprojekterne. for Dette udvalg, som ledes af generalsekretæren for Økonomiministeriet, består af af andre ministerier, generalsekretærerne syv nemlig repræsentanter samhørighedsfondsinterventionerne, Samhørighedsfonden og de øvrige berørte direktorater og generaldirektorater, repræsentanter for EIB, repræsentanter for de græske ministerier og repræsentanter for sammenslutningerne af kommunerne i deres egenskab af bygherrer. for Kommissionen, berørt som er Forretningsordenen for overvågningsudvalget for Samhørighedsfonden er blevet ændret for at give plads for repræsentanter for de regionale og lokale myndigheder (to pladser) samt for en repræsentant for arbejdsmarkedets parter. Udvalget har undersøgt skematiske oversigter vedrørende de enkelte beslutninger og projekter samt rapporter om hvert enkelt projekt, og Kommissionen har nøje undersøgt, om EF's politik er blevet overholdt. Særlig når det drejer sig om store projekter, anvender Samhørighedsfonden de generelle principper for offentlige aftaler, som de græske myndigheder og Kommissionen er blevet enige om, nemlig begrænsning af de store rabatter, der ydes af projektkonduktørerne, og bibeholdelse af det oprindelige omkostningsniveau uden uberettigede forhøjelser. Når det drejer sig om miljøpolitik, er de græske myndigheder påpasselige med hensyn til udstedelse af miljøtilladelser. Et begrænset antal af klagerne er blevet behandlet af Kommissionen. Under alle omstændigheder kræver Samhørighedsfonden, at EF's politik på dette område overholdes. Dette er en forudsætning for, at der kan ydes finansiel støtte. Den har endvidere suspenderet betalingen i enkelttilfælde. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 82 Den fysiske og finansielle gennemførelse af miljøprojekterne i 1995 har gennemgående været tilfredsstillende (gennemsnitligt 72% i november). For de mindre miljøprojekter (projektfaser) lå gennemførelsesgraden i november måned på 95% i gennemsnit. For mange af disse projekter er de første faser blevet afsluttet. Derimod halter transportprojekterne bagefter. Ifølge oplysningerne fra det sidste møde i overvågningsudvalget, som fandt sted i oktober måned, er gennemførelsesgraden 33%. Da der blev forventer (vejbyggeri) Samhørighedsfonden, at gennemførelsesgraden vil stige i fremtiden. Men betalingerne er fortsat blokerede for Pathé og for en række jernbaneprojekter, fordi der ikke er udnævnt nogen projektleder. indgået en del aftaler i slutningen af året, Ad hoc-overvågningsudvalget vedrørende Evinos-projektet mødtes tre gange i 1995, nemlig i februar, juli og oktober. teknisk overvågning. Der blev nedsat et Dette projekt var genstand for en ekspertundersøgelse fra Samhørighedsfondens side og en rådgivende fysisk, kommerciel og samordningsudvalg, bestående af personer af lede beslutningstagningen og sikre arbejdets videreførelse. Gennemførelsen af dette projekt følger den fastlagte plan (100% for tunnelens vedkommende og over 60% for dæmningens vedkommende). De mest nødvendige dele af projektet, nemlig den tekniske dæmning, er blevet bygget. Således blev vandtilførslen til hovedstaden sikret allerede i foråret 1995. internationalt til at ry, 5. 1. 4. Irland Overvågningsudvalget i Irland holdt møde to gange i 1995, nemlig den 23. februar og den 25. juli. Repræsentationen i udvalget var den samme som den, der blev aftalt i 1994, dvs. Samhørighedsfonden og andre berørte direktorater eller generaldirektorater og repræsentanter for de irske ministerier, der er ansvarlige for de økonomiske sektorer, som modtager støtte fra Samhørighedsfonden, og finansministeriet besatte formandsposten og varetog sekretariatsfunktionen. EIB var blevet opfordret til at deltage i begge møder, men kunne ikke sende en repræsentant ved nogen af disse lejligheder. Udvalget havde mange flere oplysninger til sin rådighed, end det var tilfældet ved de første møder i 1994, og udvalgets arbejde var meget mere produktivt og resultatrigt. Projekterne forløber generelt tilfredsstillende, selv om Kommissionen gav udtryk for sin bekymring over, at udgifterne til mange projekter var blevet udskudt til senere år. De to møder viste også, at det var nødvendigt at foretage mange ændringer af projekter, navnlig af de forventede slutdatoer. Det var hensigten, at der skulle afholdes tre møder i overvågningsudvalget i 1995 på baggrund af Kommissionens ønske om at styrke overvågningsfunktionen ved at afholde tre møder om året i stedet for to, som det tidligere havde været tilfældet. De irske myndigheder havde i princippet erklæret sig indforstået med denne ordning. Årets tredje møde, som efter planen skulle finde sted den 12. december, blev dog udskudt til Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 83 begyndelsen af 1996 efter anmodning fra finansministeriet, der begrundede anmodningen med andet presserende arbejde. På mødet den 25. juli anmodede Kommissionen om, at de organer, der er direkte ansvarlige for gennemførelsen af projekter (i de fleste tilfælde de lokale myndigheder), bliver repræsenteret på fremtidige udvalgsmøder. Ved udgangen af 1995 overvejede de irske for at efterkomme myndigheder, hvilke praktiske ordninger der bør Kommissionens anmodning. indføres 5. 2 KONTROLBESØG AFLAGT AF KOMMISSIONENS TJENESTEGRENE I henhold til artikel 12 i Rådets forordning (EF) 1164/94 har Kommissionen indledt en række aktioner med henblik på at kontrollere rigtigheden af de erklæringer, som medlemsstaterne har fremsendt til støtte for deres ansøgninger, og sikre tilstedeværelsen af de administrative dokumenter og regnskabsbilagene vedrørende de projekter, hvortil der er ydet finansiel bistand fra Samhørighedsfonden. Kommissionens tjenestegrene har aflagt følgende kontrolbesøg i 1995 som et led i overvågningen af forvaltningen og gennemførelsen af de godkendte projekter: 5. 2. 1 Spanien Kontrolbesøg aflagt af repræsentanter for Direktorat XVI/E 03. -07. 1995 - kontrol med følgende projekter: 93/11/65/006: hovedvej N 340 Adra 93/11/65/016: hovedvej N 234 vejstrækning Gilet-Soneja 93/11/61/081: vandforsyning, Aramo-tunnelen 93/11/61/091 til. 7096: PITMA 091 : 092: 093: 094: 095 : rensning af spildevand fjernelse af frugtvand i forbindelse med fremstilling af olivenolie forvaltning af industriaffald forvaltning af olieaffald genbrug af vand til afvaskning af containere, rensning af lastrum og udtømning af ballasttanke jordbundsrestaurering 096: 93/11/65/024: jernbanelinje Madrid-Valencia, vejstrækning Fuente la Higuera-Jativa 93/11/61/001: vandrensning i San Sebastian 93/11/61/021: begrænsning af erosionen omkring Tejo Kontrolbesøg aflagt af Direktorat XX/A 13. -17. 2. 1995 og 4. -11. 10. 1995, kontrol med følgende projekter: 93/11/65/002: motortrafikvej på Rias Bajas 93/11/65/018: motorvej Trinidad-Montgat 93/11/61/097: skovrejsning Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 84 5. 2. 2 Portugal Kontrolbesøg aflagt af Direktorat XVI-E Den 14. 3. 1995, kontrol af følgende projekt: 93/10/65/025: ICI7 CRIL, vejstrækning Algés-Buraca 13. -14. 7. 1995, kontrol med følgende projekter 93/10/65/001: modernisering af jernbanelinjen i det nordlige Portugal 93/10/65/010 og 93/10/65/031: modernisering af jernbanelinjen Beira-Alta Kontrolbesøg aflagt af Direktorat XX-A 29. 5. -2. 6. 95, kontrol med følgende projekter: 93/10/65/011: CREL omfartsvej ved Lissabon 93/10/61/001: vandforsyningsnet i Lissabon 93/10/61/012: vandtilførsel Castelo do Bode 5. 2. 3 Grækenland Kontrolbesøg aflagt af Direktorat XVI/E 21. -22. 12. 1994: kontrol med projektet 93/09/65/004: bygning af havn i Igoumenitsa 12. -13. 7. 1995: kontrol med projektet 93/09/61/063: vandforsyning i Mytilène og kloakanlæg 16. -17. 8. 1995: kontrol med projektet 93/09/61/008: beskyttelse og rehabilitering af Krya Livadia Kontrolbesøg aflagt af Direktorat XX/A 23. -27. 10. 1995, kontrol med følgende projekter: 93/09/65/009: udvidelse af jernbanelinjen Evagelismos-Leptokarya 93/09/65/006: udvidelse af jernbanelinjen Paleofarsalos-Kalambaka 93/09/65/005: ringvej Piræus-Pezama 93/09/61/070: det naturhistoriske center i Goulandris 94/09/15/001: teknisk bistand 95/09/65/034: jernbaneforbindelse mellem Piræus havn og Thriassio 94/09/65/004: elektrificering af jernbanelinjen Piræus-Athen-Thessaloniki 5. 2. 4 Irland Kontrolbesøg aflagt af Direktorat XVI-E 5. -8. 9. , kontrol med følgende projekter: 93/07/61/011: marskområde Clara og Raheenmore 93/07/61/031: bortledning af spildevand Wexford 93/07/61/039: fjernelse af affald Ballymont 93/07/65/012: jernbaneoverskæring i havnen Belview Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 85 Teknisk kontrol gennemført med bistand fra videnskabelige konsulenter. Kommissionen har inden for rammerne af den tekniske bistand, der er fastsat i forordningen, overdraget specifikke opgaver, der består i at foretage en teknisk evaluering af projekterne og/eller vurdere, hvor langt arbejdet er skredet frem, til konsulenter, der er udpeget til dette formål. 5. 3 EIB's ROLLE EIB's rolle i forbindelse med overvågningen af samhørighedsfondsprojekterne er nøje defineret ved Rådets forordning, i henhold til hvilken Den Europæiske Investeringsbank er repræsenteret i de overvågningsudvalg, som er oprettet i hver enkelt modtagermedlemsstat. EIB har deltaget aktivt i disse udvalg. I øvrigt er Banken inviteret til at deltage i de ad hoc-overvågningsudvalg, som er eller vil blive oprettet med henblik på overvågningen af store projekter. Det er meget vigtigt, at Banken deltager i udvalgene for store projekter, hvortil den yder støtte i form af lån. Udover dette samarbejde, som er fastsat i forordningen, yder EIB, som har sine egne procedurer for overvågning af de projekter, den finansierer, Kommissionen teknisk støtte i forbindelse med projekter, hvoraf den allerede har finansieret en del, og hvortil medlemsstaten udover lånet anmoder om tilskud fra Samhørighedsfonden. 5. 4. SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER Efter artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 skal medlemsstaterne træffe de nødvendige foranstaltninger til at forebygge og forfølge uregelmæssigheder. Det påhviler dem desuden at sørge for, at midler, der er gået tabt som følge af uregelmæssigheder og for forsømmelighed, tilbagebetalingen af uberettiget udbetalte beløb. tilbagebetales. Generelt er medlemsstaterne også ansvarlige Medlemsstaterne skal også underrette Kommissionen om de foranstaltninger, der træffes i kontroløjemed og for at forebygge svig. De skal navnlig underrette Kommissionen om de etablerede kontrol- og forvaltningsordninger, og de skal stille alle relevante nationale kontrolrapporter til rådighed for Kommissionen. Med vedtagelsen af Kommissionens forordning (EF) nr. 1831/94 i 1994 udstedte Kommissionen gennemførelsesbestemmelser v e d r ø r e n de m e d l e m s s t a t e r n es samhørighedsfondsfinansieringen. Dette regelsæt vedrører bl. a. indførelsen af et informationssystem for uregelmæssigheder. For at give medlemsstaterne et incitament til at forfølge uregelmæssigheder kan Kommissionen yde et bidrag til medlemsstaternes omkostninger ved retssager med henblik på inddrivelse af uberettiget udbetalte beløb. forbindelse med f o r p l i g t e l s er i I 1995 modtog Kommissionen ingen rapporter om svig eller uregelmæssigheder i forbindelse med projekter, der er godkendt efter Rådets forordning (EF) nr. 1164/94, men der blev afsløret uregelmæssigheder og administrative problemer under Kommissionens kontrol på stedet. Kommissionen er ikke helt overbevist om, at medlemsstaterne fuldt ud har forstået betydningen af deres ansvar i forbindelse med de ovennævnte forordninger. Kommissionen er derfor begyndt at tilrettelægge informationsseminarer for at gøre Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 86 administrationerne mere bevidste om problemet og udveksle erfaringer. Kommissionen vil fortsætte denne informationskampagne. 5. 5. VERSERENDE RETSSAGER Hvad angår svig, er der, så vidt Kommissionen ved, ingen verserende retssager i forbindelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 1831/94 om uregelmæssigheder og tilbagebetaling af beløb, der uberettiget er udbetalt inden for rammerne af finansieringen af Samhørighedsfonden. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 87 KAPITEL 6 - Dialog mellem institutionerne - information og offentlighed KAPITEL 6 DIALOG MELLEM INSTITUTIONERNE INFORMATION OG OFFENTLIGHED 6. 1 OPLYSNINGSPLIGT OVER FOR EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET I henhold til artikel 14, stk. 1, første afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden forelægger Kommissionen en årsrapport om fondens for Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og virksomhed Regionsudvalget med henblik på behandling og udtalelse. 6. 1. 1 Europa-Parlamentet Europa-Parlamentet har vedtaget to beslutninger, hvoraf den ene, der er dateret den 29. juni 1995, vedrører årsrapporten 1993/94 om det finansielle samhørighedsinstrument (KOM(95)l), medens den anden, der er dateret den 5. marts 1996, vedrører den supplerende årsrapport (KOM(95)222) om den del af 1994, som ikke var dækket af rapporten om det finansielle samhørighedsinstrument. Ved disse lejligheder udtrykte Europa-Parlamentet tilfredshed med den måde, hvorpå såvel det finansielle instrument som Samhørighedsfonden havde fungeret siden oprettelsen. Europa-Parlamentet udtrykte især glæde over fraværet af uregelmæssigheder og svig, den budgetmæssige gennemførelse, Den Europæiske Investeringsbanks deltagelse i vurderingen og overvågningen af projekterne, den øgede hensyntagen til miljøet i forbindelse med vandforsyning og affaldsbehandling samt den mere afbalancerede fordeling, der var opnået mellem transportsektoren og miljøsektoren i 1994. Der var dog enkelte bemærkninger, navnlig vedrørende udvælgelsen af projekterne samt overvågningen, kontrollen og evalueringen. Udvælgelsen af projekter: Projekter i de spanske mål 1-regioner: se punkt 4. 7. 1 i denne rapport. Balance mellem transport og miljø: Kommissionen har sørget for at reducere den uligevægt, der var opstået finansielle samhørighedsinstrument. Den har rettet henvendelse til samhørighedslandene angående dette løbet af det første år efter oprettelsen af det i Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 88 spørgsmål, og dette har resulteret i en mere afbalanceret fordeling mellem de to sektorer i andet halvår 1994. I øvrigt har Kommissionen henledt medlemsstaternes opmærksomhed på tendensen til at favorisere landevejstransporten. For at fremme jernbanetransporten, som ikke tilgodeses i tilstrækkeligt omfang, arrangerede Samhørighedsfonden i juni 1995 en temadag om jernbaner, med deltagelse af repræsentanter for modtagerstaternes erhvervsliv og jernbaneselskaber (jf. punkt 4. 4 i denne rapport). Jorderosion og ørkendannelse: Kommissionen er fuldstændig klar over, at jorderosionen og ørkendannelsen giver anledning til alvorlige problemer. Derfor betragter den forvaltningen af vandressourcerne som en af sine vigtigste opgaver. Der er således ydet finansiel støtte til forskellige undersøgelser, særlig vedrørende forvaltningen af vandressourcerne på Den Iberiske Halvø. Regioner i EF's yderste periferi: Kommissionen er rede til at finansiere projekter, som forelægges af samhørighedslandene og er beliggende i disse områder, for så vidt som de opfylder kriterierne om fortrinsret til de transeuropæiske net eller falder inden for rammerne af det femte miljøprogram. Kommissionen har i øvrigt finansieret sådanne projekter, såvel inden for transportsektoren som inden for miljøsektoren, bl. a. på Madeira og på De Kanariske Øer. Overvågning og kontrol Overvågningsudvalgene havde mulighed for at mødes oftere i 1995, i alt to-tre gange, og der blev nedsat ad hoc udvalg til overvågning af de store projekter. Der aflægges regelmæssige kontrolbesøg i alle samhørighedslandene (jf. punkt 5. 1 og 5. 2 i denne rapport). For at sikre kontrollen med anvendelsen af fondens midler har Kommissionen og medlemsstaterne indført et overvågningssystem, som gør det muligt at kontrollere arbejdets gennemførelse ved hjælp af fysiske og finansielle indikatorer. Disse elementer bliver analyseret på overvågningsudvalgenes møder og taget i betragtning, når midlerne udbetales til medlemsstaten. Der foretages en forudgående vurdering af hvert enkelt projekt med henblik på at kontrollere, om projektet er berettiget ud fra et økonomisk synspunkt, og om det er i overensstemmelse med EF's forskrifter og politik. Kommissionen benytter sig i denne forbindelse af sine egne tjenestegrenes og EIB's ekspertise. Kontrollen med anvendelsen af midlerne foretages på møderne i overvågningsudvalgene og under kontrolbesøg på stedet. Vurdering af projekterne Kommissionen foretager en systematisk kontrol af overholdelsen af bestemmelserne om projekternes indvirkning på miljøet (direktiv 85/337/EØF) og analyserer oplysningerne fra medlemsstaterne. Den gennemfører ligeledes ad hoc-kontrol (jf. punkt 4. 3 i denne rapport). Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 89 Desuden foretages der en analyse af projekternes levedygtighed og deres muligheder for at skabe indtægter. London School of Economics er blevet anmodet om at gennemføre en undersøgelse af projekternes socio-økonomiske virkning, og der er iværksat et begrænset udbud med henblik på udarbejdelsen af en rapport om princippet om, at forureneren betaler. (Den socio-økonomiske virkning af samhørighedsfondsprojekterne: jf. punkt 4. 6 i denne rapport). 6. 1. 2 Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget Den 20. december 1995 afgav Det Økonomiske og Sociale Udvalg udtalelse om årsrapporten for 1993/1994 om det finansielle samhørighedsinstrument samt om den supplerende årsrapport for 1994 om Samhørighedsfonden. Regionsudvalget afgav udtalelse om rapporten for 1993/94 om det samhørighedsinstrument den 21. september 1995. finansielle I en lang række tilfælde er bemærkningerne fra disse to udvalg identiske med de under foregående punkt nævnte bemærkninger fra Europa-Parlamentets medlemmer. Udover disse fælles bemærkninger fremsatte medlemmerne af Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget bemærkninger om valget af projekter, de beløb, der var afsat til forberedende undersøgelser/teknisk bistand samt de lokale og regionale myndigheders og arbejdsmarkedets parters mulighed for at få indflydelse på projekterne. Udvælgelsen af projekter En af de vigtigste forudsætninger for, at et projekt kan udvælges, er, at det har en væsentlig indflydelse på bestemte forhold. Når det drejer sig om mindre projekter, som har en væsentlig indflydelse, er Samhørighedsfonden rede til at finansiere dem, naturligvis under forudsætning af, at de falder inden for rammerne af Samhørighedsfonden, herunder reglen om, at de samlede udgifter i princippet skal være på mindst 10 mio. ECU. Samhørighedsfonden har ikke foretaget nogen formel beregning af antallet af ansøgninger, der er blevet imødekommet. I betragtning af, hvor lang tid det tager at undersøge sagerne, kan der sættes spørgsmålstegn ved pålideligheden af sådanne statistikker. Det kan dog bekræftes, at de væsentligste årsager til, at projekter er blevet afvist, er, at udgifterne ikke er støtteberettigede, at EF's bestemmelser om offentlige aftaler ikke er blevet overholdt, eller at projekterne ikke er i overensstemmelse med EF's miljødirektiver. Forberedende undersøgelser og teknisk bistand Selv om de beløb, der var afsat til dette formål var ret beskedne, var de dog tre gange så store i 1995 som i 1994. Kommissionen benytter også eksperter fra sine egne tjenestegrene, hvilket ikke fremgår af tallene. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 90 Konsultation af arbejdsmarkedets parter Bemærkningerne fra ØSU's og Regionsudvalgets medlemmer om konsultationen af arbejdsmarkedets parter er taget til efterretning. Således har medlemsstaterne knyttet repræsentanter for kommunerne og regionerne til overvågningsudvalgene i de fire samhørighedslande, således som Kommissionen havde krævet. Det er ud fra samme tankegang, at Samhørighedsfonden har tilrettelagt en høring af de berørte kredse, hvor de har lejlighed til at fremsætte deres forslag og synspunkter. Derimod mener Kommissionen, at det påhviler medlemsstaten at træffe beslutning om en eventuel konsultation af de nationale økonomiske og sociale udvalg i forbindelse med fastlæggelsen af prioriteringen af de nationale opgaver. 6. 2 INFORMATION AF MEDLEMSSTATERNE I henhold til artikel 14, stk. 1, tredje afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden skal medlemsstaterne underrettes om fondens virksomhed. I overensstemmelse hermed har Samhørighedsfonden indkaldt til halvårlige møder med medlemsstaterne. På disse møder, som fandt sted den 7. juni og den 8. december 1995, modtog medlemsstaterne de relevante faktuelle oplysninger. 6. 3 INFORMATION AF ARBEJDSMARKEDETS PARTER Desuden blev der afholdt to møder for arbejdsmarkedets parter (EFS, CEEP, EUROCHAMBRES og UNICE) henholdsvis den 17. februar og den 12. oktober 1995, hvor mødedeltagerne blev orienteret om Samhørighedsfondens aktioner, de udvalgte projekter, i fordelingsnøglen Samhørighedsfondens projekter. transport og miljø samt udviklingen for områderne inden 6. 4 INFORMATIONSMØDER FOR DE BERØRTE KREDSE 6*4. 1 Indkaldelse af de berørte kredse til høring På initiativ af EF-kommissær Monika Wulf-Mathies har Kommissionen indkaldt de berørte kredse til en høring for at sikre en effektiv gennemførelse af Samhørighedsfondens aktioner samt en større gennemsigtighed i forvaltningen. Årsrapporten 1993/94 om det finansielle samhørighedsinstrument, som forelå på tidspunktet for høringen, er blevet udddelt til en stor kreds af borgere, således at de kan få et bedre kendskab til Samhørighedsfondens aktiviteter og deltage i debatten om den politik, der bliver fulgt. Der har ikke været så mange reaktioner fra de lokale og regionale aktører som ventet. Samhørighedsfonden har undersøgt de bemærkninger, den har fået forelagt, og taget alle relevante bemærkninger ad notam. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 91 6. 4. 2 Temadag om jernbaner For at øge interessen for jernbaneprojekter arrangerede Samhørighedsfonden den 26. juni 1995 en temadag om jernbaner i Bruxelles, med deltagelse af repræsentanterne for samhørighedslandenes jernbaneselskaber med tilhørende industrier og organisationer, samt Kommissionens tjenestegrene. På dette møde havde de fire jernbaneselskaber lejlighed til at fremlægge deres investeringsplaner på kort og mellemlang sigt og fremføre deres ønsker med hensyn til projektgennemførelser, udstyr og materiel. Bl. a. gav spørgsmålet om forbindelserne til Den Iberiske Halvø - på grund af problemet med afstanden mellem skinnerne, som afviger fra normerne i de øvrige europæiske lande - og højhastighedstogene anledning til en lang og interessant drøftelse. 6. 4. 3 Forskellige informationsmøder Der skal sondres mellem to typer informationsaktioner, nemlig dem, der iværksættes på initiativ af Samhørighedsfonden med bistand fra Kommissionens delegationer og presse- og informationskontorer, og dem, der iværksættes på initiativ af forskellige organer. Organisationsformen er i vid udstrækning den samme, idet mødet indledes med en to timer lang præsentation og redegørelse ved hjælp af forskelligt audiovisuelt udstyr; denne del af mødet kan indledes eller afsluttes med en pressekonference. Deltagerne får desuden udleveret dokumentation om Samhørighedsfonden, dens formål og funktion, samt om de projekter, hvortil der er ydet støtte. Der er ydet en særlig indsats for at informere Kommissionens tjenestegrene og de øvrige EU-institutioner. De enkelte møder nævnes her i kronologisk rækkefølge: Sevilla, den 14. 3. 1995 Seminar for repræsentanter for erhvervsliv og regering om "Den Europæiske Unions fonde: Strukturfondene og Samhørighedsfonden", tilrettelagt på initiativ af Junta de Andalucia, Consejeria de Economia y Hacienda. Ca. 70 personer deltog i mødet. Bruxelles, den 23. 3. 1995 Konference om erhvervslivets muligheder inden for Den Europæiske Unions budget for 1995, tilrettelagt af Société Générale de Développement inden for rammerne af Eurobudget 95. Ved denne lejlighed blev ca. 150 repræsentanter for erhvervslivet samt nationale tjenestemænd orienteret om Samhørighedsfonden. Thuin, den 24. 3. 1995 Konference om "Udvikling i De Europæiske Institutioner - et konkret eksempel på Maastricht-traktatens anvendelse", tilrettelagt af Lycée d'Etat de Thuin i forbindelse med et kursus om De Europæiske Institutioner. Ved denne lejlighed blev Samhørighedsfonden præsenteret for et auditorium bestående af ca. 40 elever fra sekundærtrinnet. Bruxelles, den 28. 3. 1995 Orientering om Samhørighedsfonden på initiativ af Generaldirektorat XVI, Regionalpolitik og Samhørighed, under de lokale myndigheders europæiske topmøde, som fandt sted i Bruxelles den 27. -29. 3. 1995 inden for rammerne af Directoria. Ca. 125 repræsentanter for Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 92 de regionale og lokale myndigheder samt for de central- og østeuropæiske lande deltog i mødet. Paris, den 5. 4. 1995 Informationsseminar om Samhørighedsfonden og virksomhedernes deltagelse i de europæiske offentlige aftaler, tilrettelagt af SNBATI (Syndicat National du Béton Armé, des Techniques Industrialisées et de l'Entreprise générale) i samarbejde med Enterprises Equipement-France. Ca. 40 medlemmer af Syndicat du Bâtiment deltog i denne temadag, som blev afviklet i Fédération Parisienne du Bâtiment's lokaler. Athen, den 8. 5. 1995 Informationsseminar om Samhørighedsfonden, tilrettelagt af Kontoret for de Græske Handels- og Industrikamre ved Den Europæiske Union i samarbejde med Handels- og Industrikammeret for Piræus, med henblik på græske erhvervsfolk. 150 medlemmer af handelskamrene og repræsentanter for de berørte ministerier deltog i dette seminar. Wien, den 6. 6. 1995 Præsentation af Samhørighedsfonden for ca. 100 repræsentanter for det østrigske erhvervsliv og de østrigske ministerier og interessesammenslutninger, tilrettelagt af det østrigske forbundshandelskammer med henblik på europæisk integration og handelspolitik. Det blev især understreget, at samhørighedslandenes adgang til offentlige aftaler har gunstige økonomiske virkninger på medlemsstaternes industri. Bruxelles, den 23. 6. 1995 tilrettelagt af GD X - "Information, Informationsmøde om Samhørighedsfonden, Kommunikation, Kultur og AV-sektoren" - og Kommissionens presse- og informationkontorer i medlemsstaterne med henblik på kommunalbestyrelsesformænd, journalister og konsulenter fra Portugal. Ca. 25 personer deltog i mødet. London, den 11. 7. 1995 Redegørelse for Samhørighedsfondens aktiviteter på "Waterfront Conference Company's seminar om europæisk finansiering med henblik på udvikling af havnene, herunder især finansieringen af havneinfrastrukturer og styrende strukturer inden for rammerne af offentlig finansieringspolitik. Ca. 100 repræsentanter for havnemyndighederne og andre berørte grupper deltog i mødet. Milano, den 15. 9. 1995 Informationsseminar om Samhørighedsfonden, tilrettelagt af Confindustria, Lombardia, for dets medlemmer og de berørte industrier. Hovedvægten blev lagt på de økonomiske gevinster, som disse virksomheder kan opnå ved at deltage i offentlige udbud i de lande, der er omfattet af Samhørighedsfonden. Ca. 30 personer deltog i dette seminar. Barcelona, den 3. 10. 1995 Seminar om Samhørighedsfonden, tilrettelagt af Patronat Català pro Europa for dets medlemmer og for de katalanske offentlige myndigheder, som kunne tænkes at være berettigede til støtte fra Samhørighedsfonden. Ca. 25 personer deltog i dette seminar. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 93 Bruxelles, den 27. 11. 1995 Redegørelse for Samhørighedsfondens aktiviteter på en konference om "Den Europæiske Unions strukturfonde" tilrettelagt af World Wide Fund's kontor for europæisk politik. Ca. 100 nationale, regionale og lokale eksperter og aktører inden for regionaludvikling samt repræsentanter for industrien, fagbevægelsen, landbruget, de sociale interessegrupper og forbrugerne deltog i konferencen. 6. 5 SEMINAR OM DEN FINANSIELLE FORVALTNING for Koordinering Barcelona, den 2. og 3. 10. 1995 - Kursus for administratorer og finanskontrollører for de af Samhørighedsfonden finansierede projekter, tilrettelagt i samarbejde med UCLAF til (Afdeling Generalsekretariatet. 150 personer fra forskellige ministerier, herunder ministerierne for økonomi og finanser, offentlige arbejder, transport og miljø (MOPTMA), landbrug og offentlige finanser og indre anliggender, deltog i kurset. Desuden deltog repræsentanter for 17 selvstyrende samfund og kommuner med over 500 000 indbyggere. af Bedrageribekæmpelse), er knyttet som 6. 6. FORANSTALTNINGER TIL INFORMATION AF OFFENTLIGHEDEN, IVÆRKSAT PÅ KOMMISSIONENS INITIATIV 6. 6. 1 Offentliggørelse af beslutningerne Alle vedtagne beslutninger offentliggøres på samtlige EF-sprog i De Europæiske Fællesskabers Tidende, således som det er fastsat i forordningen om Samhørighedsfonden. En kortfattet beskrivelse af de enkelte projekter er vedlagt som bilag til denne rapport (bilag nr. 1). 6. 6. 2 Informationsformidling via medierne Under et besøg den 4. oktober 1995 med henblik på kontrol og overvågning af projektets Ciutat Vella i Barcelona havde Samhørighedsfonden sammen med den spanske regering, det selvstyrende samfund Catalonien og kommunen Barcelona sørget for bred presse- og tv-dækning. Det drejer sig nemlig om et meget vigtigt projekt, som er enestående derved, at det forener princippet om økonomisk og social samhørighed med princippet om bevarelse af bymiljøet. Dette besøg blev omtalt fem gange i TV-avisen samme dag, på TV2 Barcelona, TV3 Catalonien og på TV4. Desuden blev der sendt et 15 minutter langt dokumentarprogram, "Giravolt", på TV2 om dette omfattende projekt. TV3 bragte et interview med direktøren for Samhørighedsfonden og miljøministeren for det selvstyrende samfund Catalonien i programmmet "El Medi Ambent". Dagbladet "La Vanguardia" bragte søndag den 8. oktober 1995 en halv side lang reportage om Samhørighedsfonden, og besøget blev rapporteret og kommenteret i ca. otte lokale aviser. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 94 I øvrigt blev der holdt en pressekonference i Madrid den 10. oktober 1995 i forbindelse med det fjerde møde i overvågningsudvalget, hvorefter Kommissionens presse- og informationskontor i Spanien udsendte en pressemeddelelse til de berørte kredse. Endelig er der blevet optaget en videofilm om de projekter, der finansieres i Spanien. Denne video er beregnet på den store offentlighed. Herudover er der blevet offentliggjort: - pressemeddelelser i forbindelse med vedtagelsen af projektgrupper - en samlet meddelelse, hvori der gøres status over det forløbne år. 6. 6. 3 Årsrapport om det finansielle samhørighedsinstrument og Samhørigheds fonden 1993/1994 rapport er Denne dokumentationsafdelingen Generaldirektoratet for Regionalpolitik og Samhørighed. i stort oplag og kan eller Direktoratet trykt fås ved henvendelse for Samhørighedsfonden til under 6. 7 FORANSTALTNINGER TRUFFET AF MEDLEMSSTATERNE 6. 7. 1 Generelt Medlemsstaterne har pligt til at gøre offentligheden opmærksom på de projekter, der finansieres af Samhørighedsfonden. Formålet er at underrette borgerne om anvendelsen af EU's midler og fremhæve EU's bidrag til finansieringen af de projekter, som har betydelig indvirkning på de berørte landes økonomi. 6. 7. 2 Udkast til Kommissionens beslutning om offentlighed Et udkast til beslutning i lighed med den, der gælder for strukturfondene, er under forberedelse. Hovedvægten vil blive lagt på den indsats, der skal ydes fra såvel Kommissionens som medlemsstaternes side for at informere offentligheden. Udkastet er blevet forelagt for Europa-Parlamentet, således som det er fastsat i artikel 14 i forordningen om Samhørighedsfonden. Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 95 6. 7. 3 Metoder til information af offentligheden Medlemsstaterne skal bl. a. : - opstille skilte af passende størrelse, med en beskrivelse af Samhøighedsfondens aktion - udbrede kendskabet til de således finansierede projekter ved hjælp af audiovisuelt udstyr - udarbejde brochurer, foldere og andre informationskilder - iværksætte audiovisuelle aktioner 3|c4ca|c9|c3|ca|C3|caic3(c3|c9|c3(c3|ci|e3|ei|c4cs|e3|c4c]{c Bilag Bilag I: Kortfattet beskrivelse af de projekter, der er godkendt i 1995 (offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende) - liste over projekterne Bilag II: Diagrammer Bilag III: Kort over jernbane- og vejkort Årsrapport om Samhørighedsfonden 1995 96 Hovedpunkter fra projekter vedtaget i 1995 BILAG 1 3> SPANIEN MILJØ °\î Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/001 1. Projektets titel Retablering af strande - 1995 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Dkecciôn Gral. de Planification - MEH 2. 2. Adresse: P. de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Direcciôn Gral. de Costas - MOPTMA 3. 2. Adresse: P. de la Castellana, 67 - 28071 - Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Andalusien, Asturien, De Baleariske Øer, Katalonien, Galicien og den selvstyrende region Valencia 5. Beskrivelse Ni projekter, der har til formål at modvirke erosionen på strandene, som skyldes drivhuseffekten og den deraf følgende højere vandstand samt ændrede bølgeretninger. I. Retablering af naturligt miljø på stranden Playa de Salinas (Castrillôn, Asturien). Den højere vandstand har medført, at klitterne yder mindre beskyttelse under stormvejr. Planlagte foranstaltninger: retablering af stranden ved tilførsel af 350 000 m3 sand fra havbunden med lidt større kornstørrelse end den eksisterende, således at stranden har reservemateriale. Arbejderne skal finde sted over en strækning på 2 800 m, og stranden skal gøres 50 m bredere. II. Retablering af naturligt miljø på en række strande (Gozon-Carreno, Asturien). Foranstaltningerne vedrører 6 små strande, som er beliggende på den asturiske kyst. Planlagte foranstaltninger: Udvidelse af området med "tør" strand ved højvande og middeltidevand ved tilførsel af 150 000 m3 sand fra havbunden. Projektet omfatter en 1 300 m lang strækning, og stranden skal gennemsnitligt gøres 40 m bredere. IH Retablering af Pefuscola-stranden (Castellôn). Projektet vedrører området mellem havnen i Benicarlô og Peniscola-kystrevlen og har til formål at genoprette den naturlige balance, at forbedre strandens profil og at forbedre adgangen hertil. Arbejderne suppleres med en omlægning af den eksisterende vej, således at den kørende trafik fjernes fra området. Planlagte foranstaltninger: udvidelse af stranden ved tilførsel af 1 700 000 m3 sand fra havbunden. Integrering på stranden af den tidligere landevej ved hjælp af en gangbro på 3 500 m. IV Retablering af naturligt miljø på Magalluf-stranden (Calviå, Mallorca). Denne strand, som er beliggende i Palma-bugten, bliver stadigt mindre. Planlagte foranstaltninger: Udvidelse af stranden ved tilførsel af 111 000 m3 sand med en kornstørrelse, der gør det muligt at sikre en balance mellem materiale, der tilføres fra havet, og erosionen. Projektet omfatter eri strækning på 1 035 m og en forøgelse i bredden på 50 m. V Retablering af strandene ved San Antonio-bugten (Ibiza). Der er tale om et område, hvis miljø er blevet forringet på grund afpresset fra turisme m. m. og erosion. Planlagte foranstaltninger: Retablering af strand over en strækning på 1 550 m ved tilførsel af 390 000 m3 sand med passende kornstørrelse. Bygning af to delvist nedsænkede bølgebrydere til stabilisering af strandene. Der skal foretages forbedringer af adgangsforholdene for gående. VI Miljøforbedring på Camposoto-stranden (San Fernando, Cadiz). Planlagte foranstaltninger: retablering af stranden med tilførsel af 750 000 m3 strand fra havbunden. Med henblik herpå følgende undersøgelser: vanddybdemålinger i den zone, der har indflydelse på stranden, morfodynamiske målinger på stranden og af den marine biosfære. Projektet omfatter en strækning på 1 500 m. foretages VII Retablering af Puerto de la Selva-stranden (Gerona). /O o Et område, der er udsat for erosion på grund af atmosfæriske påvirkninger fra havet og fra lafMjorden. Planlagte foranstaltninger: retablering af stranden ved tilførsel af 80 000 m3 sand. Bygning af en bølgebryder (4m x 82 m). Retablering af 750 m strand med en bredde på 80 m. VIII Retablering af Arealonga-stranden (Vicedo, Lugo). Stranden er præget af en voldsom erosion, og der er sket ødelæggelse af en stor del af den klitzone, der udgør en sandreserve i forbindelse med de årstidsbetingede ændringer af strandprofilen. Planlagte foranstaltninger: tilførsel af 300 000 m3 sand (hidrørende fra havbunden eller fra Sor-floden afhængigt af de analyser, der foretages) med henblik på at genskabe den profil, stranden havde, inden den stadige erosion sarte ind. Der er tale om retablering af en kyststrækning på 1 000 m. Beplantning af klitzone. IX Miljøforbedring på Pedregalejo-stranden (Malaga). Det er hensigten at erstatte de eksisterende bygværker med andre, der er mindre synlige, og som falder bedre ind i det naturlige miljø. Planlagte foranstaltninger: nedbrydning af 8 eksisterende bølgebrydere og bygning af 3 delvist nedsænkede bølgebrydere vinkelret på kysten og hver især med en længde på 200 m (herunder 150 m under vandoverfladen). Tilførsel af 600 000 m3 sand til retablering af stranden og genskabelse af det oprindelige strandmiljø. 6. Mål Bekæmpelse af erosion ved kysten: retablering af 17 835 m kyst Retablering og stabilisering af kysternes økosystemer Genskabelse af kystområder med naturværdi Retablering af den naturlige dynamik og det naturlige miljøs kvalitet 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning yi(M c Vigtigste arbejdet 1 8. 1995 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele efterfølgende Den økonomiske analyse af projekterne er baseret på en 20-årig periode. Den interne rente for samtlige projekter er på 18%. De omkostninger, der er taget højde for, er: indledende og restværdi og investeringer, vedligeholdelse. Der er taget højde for de fordele, der kan opnås for brugerne (i forbindelse med fritidsaktiviteter på strandene og ved kysten, benyttelse af veje og stier, anvendelse af parkeringspladser, retablering af naturområder og, ved Peniscola, en strandpromenade) og andre økonomiske aktører. investeringernes 9. Vurdering af virkningen på miljøet a) Alle disse projekter har til formål at retablere kystområder, hvis fysiognomi er blevet ændret som følge af havets erosionseffekt. På grund af denne effekt er strandarealerne blevet mindre og er i visse tilfælde forsvundet fuldstændigt; det er hensigten af foretage naturretablering af strandarealerne de steder, hvor der har været en kraftig erosion. Der vil i forbindelse med arbejderne være visse negative følger, som dog vil blive forsøgt begrænset (støj fra maskiner og forurening af området på grund af transport af jord og sand). b) Vådområdet under projektet til retablering af kysten ved Peniscola, som ligger bag den nuværende landevej, bør beskyttes gennem et forbud mod byggeri. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) (1 ECU = 162,323 PTA) Ornkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger (efter den 7. 4. 1995) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 39 304 349 39 304 349 85% 33 408 696 Fordeling af støtte på de enkelte strande: sgmeMgcaaaaBaiBBKamsssssaKBIBKKSiessgissS!BBsassaas^^ 1. Salinas (Asturien) 2. Gozon-Carrefio (Asturien) 3. Pefiiscola (Castellôn) 4. Magalluf (De Baleariske Øer) 1 570 941 785 471 22 244 537 507 938 | //oL 5. San Antonio-bugten (De Baleariske Øer) 6. Camposoto (Cadiz) 7. Puerto Selva (Gerona) 8. Playa Arealonga (Lugo) 9. Costa Pedregalejo (Malaga) lait 1 570 942 1 963 677 471 283 523 647 3 770 261 33 408 696 /fo3 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/002 1. Projektets titel Miljøgenopretning på den spanske kyst - 1995 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification (MEH) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: §tsd 4. Direcciôn General de Costas (MOPTA) P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Regioner: Andalucia, Balearerne, Comunidad Valenciana, Principado de Asturias, Cataluna og Galicia 5. Peskijvelse Gruppe af 15 projekter vedrørende de mest følsomme kystområder, som tager sigte på at genoprette eller beskytte det naturlige miljø og at regulere adgangen, således at uvedkommende, der kan forårsage ødelæggelser, ikke har adgang. Nr. 1 Gangsti på Peflon dTfach (Calpe-Alicante). Etablering af 3 m bred og 800 m lang gangsti, der skal forhindre ukontrolleret gennemgang. Stabilisering af skråninger ved plantning af Genopretning af et areal på 2 ha. lokale arter. Nr. 2 Forbedring af kyststrækningen i naturparken på Cabo de Gata, Almeria. Etablering af parkeringspladser (300 stk. ) og køreveje i stykke fra kysten (1 500 m veje) samt de fornødne faciliteter til en hensigtsmæssig og kontrolleret anvendelse. Berørt areal: 5 ha. Den beskyttede kyststræknings længde: 58 km. /e1 Nr. 3 Genopretning af det naturlige miljø ved Playa de Xagô. Gozôn - As tunas. Genopretning af totalt ødelagte klitter, der er truer med at " ^forsvinde på et areal på 200 000 m2. Nr. 4 Genopretning af kysten ved Santo Tomas y San Adeodato. Es Migiorn Gran. Menorca -Balearerne. Regulering af adgangen til stranden ved at afgrænse klitområdet (600 m langt); etablering af rastepladser og rekreative områder; tilpasning af strandkanten til områdets karakteristika (700 m langt og 5 m bredt). Det berørte areal udgør 42 000 m2. Nr. 5 Miljøgenopretning på kyststrækningen ved Formentera Balearerne. Vedrører strandene ved Illetas, Llevant, Sa Roqueta og Migiorn samt området ved Ses Salinas og en del af øen Espalmadors kyst. Genopretning af klitter, afgrænsning af stier og veje, parkeringspladser og plantning af lokale arter. Beskyttelse af 600 000 m2 klitter. Nr. 6 Miljøgenopretning af tidevandsområdet ved Algaida. Sånlucar de Barrameda - Cådiz. Projekter omfatter følgende: Forbedring af den kanal, der løber gennem området i nord-sydgående retning, idet der foretages en genopretning af bredderne og strandsøerne, der får vand ad naturlig vej; etablering af forsøg med genopretning af bestandene; fjernelse af hovedadgangsvejen til saltanlægget og etablering af en mere diskret adgangsvej; indretning af en center for information om de eksisterende økosystemer. Berørte vådområder: 2 540 000 m2. Nr. 7 Miljøbeskyttelse af områderne på kysten ved Chilches, Moncôfar, Nules, Torreblanca og Cabanes (Castellôn). Arbejdet består i at etablere en bræmme af ral, der skal beskytte kysten; forbedring af adgangen; genopretning af en kvægsti og af stranden ved Moncôfar. Nr. 8 Miljøgenopretning på kyststrækningen ved San Pedro Pescador (Gerona) Etablering af gangstier, som publikum skal følge, langs 2 710 m af kysten med henblik på at undgå den massive tilstrømning af besøgende i naturparken Aiguamolls de L'Emporda. Arbejdet omfatter anlæg af en bro (45 m), et udsigtspunkt og et overvågningstårn. Nr. 9 Genopretning af vandcirkulationen i Estero de la Ribera. Ayamonte - Huelva. Genopretning af det naturlige vandsystem i vådområdet, ved at der laves to åbninger fra Ribera, der for øjeblikket spærres af diger, /lo5 som bliver fjernet og erstattet af lettere anlæg, der lader tidevandet frit strømme ind og ud. Nr. 10 ~ ^ Miljøgenopretning af strandene ved Patin, Baleo og Meiras. Valdovifio La Coruna. Stranden ved Patin: Nedlæggelse af den nuværende vej, der adskiller tidevandsområdet fra stranden, og anlæg af en træbro, således at man kan komme fra den ene side til den anden; etablering af to parkeringsområder og to gangbroer over floden; etablering af et område uden for tidevandsområdet til diverse faciliteter. Stranden ved Baleo: flytning af vejen længere ind på land, konvertering af den gamle vej til grønne områder og etablering af et parkeringsområde. Stranden ved Meiras: Nedrivning af en gammel bygning på stranden og bedre andgangsforhold samt genopretning af den eksisterende beplantning. fodgængere for Nr. 11 Nr. 12 Miljøgenopretning ved Ribera de Haciadama. CuUeredo - La Coruna. Følgende foranstaltninger er planlagt: etablering af adgang for fodgængere til kysten, et grønt område med en gangsti og en cykelsti samt genopretning af to strandsøer. Genopretning af kysten ved Sta Cristina Oleiros - La Coruna. Genopretning af stranden og de tilstødende områder ved hjælp af følgende: Nedrivning af ulovlige bygninger på stranden, nye beplantninger og genopretning af den eksisterende vegetation i de tilstødende områder samt bedre adgangsforhold. Nr. 13 Miljøgenopretning af Pontevedra. tidevandsområdet ved Alba - Rensning af tidevandsområdet og bredderne, afgrænsning af området ved hjælp af lette materialer og en gangsti; etablering af træbroer og poster til observation af dyre- og planteliv. Nr. 14 Forbedring af sivengen ved Lagares (Vigo) - Pontevedra. Arbejderne omfatter følgende: Manuel rensning af 24 000 m2 af strandsøen, etablering af en sti rundt om det afgrænsede område (2 000 m) og en træbro med poster til observation af dyre- og planteliv samt nedrivning af murene fra et gammelt saltanlæg. Nr. 15 Totalgenopretning af kysten ved Devesa del Saler. Valencia Projektet er integreret i Albufera-naturparken og tager sigte på at genoprette klitrækken, idet der gennemføres en nedrivning af den eksisterende strandpromenade og af bygninger i nærheden. Klitterne skal fastholdes ved plantning af lokale arter. Der anlægges en gangsti og en cykelsti bag klitrækken, og der indrettes AcQ 3 områder med faciliteter neden for klitterne. 3 000 m strand genoprettes ved hjælp af 120 000 m3 tilført sand. Måf - Genopretning af 1 158 300 m2 klitter. 2 864 000 m2 marine systemer 926 000 m2 andre naturområder. - Plantning af lokale arter. - Genopretning af kystens naturlig dynamik. Tidsplan Vigtigste arbejder 1. 9. 1995 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Tidshorisonten for den økonomiske analyse er 20 år. Projekternes interne rente varierer med et gennemsnit på 10,3%. Omkostningerne er beregnet ud fra følgende: startinvesteringer, nye og vedligeholdelse. investeringerne investeringer, restværdien af Følgende fordele er taget i betragtning: fordele for brugerne (rekreative formål, veje og parkeringsområder), genopretning af naturområder og fordele for andre erhvervsdrivende. 9. Vurdering af virkningen nå miljøet a) b) Projekterne, der gennemføres i kystområder, tager sigte på at reducere turiststrømmen til kysten og at forbedre miljøets kvalitet. I forbindelse med projektet vedrørende genopretning af det naturlige miljø ved Playa de Xagô (Gozôn - Asturias) skal de kompetente myndigheder først godkende en plan for forvaltning og anvendelse af det genoprettede område. I forbindelse med projektet vedrørende genopretning af tidevandsområder ved Alba - Pontevedra skal de kompetente myndigheder først udarbejde en plan for /to* bortledning og rensning af byspildevand, der ledes ud i tidevandsområdet, jf. direktiv 91/271/EØF. 42 989 610 42 989 610 85% 36 541 168 10. Omkostninger og støtte (i ECU) (1 ECU = 161,225 PTA) Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 95) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden Fordeling af støtten: 1. Pefion dTfach (Calpe) 2. Cabo de Gata (Almeria) 3. Playa de Xagô (Gozôn -Asturias) 4. Costa Sto Tomas y San Adeodato 5. Kyststrækning ved Formentera (Balearerne) 6. Tidevandsområde Sånlucar de Barrameda (Cadiz) 7. Kyststrækning ved Castellon 8. Kyststrækning ved San Pedro Pescador (Gerona) 9. Estero de la Ribera. Ayamonte (Huelva) 10. Strande ved Valdovifio (La Corufia) 11. Ribera de Haciadama (La Corufia) 12. Kyststrækning ved Sta. Cristina Oleiro (La Corufia) 13. Tidevandsområde ved Alba Pontevedra 14. Siveng ved Lagares. Pontevedra 15. Devesa El Saler - Valencia 1 476 198 1 581 641 790 820 1 054 427 1 054 427 6 442 549 1 054 427 1 581 641 3 163 281 2 388 277 5 272 135 1 270 585 790 820 579 935 8 040 005 36 541 168 IALT /t>% Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/003 1. Projektets titel Miljøforbedringer i kystområder - 1995 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction Gral. de Planification - MEH 2. 2. Adresse: P. de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Direcciôn Gral. de Costas - MOPTMA 3. 2. Adresse: P. de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: De Kanariske Øer, Kantabrien, Katalonien, Galicien og den selvstyrende region Valencia 5. Beskrivelse 11 projekter, som har til formål at sikre naturværdier gennem aflastning af kystområder. I Miljøforbedringer langs kysten (første fase). Benisa (Alicante) Planlagte foranstaltninger: forbedring af sti (750 m), som løber langs en klint ved hjælp af beplantninger og/eller små beskyttelsesmure samt udsigtspunkter; omlægning af eksisterende parkeringspladser til grønne områder og anlægning af nyt parkeringsareal på 4. 500 m2 længere inde i landet; placering af servicefaciliteter og andre faciliteter uden for de områder, der skal beskyttes. II Naturpark i kystområde - højdedragene ved Jåvea (Alicante) Planlagte foranstaltninger: omlægning af eksisterende vej til gangsti og beplantet område; Tmfægning af parkeringspladser (400 pladser); bygning af en gangbro over Fontana-kanalen, således at gående får adgang til Arenal-stranden. III Miljøforbedringer på kyststrækningen mellem Almadraba og Albufera (Alicante). Planlagte foranstaltninger: anlægning af arealer for gående, der er tilpasset terrænet (1200 m gangsti), samt af 250 parkeringspladser. IV Kyst- og strandforbedringer på Cuberris- og Antuerta-strandene (Bareyo, Kantabrien). Planlagte foranstaltninger: anlægning af gangsti langs stranden (600 m); opstilling af en demonterbar gangbro; omdannelse af adgangsvej for biler til gangsti (300 m); afgrænsning af områder til servicefaciliteter på stranden; regulering af floden på Cuberris-stranden; anlægning af 175 parkeringspladser til begrænsning af trafikproblemerne. V Miljøforbedringer ved San Juan de la Canal (Santa Cruz de Bezana, Kantabrien) Planlagte foranstaltninger: fjernelse af affald og rensning af spildevand. Anlægning af en gangsti langs kysten med udsigtspunkter og en gangbro (2 500 m); beplantning af arealer med autoktone planter og anlægning af en lille parkeringsplads (45 biler). VI Miljøforbedringer på Santa Lucîa-stranden (El Perellô, Tarragona) Planlagte foranstaltninger: anlægning af en gangsti langs kysten med materialer fra området og bygning af trapper for at undgå landskabsslid; bygning af små mure til sikring af farlige steder på klinterne; bølgebrydere til sikring af klinter; stedvis tilførsel af sand til opretholdelse af et naturligt strandmiljø. VII Mijøforbedringer ved Ribera de Carifio (La Corufia) Planlagte foranstaltninger: anlægning af en park med klit- og kystvegetation; anlægning af parkeringsareal (100 pladser) til begrænsning af trafikpresset; nedrivning af mur; anlægning af en landskabszone på 400 m med regulerede adgangsforhold. Projektet omfatter et samlet areal på 23 000 m2. VIII Fuldstændig retablering af kyststrækningen ved las Canteras-stranden (Las Palmas de Gran Canaria). Projektet vedrører den vestlige del af stranden på en 1 200 m lang, meget miljøforringet strækning mellem Calla Gavina og los Muellitos. Planlagte foranstaltninger: retablering af kystarealet over en strækning på 800 m, forlængelse af den nuværende strand samt omlægning af trafik og aktiviteter; genskabelse af naturligt miljø ved stranden, som hidtil har været genstand for miljøforringende aktiviteter; strandrensning og tilførsel af materiale til forbedring af strandens profil; retablering af 800 m strand med tilførsel af 300 000 m3 sand; A'IQ anvendelse af udstyr og servicefaciliteter, som sikrer en bedre vedligeholdelse og bevaring ^f kysten. IX Miljøforbedring på kyststrækning ved Seixifios (Meafio, Pontevedra) Planlagte foranstaltninger: fjernelse af fyldmateriale og retablering af kysten med en skrænt, der svarer til den, der fmdes på de omkringliggende tilplantede arealer; forbedring af adgang for gående og omlægning af areal ved broen over Oleiros-floden til rekreativt område; anlægning af parkeringsareal (127 pladser); omdannelse af tidligere højovn til ornitologisk observationspost; bygning af en mole, der gør det muligt at gå ned til flodbredden ved lavvande. Projektet omfatter to faser. X Miljøforbedring på Marjal-stranden (Cases d'Alcanar, Tarragona) Projektet vedrører en strækning på 1 200 m. Planlagte foranstaltninger: anlæggelse af grønne områder med autoktone planter; servicefaciliteter og rekreative områder; anlægning af en gangsti langs kysten. XI Retablering af og miljøforbedringer på Pinedo-stranden (Valencia). Planlagte foranstaltninger: nedrivning af bygninger på det areal, hvor den nye strand og servicefaciliteterne skal ligge; forlængelse på 523 m af det sydlige dige ved Turia- flodens nye løb, forlængelse af afløb ved Acequia del Rey, således at der ikke sker udledning på stranden; tilførsel af sand til vedligeholdelse, forbedring og opretholdelse (200 000 m3) på en 1 100 m lang strækning; af strandens profilstabilitet miljøforbedringer og anlægning af 800 m lang,gangsti langs havet. 6. Mål - Anlægsarbejder på en 4 900 m lang kyststrækning med henblik på at forbedre gangstifaciliteterne. - Hensigtsmæssig anvendelse af strandarealer gennem anlægning af 1 677 parkeringspladser og af 8 705 m gangstier. - Retablering af 1 900 m strand. - Forbedring af adgangsmuligheder til strandene for at beskytte miljøfølsomme områder. - Forbedring af miljøet i kystområdet gennem beplantning med autoktone planter. 7. Tidsplan /J'M Kategori af arbejder Vigtigste arbejder Begyndelse 7. 4. 1995 Afslutning 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Den økonomiske analyse vedrører en periode på 20 år. Den interne rente for samtlige projekter er på 9,8%. Følgende investeringer tages i betragtning: indledende og efterfølgende investeringer, Der er taget højde for fordele for brugere (i forbindelse med fritidsaktiviteter på strandene og ved kysten, benyttelse af veje og stier, anvendelse af parkeringspladser og retablering af naturområder) og økonomiske aktører. investeringernes restværdi og vedligeholdelse. 9. Vurdering af virkningen på miljøet a) b) Formålet med at regulere adgangen til strandene er at undgå eller at begrænse presset på strandområderne. Retableringen af miljøet og følsomme områder søges opnået gennem beplantning med autoktone planter. Regulering af adgangen til strandene gør det muligt at fordele presset på kystområderne. Retableringen af naturområdet San Juan de la Canal (Santa Cruz de Bezana- Kantabrien) er betinget af, at de ansvarlige myndigheder giver tilsagn om at gennemføre en kloakeringsplan i det pågældende område. Miljøforbedringerne ved Ribera de Carifio (La Corufia) er betinget af, at de ansvarlige myndigheder ikke træffer foranstaltninger, der ændrer anvendelsen af det pågældende område. Projektet for retablering af naturområdet omkring Pinedo-stranden (Valencia), som kan vedrøre Albufera-nationalparken, kræver godkendelse fra de myndigheder, der er ansvarlige for denne park. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) (1 ECU = 162,323 PTA Omkostninger i alt Udgifter forud for datoen for støtteberettigelse Støtteberettigede omkostninger (efter den 7. 4. 1995) Støttesats. Støtte fra Samhørighedsfonden 35 959 100 92 408 35 866 692 85% 30 486 688 Fordeling af støtte: || 1. Miljøforbedring på kyststrækningen Benisa-Alicante 1 413 848 /-il 2. Montanar BajcbJavea (Alicante) 3. Stranden mellem Almadraba og Albufera (Alicante) 4. Cuberros-/Antuerta-strandene (Kantabrien) 5. S. Juan de la Canal-stranden (Kantabrien) 6. Sta. Lucia-stranden (Tarragona) 7. Miljøforbedring. Ribera de Carifio (La Corufia) 8. Las Canteras-stranden (De Kanariske Øer) 9. Miljøforbedring. Seixinos (Pontevedra) 10. Marjal-stranden (Tarragona) 11. Pinedo-stranden (Valencia) I l a it 4 189 178 471 283 507 880 1 382 429 1 680 908 994 930 10 472 946 1 120 605 2 094 589 6 158 092 30 486 688 /i-o Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/004-1 1. Projektets titel Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af erosion og ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af brande i Sydspaniens og Guadalquivirs afvandingsområde 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direcciôn General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal) Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 3. 2. Navn: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciôn General de Planification y Partition Adresse: Avenida de Eritana, 1 - SEVILLA (ANDALUCÎA) 3. 3. Navn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciôn General de Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protection del Medio Natural Adresse: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA) 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: De selvstyrende regioner Andalucia og Castilla-La Mancha 5. Beskrivelse Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: tager sigte på at bremse erosionsprocessen og Den første hovedlinje ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i Sydspaniens og Guadalquivirs afvandingsområde, og som skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, jorden og vandet. De særlige foranstaltninger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: AA L\ biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, således at jordbunden beskyttes rimeligt: - skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet - skovbrugsforanstaltninger, der skal sikre, at den eksisterende vegetation bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten mellem beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst infrastruktorforaristaltninger: mindre vandregulerende korrigerende arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet af brande. Der er tale om biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at fremme en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: - intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning - intensiveret arbejde med skovbrugsforanstaltninger vedrørende den eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af skovbrande. 6. Vigtigste mål Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer - jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af genopretning af økosystemer, der er skadet af skovbrande. De skal bl. a. : standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte områders biologiske kapacitet forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de sikre brandhærgede områder gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed fremmes, og jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres frigivne kultveilte absorberes at den således regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres en ligevægt, der er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer / / /5 medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den biologiske mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative muligheder. Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske skove lider under. Tidsplan Vigtigste arbejder Starttidspunkt 1. 4. 1995 Afslutning 31. 12. 1995 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Sådant arbejde med genopretning af vand-og skovressourcer er kun rentabelt på lang sigt for samfundet. Det er svært at gøre op i penge, hvilke gunstige, immaterielle og vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer osv. ). skovbrugsforanstaltninger skovrejsning, virkninger Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra ,de reference- og skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. Af fordele kan nævnes følgende: mindre risiko for oversvømmelser reduceret tab af skovarealer beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse forbedring af vandkvaliteten forbedring af befolkningens livskvalitet. En sammenligning mellem disse positive elementer og investeringsomkostninger giver en intern rente på 4,10, hvilket sikrer projektets økonomiske og miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række positive elementer har ikke kunnet gøres op i tal. Det drejer sig bl. a. om mindsket drivhuseffekt og smukkere landskaber. Vurdering af virkningen på miljøet a) Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, vand og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer ikke metoder eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan således kun have positive miljøvirkninger. A-n Beplantning foregår på arealer, hvor der ikke er risiko for negative økologiske ændringer, eller hvor der i forvejen har vokset lignende arter i et halvthundrede år. b) i Fællesskabet mod brande Ifølge artikel 3, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2158/92 om beskyttelse af skovene skovbrugsforanstaltninger være i overensstemmelse med Spaniens plan for beskyttelse mod skovbrande, som Kommissionen godkendte den 7. januar 1994. projektets skal 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Ornkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 1995): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 30 563 124 30 563 124 85 % 25 978 655 Alt Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95. 11. 6. 006-1 1. Projektets titel Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af erosion og ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af brande i Guadianas afvandingsområde 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direcciôn General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal) Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 3. 2. Navn: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciôn General de Planification y Partition Adresse: Avenida de Eritana, 1 - SEVILLA (ANDALUCIA) 3. 3. Navn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciôn General de Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protection del Medio Natural Adresse: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA) 3. 4. Navn: Consejeria de Agricultura y Comercio - Direcciôn General de Estructuras Agrarias Adresse: Calle Adriano, 4 - 06800 MÉRIDA (EXTREMADURA) 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: De selvstyrende regioner Andalucia, Castilla-La Mancha og Extremadura Beskrivelse DA/16/96/15060O00. P00 Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: første hovedlinje Den tager sigte på at bremse erosionsprocessen og ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i Guadianas afvandingsområde, og som skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, jorden og vandet. De særlige foraristøltnrnger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, således at jordbunden beskyttes rimeligt: - skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet - skovbrugsforanstaltninger, der skal sikre, at den eksisterende vegetation bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten mellem beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst korrigerende infrastmkmrforanstaltninger: mindre vandregulerende arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet af brande. Der er tale om biologiske foraristaltninger, der tager sigte på at fremme en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: - intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning - intensiveret arbejde med skovbrugsforanstaltninger vedrørende den eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af skovbrande. Mål Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer - jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af økosystemer, der er skadet af skovbrande. De skal bl. a. : standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte områders biologiske kapacitet forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de sikre brandhærgede områder gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed og frigivne fremmes, jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres absorberes kultveilte at den således A-'°> DA/16/96/15Qp0O00. P00 regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres en ligevægt, der er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den biologiske mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative muligheder. Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske skove lider under. Tidsplan Begyndelse Vigtigste arbejder 1. 4. 1995 Afslutning 31. 12. 1995 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Sådant arbejde med genopretning af vand- og skovressourcer er kun rentabelt på lang sigt for samfundet. Det er svært at gøre op i penge, hvilke gunstige, og immaterielle vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer osv. ). skovbrugsforanstaltninger skovrejsning, virkninger Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra de reference- og skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. Af fordele kan nævnes følgende: mindre risiko for oversvømmelser reduceret tab af skovarealer beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse forbedring af vandkvaliteten forbedring af befolkningens livskvalitet. sammenligning mellem En investeringsomkostningerne giver en intern rente på 9,62, hvilket sikrer projektets økonomiske og miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række positive elementer har ikke kunnet gøres op i tal. Det drejer sig bl. a. om mindsket drivhuseffekt og smukkere landskaber. disse positive elementer og /l?o 9. Vurdering af virkningen på miljøet DA/16/96/15060O00. P00 a) b) Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, vand og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer ikke metoder eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan således kun have positive miljøvkkninger. i Fællesskabet mod brande Ifølge artikel 3, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2158/92 om beskyttelse af skovene projektets skovbragsforanstaltninger være i overensstemmelse med Spaniens plan for beskyttelse mod skovbrande, som Kommissionen godkendte den 1. januar 1994. skal 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: 7 193 232 Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 1995): 7 193 232 Støttesats: 80 % Støtte fra Samhørighedsfonden: 5 754 585 /ii i Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/009-1 1. Projektets titel Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af erosion og ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af brande i Jucar-Levantes afvandingsområde 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direcciôn General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal) Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 3. 2. Navn: Consejeria de Agricultura, Ganaderia y Montes - Direcciôn General de Estructuras Agrarias - Diputaciôn General de Aragon Adresse: P° de Maria Agustin, 36 (Edificio Pignatelli) - 50004 ZARAGOZA (ARAGON) 3. 3. Navn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciôn General de Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protection del Medio Natural Adresse: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA) 3. 4. Navn: Consejeria de Medio Ambiente - Direccion General de Recursos Forestales Adresse: Calle Arquitecto Alfaro, 39-46011 VALENCIA (VALENCIA) 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: De selvstyrende regioner Aragon, Castilia-La Mancha og Valencia 5. Beskrivelse Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: A IX Den første hovedlinje tager sigte på at bremse erosionsprocessen og ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i Jucar-Levantes afvandingsområde, og som skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, jorden og vandet. De særlige foranstaltninger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, således at jordbunden beskyttes rimeligt: - skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet - skovbrugsforanstaltninger, der skal sikre, at den eksisterende vegetation bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten mellem beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst korrigerende infrastrukmrforansteltninger: mindre vandregulerende arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet af brande. Der er tale om biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at fremme en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: - intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning intensiveret arbejde med skovbrugsforanstaltninger vedrørende den - eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af skovbrande. 6. Vigtigste mål Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer - jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af genopretning af økosystemer, der er skadet af skovbrande. De skal bl. a. : standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte områders biologiske kapacitet forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de sikre brandhærgede områder gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed fremmes, og jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres frigivne kultveilte absorberes at den således forbedring af regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne n} forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres en ligevægt, der er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den biologiske mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative muligheder. Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en imødegår ørkendannelsen, der forværres af naturbeskyttelsesstrategi, der erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske skove lider under. Tidsplan Vigtigste arbejder Starttidspunkt 1. 4. 1995 Afslutning 31. 12. 1995 S. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Sådant arbejde med genopretning af vand- og skovressourcer er kun rentabelt på lang sigt for samfundet. Det er svært at gøre op i penge» hvilke gunstige, og immaterielle vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer osv. ). skovbrugsforanstaltninger skovrejsning, virkninger Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra de reference- og skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. Af fordele kan nævnes følgende: mindre risiko for oversvømmelser reduceret tab af skovarealer beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse forbedring af vandkvaliteten forbedring af befolkningens livskvalitet. En sammenligning mellem disse positive elementer og mvesteringsomkosminger giver en intern rente på 9,37, hvilket sikrer projektets økonomiske og miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række positive elementer, der ville have forhøjet den interne rente betydeligt, har ikke kunnet gøres op i tal. Det drejer sig bl. a. om mindsket drivhuseffekt og smukkere landskaber. /n Vurdering af virkningen på miljøet a) b) Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, vand og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer ikke metoder eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan således kun have positive miljøvirkninger. Beplantning foregår på arealer, hvor der ikke er risiko for negative økologiske ændringer, eller hvor der i forvejen har vokset lignende arter i et halvthundrede år. i Fællesskabet mod brande Ifølge artikel 3, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2158/92 om beskyttelse af skovene projektets skovbrugsforanstaltninger være i overensstemmelse med Spaniens plan for beskyttelse mod skovbrande, som Kommissionen godkendte den 7. januar 1994. skal 10. Omkostninger og støtte (i ECU) (1 ECU = 162,323 PTA) Cmikostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 1995): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 19 470 537 19 470 537 80 % 15 576 429 ns Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95. 11. 61. 10-1 1. Projektets titel Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af erosion og ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af brande i Balearernes afvandingsområde 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direcciôn General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal) Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 3. 2. Navn: Consejeria de Agricultura y Pesca - Direcciôn General de Estructuras Agrarias y Medio Natural Adresse: Calle dels Forners, 10 - 07006 PALMA DE MALLORCA 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Comunidad Autônoma de Baléares Beskrivelse Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: Den første hovedlinje tager sigte på at bremse erosionsprocessen og ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i Balearernes afvandingsområde, og som skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, jorden og vandet. De særlige foranstaltninger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: J2 6 biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, således at jordbunden beskyttes rimeligt: - skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet - skovbrugsforanstaltninger, der skal sikre, at den eksisterende vegetation bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten mellem beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst korrigerende infrastrukturforanstaltninger: mindre vandregulerende arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet af brande. Der er tale om biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at fremme en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: - intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning - intensiveret arbejde med skovbrugsforanstaltninger vedrørende den eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af skovbrande. 6. Mål Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer - jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af genopretning af økosystemer, der er skadet af skovbrande. De skal bl. a. : standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte områders biologiske kapacitet sikre forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de brandhærgede områder gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed fremmes, således at den frigivne kultveilte absorberes og jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres en ligevægt, der er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den biologiske mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative muligheder. Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske skove lider under. 7. Tidsplan Begyndelse Vigtigste arbejder 1. 4. 1995 Afslutning 31. 12. 1995 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Sådant arbejde med genopretning af vand- og skovressourcer er kun rentabelt på lang sigt for samfundet. Det er svært at gøre op i penge, hvilke gunstige, immaterielle virkninger skovrejsning, skovbrugsforanstaltninger og vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer osv. ). Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra de reference- og skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. Af fordele kan nævnes følgende: mindre risiko for oversvømmelser reduceret tab af skovarealer beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse forbedring af vandkvaliteten forbedring af befolkningens livskvalitet. En sammenligning mellem disse positive elementer og investeringsomkostningerne giver en intern rente på 2,78, hvilket sikrer projektets økonomiske og miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række positive elementer, der ville have forhøjet den interne rente betydeligt, har ikke kunnet gøres op i tal. Det drejer sig bl. a. om mindsket drivhuseffekt og smukkere landskaber. 9. ' Vurdering af virkningen på miljøet Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, vand og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer ikke metoder •1 i <S eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan således kun have positive miljøvirkninger. Beplantning foregår på arealer, hvor der ikke er risiko for negative økologiske ændringer, eller hvor der i forvejen har vokset lignende arter i et halvthundrede år. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: 1 445 203 Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 1995): 1 445 203 Støttesats: 85 % Støtte fra Samhørighedsfonden: 1 228 422 •'/ 2 c) Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95. 11. 61. 010-2 1. Projektets titel Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af erosion og ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af brande i De Kanariske Øers afvandingsområde 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direccion General de Planification (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direcciôn General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal) Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 3. 2. Navn: Consejeria de Politica Territorial - Servicio de Planification, Evaluation y Seguimiento de Programas Adresse: Avenida de Anaga, 35-6a pi. Edf. Servicios Multiples - 38001 SANTA CRUZ DE TENERIFE 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Comunidad Autônoma de Canarias Beskrivelse Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: Den første hovedlinje tager sigte på at bremse erosionsprocessen og ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i De Kanariske Øers afvandingsområde, og som skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, jorden og vandet. De særlige foranstaltninger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, således at jordbunden beskyttes rimeligt: - skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet - skovbrugsforanstaltninger, der skal sikre, at den eksisterende vegetation bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten mellem beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst korrigerende infrastrukturforanstaltninger: mindre vandregulerende arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet af brande. Der er tale om biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at fremme en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: - intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning - intensiveret arbejde med skovbrugsforanstaltninger vedrørende den eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af skovbrande. - etablering af brandbælter og sikkerhedszoner i højrisikoområder eller i områder med særlig tæt bevoksning. Mål Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer - jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af genopretning af økosystemer, der er skadet af skovbrande. De skal bl. a. : standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte områders biologiske kapacitet sikre forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de brandhærgede områder gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed fremmes, således at den frigivne kultveilte absorberes og jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne A n -L forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres en ligevægt, der er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den biologiske mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative muligheder. Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske skove lider under. Tidsplan Begyndelse Vigtigste arbejder 1. 4. 1995 Afslutning 31. 12. 1995 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Sådant arbejde med genopretning af vand- og skovressourcer er kun rentabelt på lang sigt for samftindet. Det er svært at gøre op i penge, hvilke gunstige, immaterielle virkninger skovrejsning, skovbragsforaristaltninger og vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer osv. ). Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra de reference- og skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. Af fordele kan nævnes følgende: mindre risiko for oversvømmelser reduceret tab af skovarealer beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse forbedring af vandkvaliteten forbedring af befolkningens livskvalitet. En sammenligning mellem disse positive elementer og investeringsomkostninger giver en intern rente på 1,40, hvilket sikrer projektets økonomiske og miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række positive elementer har ikke kunnet gøres op i tal. Det drejer sig bl. a. om mindsket drivhuseffekt og smukkere landskaber. 4. 3 2. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, vand og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer ikke metoder eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan således kun have positive miljøvirkninger. Beplantning foregår på arealer, hvor der ikke er risiko for negative økologiske ændringer, eller hvor der i forvejen har vokset lignende arter i et halvthundrede år. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: 4 956 751 Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 1995): 4 956 751 Støttesats: 85 % Støtte fra Samhørighedsfonden: 4 213 238 J33 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/010-3 1. Projektets titel Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af erosion og ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af brande i Seguras afvandingsområde 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direcciôn General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal) Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 3. 2. Navn: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciôn General de Planification y Partition Adresse: Avenida de Eritana, 1 - SEVILLA (ANDALUCÏA) 3. 3. Navn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciôn General de Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protection del Medio Natural Adresse: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA) 3. 4. Navn: Consejeria de Medio Ambiente - Direcciôn General del Medio Natural Adresse: Calle Luis Fontes Pagan, 3 - 30071 MURCIA (MURCIA) 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: De selvstyrende regioner Andalucia, Castilla-La Mancha og Murcia 5. Beskrivelse Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: , 1 ^j første hovedlinje Den tager sigte på at bremse erosionsprocessen og ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i Seguras afvandingsområde, og som skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, jorden og vandet. De særlige foranstaltninger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, således at jordbunden beskyttes rimeligt: - skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet - skovbrugsforanstaltninger, der skal sikre, at den eksisterende vegetation bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten mellem beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst korrigerende infrastmkmrforaristaltninger: mindre vandregulerende arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet af brande. Der er tale om biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at fremme en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: - intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning intensiveret arbejde med skovbrugsforanstaltninger vedrørende den - eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af skovbrande. 6. Vigtigste mål Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer - jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af genopretning af økosystemer, der er skadet af skovbrande. De skal bl. a. : standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte områders biologiske kapacitet forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de sikre brandhærgede områder gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed fremmes, og frigivne jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres absorberes kultveilte at den således regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne ^3$ forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres enligevægt, der er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den biologiske mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative muligheder. Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske skove lider under. 7. Tidsplan Vigtigste arbejder Starttidspunkt 1. 4. 1995 Afslutning 31. 12. 1995 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Sådant arbejde med genopretning af vand- og skovressourcer er kun rentabelt på lang sigt for samfundet. Det er svært at gøre op i penge, hvilke gunstige, immaterielle og vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer osv. ). skovbrugsforanstaltninger skovrejsning, virkninger Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra de reference- og skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. Af fordele kan nævnes følgende: mindre risiko for oversvømmelser reduceret tab af skovarealer beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse forbedring af vandkvaliteten forbedring af befolkningens livskvalitet. En sammenligning mellem disse positive elementer og investeringsomkostninger giver en intern rente på 9,73, hvilket sikrer projektets økonomiske og miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række positive elementer har ikke kunnet gøres op i tal. Det drejer sig bl. a. om mindsket drivhuseffekt og smukkere landskaber. Vurdering af virkningen på miljøet a) Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, -/. ?£ vand og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer ikke metoder eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan således kun have positive miljøvirkninger. Beplantning foregår på arealer, hvor der ikke er risiko for negative økologiske ændringer, eller hvor der i forvejen har vokset lignende arter i et halvthundrede år. b) i Fællesskabet mod brande Ifølge artikel 3, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2158/92 om beskyttelse af skovene projektets skovbrugsforanstaltninger være i overensstemmelse med Spaniens plan for beskyttelse mod skovbrande, som Kommissionen godkendte den 7. januar 1994. skal 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 1995): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 6 566 535 6 566 535 85 % 5 581 554 /:??- Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/010-4 1. Projektets titel Skovrejsning og andre arbejder med henblik på bekæmpelse af erosion og ørkendannelse samt genopretning af økosystemer, der er skadet af brande i Tajos afvandingsområde 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Instituto Nacional para la Conservaciôn de la Naturaleza (nu Direccion General para la Conservaciôn de la Naturaleza) - Subdirecciôn General de Protection de la Naturaleza (nu Subdirecciôn General de Control de la Erosion y Desarrollo Forestal) Adresse: Gran Via de San Francisco, 4 - 28005 MADRID 3. 2. Navn: Consejeria de Agricultura, Ganaderia y Montes - Direcciôn General de Estructuras Agrarias - Diputaciôn General de Aragon Adresse: P° de Maria Agustin, 36 (Edf. Pignatelli) - 5004 ZARAGOZA (ARAGON) 3. 3. Navn: Consejeria de Agricultura y Medio Ambiente - Direcciôn General de Montes y Medio Ambiente Natural - Servicio de Protection del Medio Natural Adresse: Calle Pintor Matias Moreno, 4 - 45002 TOLEDO (CASTILLA-LA MANCHA) 3. 4. Navn: Consejeria de Medio Ambiente y Ordenaciôn del Territorio - Direcciôn General del Medio Natural Adresse: Calle Muro, 9 - 47004 VALLADOLID (CASTILLA Y LEON) 3. 5. Navn: Consejeria de Agricultura y Comercio - Direction General de Estructuras Agrarias Adresse: Calle Adriano, 4 - 06800 MÉRIDA (EXTREMADURA) 3. 6. Navn: Consejeria de Cooperation - Agencia del Medio Ambiente - Servicio de Gestion Territorial Adresse: Calle Princesa, 3 - 28008 MADRID (MADRID) Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: De selvstyrende regioner Aragon, Castilla-La Mancha, Castilla y Leôn, Extremadura og Madrid 5. Beskrivelse Projektet omfatter en række aktioner i skovområder efter to hovedlinjer: første hovedlinje Den tager sigte på at bremse erosionsprocessen og ørkendannelsen, der direkte rammer miljøet i Tajos afvandingsområde, og som skader tre af områdets hovedelementer: vegetationen, jorden og vandet. De særlige foraristaltninger, der skal træffes i den forbindelse, er følgende: biologiske foranstaltninger, der tager sigte på at forbedre plantedækket, således at jordbunden beskyttes rimeligt: - skovrejsning ved plantning af arter, der passer til miljøet - skovbmgsforaristaltninger, der skal sikre, at den eksisterende vegetation bevares og forbedres, og som således opretholder ligevægten mellem beskyttelse af jordbunden og forøget plantevækst irrfrastrukturforaristaltninger: mindre vandregulerende korrigerende arbejder, der skal stabilisere jorden og bunden i vandløbene, således at virkningen af de ofte kraftige vandstrømme kan styres. Den anden hovedlinje tager sigte på at genoprette skovområder, der er skadet af brande. Der er tale om biologiske foraristaltninger, der tager sigte på at fremme en naturlig genopretning og at skabe et beskyttende plantedække: - intensiveret arbejde med skovrejsning og genopretning - intensiveret arbejde med skovbragsforaristaltninger vedrørende den eksisterende vegetation med henblik på forebyggelse og bekæmpelse af skovbrande. Vigtigste mål Projekterne tager sigte på at sikre beskyttelsen af de grundlæggende ressourcer - jorden, vandet og vandets cyklus - samt genopretning af genopretning af økosystemer, der er skadet af skovbrande. De skal bl. a. : standse og styre vind- og vanderosionen og genoprette de ødelagte områders biologiske kapacitet -IV) sikre forebyggelse og bekæmpelse af brande og genoprette de brandhærgede områder gøre plantedækket bedre og tættere, idet den biologiske mangfoldighed og fremmes, således at den jordbundsstabiliteten og -beskyttelsen sikres frigivne kultveilte absorberes regulere vandets cyklus: beskyttelse og kvalitativ forbedring af vandressourcerne, mindre risiko for oversvømmelser og mindre hyppigt samt beskyttelse af vandinfrastrukturerne forbedre strukturerne i landdistrikterne ved at gøre det nemmere for befolkningen at bosætte sig og/eller blive boende i ødelagte eller afvandringstruede områder, idet der i levevilkårene sikres enligevægt, der er forenelig med bevarelsen af de naturlige økosystemer medføre andre virkninger, såsom fremme og beskyttelse af den biologiske mangfoldighed eller udnyttelse af de æstetiske og rekreative muligheder. Målene skal opnås ved en integreret indsats, og hvert afvandingsområde udgør et enkelt geografisk målområde. Det endelige mål er at iværksætte en naturbeskyttelsesstrategi, der imødegår ørkendannelsen, der forværres af erosionen af jordbunden, brandene og den kroniske tørke, som de spanske skove lider under. 7. Tidsplan Vigtigste arbejder Starttidspunkt 1. 4. 1995 Afslutning 31. 12. 1995 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Sådant arbejde med genopretning af vand- og skovressourcer er kun rentabelt på lang sigt for samfundet. Det er svært at gøre op i penge, hvilke gunstige, immaterielle og vandregulering har på miljøet (virkninger for luft, vand, jord, økosystemer osv. ). skovbrugsforanstaltninger skovrejsning, virkninger Omkostningerne og fordelene kan dog beregnes ud fra de reference- og skyggepriser, der normalt anvendes ved sådanne projekter. Af fordele kan nævnes følgende: mindre risiko for oversvømmelser reduceret tab af skovarealer beskyttelse af afvandingsområder og reservoirer genopretning af skovområder og reduceret ørkendannelse forbedring af vandkvaliteten forbedring af befolkningens livskvalitet. /y o En sammenligning mellem disse positive elementer og mvesteringsomkostninger giver en intern rente på 7,11, hvilket sikrer projektets økonomiske og miljømæssige rentabilitet. Yderligere en række positive elementer, der ville have forhøjet den interne rente betydeligt, har ikke kunnet gøres op i tal. Det drejer sig bl. a. om mindsket drivhuseffekt og smukkere landskaber. 9. Vurdering af virkningen på miljøet a) b) Alle foranstaltningerne i projektet tager sigte på at genoprette og bevare vegetationen, således at de grundlæggende ressourcer bevares, dvs. jord, vand og vandets cyklus (fundamental økologisk proces). De indebærer ikke metoder eller arter, der kan ændre den naturlige balance, og de kan således kun have positive miljøvirkninger. Beplantning foregår på arealer, hvor der ikke er risiko for negative økologiske ændringer, eller hvor der i forvejen har vokset lignende arter i et halvthundrede år. i Fællesskabet mod brande Ifølge artikel 3, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 2158/92 om beskyttelse af skovene skovbrugsforanstaltninger være i overensstemmelse med Spaniens plan for beskyttelse mod skovbrande, som Kommissionen godkendte den 7. januar 1994. projektets skal 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 1995): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 17 099 973 17 099 973 85 % 13 679 978. 4 cr, Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/012 1. Projektets titel Rensningsanlæg i Calvia - Baléares 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direcciôn General de Planification P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Direcciôn General de Calidad de las Aguas (MOPTMA). P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien Baléares 4. 2 Provins: Comunidad Autônoma de Baléares 5. Beskrivelse Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til spildevandsrensning i Palma de Mallorca bugten. Projektet omfatter følgende arbejder: 1. RENSNINGSANLÆG I SANTA PONS A Ristværk Slamudskilning med iltning og fjernelse af olie og fedtstoffer Gennemstrømningsmåler Homogeniseringsbassin Første bundfældning og slamudskilning Biologisk rensning: luftningsbakker Anden bundfældning (bassin med skraber) Recirkulation af aktiveret slam og overskydende slam Recirkulation af iltfattigt materiale Klortilsætning Pumpning af slam fra den første bundfældning Slamkoncentrering Anaerob fermentering Ak * Rekoncentrering af slammet Slamdehydrering Fjernelse af lugtgener Tømning Drikkevand og brugsvand Kontrolbygning Produktionsbygning Behandlingsbygning Integrering i landskabet samt indhegning RENSNINGSANLÆG I PAGUERA Ristværk Slamudskilning med iltning og fjernelse af olie og fedtstoffer Gennemstrømningsmåler Biologisk rensning med nitrificering-denitrificering og aerob stabilisering Anden bundfældning og slamudskilning Klortilsætning Slamkoncentrering. RENSNINGSANLÆG I BENDINAT Ristværk Slamudskilning med iltning og fjernelse af olie og fedtstoffer Gennemstrømningsmåler Biologisk rensning med nitrificering-denitrificering og aerob stabilisering Første bundfældning og slamudskilning Klortilsætning Slamkoncentrering. PUMPESTATION OG SAMLÊLEDNINGER Pumpestation i Murillo (E. I. 58) Trykrør Murillo - Son Ferrer (E. I. 8. 1) Trykrør Son Ferrer - rensningsanlæg Pumpestation i Magalluf (E. I. 4. 2) Trykrør Magalluf - rensningsanlæg. FORLÆNGELSE AF UDLEDNINGERNE I HAVET Udløb ved Santa Posa (1 200 m) Udløb ved Paguera (300 m) Udløb ved Palma Nova (500 m) - Udløb ved Magalluf (250 m). 6. Mål M/3 Gennemførelse af arbejder og etablering af 3 rensningsanlæg, der skal behandle vand fra de overordnede samleledninger i Calviâ. Spildevandet fra kommunen bliver mindre forurenet, således at det kan udledes i Middelhavet. De vigtigste data for anlæggene fremgår af nedenstående skema: 95/11/61/012 Santa Ponsa Paguera Bendinat I A LT Nuværende indbyggertal 34 000 6 700 6 700 47 400 Indbyggerækvivalens 118 000 27 300 30 000 175 300 490 25 300 35 575 475 25 25 300 300 35 35 31 000 3 100 7000 BOD5 gennemsnit i alt - input (mg/l) BOD5 gennemsnit i alt - output (mg/l) SS gennemsnit i alt - input (mg/l) SS gennemsnit i alt - output (mg/l) Behandlet vandmængde - gennemsnit pr. dag (m3/dag) 7. Tidsplan Kategori af arbejder Projektering Vigtigste arbejder Ibrugtagnings- tidspunkt Begyndelse Afslutning 1. 6. 93 5. 4. 95 6. 10. 96 22. 11. 94 5. 10. 96 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: AkL( investeringer med en levetid på 20 år drifts- og vedligeholdelsesudgifter renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) positive miljøvirkninger genanvendelse af det rensede spildevand. Projektets interne rente er på 15,61%. De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets betydning for området økonomiske udvikling, udviklingen af turisme i landdistrikterne og forbedringen af lokalbefolkningens livskvalitet. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet har følgende positive miljøvirkninger: Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. Større disponible vandressourcer og ingen diffus forurening. Reduceret forurening af de vandførende lag. Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af utilstrækkelig renset spildevand. Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, finder anvendelse. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 95): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 12 162 170 12 162 170 85% 10 337 845 Ak* Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/013 1. Projektets titel Kloakering på Costa del Sol og Costa de la Luz (Andalucia) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direction General de Planification P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Direcciôn General de Calidad de las Aguas P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2 Provins: Comunidad Autônoma: Andalucia. Cadiz og Granada 5. Beskrivelse Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til spildevandsrensning i nogle kommuner på den andalusiske kyst. Projektet omfatter følgende arbejder: Rensningsanlæg i Motril-Salobrena Kloakering: ved hjælp af følgende rørledninger: Salobrefta, La Canaleta og Lobres (350 mm i diameter) Varadero og Puerto de Motril (600 mm i diameter) Motril og Torrenueva (400 mm i diameter) , Vandrensning: forbehandling, blanding og flocculation, første bundfældning (3 enheder), biologisk rensning med biologisk turbinereaktor (3 enheder), iltning og anden bundfældning. Slamrensning: Udskilning og pumpning af det første slam med henblik på koncentrering, udskilning af det overskydende slam med henblik på dehydrering, recirkulation af det første slam, koncentration ved hjælp af tyngdekraften, anaerob fermentering, opvarmning, dehydrering, udskilning og oplagring. Ak 6 Rensningsanlæg i Almunecar Kloakering: ved hjælp af følgende rørledninger: Almunecar (800 mm i diameter) Velila (350 mm i diameter) Vandrensning: forbehandling, første bundfældning, biologisk rensning og anden bundfældning. Slamrensning: Udslrilning og pumpning af det biologiske slam, der er til rest efter den første bundfældning, udskilning og pumpning af blandet slam fra første bundfældning, anaerob fermentering, dehydrering ved hjælp af sibåndpresse, stabilisering med kalk og oplagring. Bortledning af det rensede vand: udstyr til transport af vandet tilbage til det vandførende lag. Rensningsanlæg i La Linea Kloakering: ved hjælp af følgende rørledninger: Playa de la Atunara (700 mm i diameter) Campamento (250 mm i diameter). Vandrensning: forbehandling, første bundfældning og desinficering (tilsætning af klor). Slamrensning: recirkulation af det første slam, koncentration ved hjælp af tyngdekraften, anaerob fermentering, dehydrering og oplagring. 6. Mål Gennemførelse af arbejder og etablering af rensningsanlæg i Motril-Salobrena, Almunecar og La Linea. Spildevandet fra kommunen bliver mindre forurenet, således at det kan ledes ud i Middelhavet enten ved direkte udledning eller ved at lede vandet tilbage til de vandførende lag. De vigtigste data for anlæggene fremgår af nedenstående skema: 95/11/61/013 Motril- Salobrena Almunecar Linea de la Conception IALT 95 000 60 000 85 000 240 000 155 000 108 000 105 000 368 000 279 323 280 Nuværende indbyggertal Indbygger- ækvivalens BOD5 gennemsnit i alt - input (mg/l) ALi± 25 25 25 227 266 280 35 30 35 34 000 27 000 26 250 B0D5 gennemsnit i alt - output (mg/l) SS gennemsnit i alt - input (mg/l) SS gennemsnit i alt - output (mg/l) Behandlet vandmængde - gennemsnit pr. dag (m3/dag) 7. Tidsplan Kategori af arbejder Vigtigste arbejder Ibrugtagnings- tidspunkt Begyndelse Afslutning 1. 5. 95 31. 12. 97 1. 1. 98 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: investeringer med en levetid på 20 år drifts- og vedligeholdelsesudgifter renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) positive miljøvirkninger genanvendelse af det rensede spildevand. Projektets interne rente er på 17,8% ( Motril-Salobrena: 19,53%, Almunecar: 12,71%, La Linea de la Conception: 29,52%) Auf De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets betydning for området økonomiske udvikling, udviklingen af turisme i landdistrikterne og forbedringen af lokalbefolkningens livskvalitet. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet har følgende positive miljøvirkninger: Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. Større disponible vandressourcer og ingen diffus forurening. Reduceret forurening af de vandførende lag. Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af utilstrækkelig renset spildevand. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, finder anvendelse. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 95): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: De samlede omkostninger fordeler sig således: Rensningsanlæg i Motril-Salobrena: Rensningsanlæg i Almunecar: Rensningsanlæg i Conception: 19 812 349 19 812 349 85% 16 840 497 7 175 816 8 618 002 4 018 531 ^V9 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/014 1. Projektets titel Spildevandsbehandling i "Campo de las Dalias" i Almeria 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direction General de Planification P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Direcciôn General de Calidad de las Aguas (MOPTMA) P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien Almeria 4. 2 Provins: Comunidad Autônoma: Andalucia. 5. Beskrivelse Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til spildevandsrensning i "Campo de las Dalias" i Almeria. Projektet omfatter følgende arbejder: a) Anlæg af rensningsanlæg i El Solanillo, der skal dække Roquetas de Mar-området, samt genanvendelse af det rensede spildevand ved at lede tilbage til de vandførende lag i "Campo de las Dalias" ved at lede det ned i jorden, efter at det har gennemgået en tredje rensning ved omvendt osmose. b) Foranstaltning, der svarer til den foregående, og som består i, at vandet fra det rensningsanlæg, der er ved at blive opført i El Ejido, underkastes en tredje rensning ved omvendt osmose. Vandet ledes derefter ned i jorden tilbage til de vandførende lag i "Campo de las Dalias", eller det genanvendes. Det planlægges at opføre endnu et anlæg til en tredje rensning ved omvendt osmose af vand fra det eksisterende rensningsanlæg, der tager sig af spildevandet fra Las Norias og Santa Maria del Aguila. Abo c) Opførelse af et rensningsanlæg i Balerma og en tredje rensning af det vand, der renses der, og afvandet fra det allerede opførte rensningsanlæg i Blanega. Ca. 3 000 m3/dag ledes tilbage til de vandførende lag. d) Opførelse af et rensningsanlæg i Adra kommune og udstyr til en tredje rensning. e) Opførelse af rensningsanlæg i mindre bebyggelser såsom San Agustin, Berja, Dalias, Félix, La Mojonera, Puebla de Vicar, Enix et Penarrodada. 6. Mål Gennemførelse af arbejder og etablering af 15 rensningsanlæg, der skal behandle spildevand fra kloaksystemerne i Roquetas de Mar, El Ejido, Adra og andre små landsbyer i Campo de las Dalias. Spildevandet fra kommunerne (261 765 indb. ) bliver mindre forurenet, således at det kan genanvendes eller ledes tilbage til de vandførende lag. De vigtigste data for anlæggene fremgår af nedenstående skema: 95/11/61/014 Adra Castala Pefiarrodada 19 900 100 Berja 7000 Nuværende indbyggertal Indbygger ækvivalens BOD5 gennemsnit i alt - input (mg/l) BOD5 gennemsnit i alt - output (mg/l) 23 400 9000 250 350 350 350 25 25 25 25 250 350 350 375 35 100 SS gennemsnit i alt - input (mg/l) SS gennemsnit i alt - output (mg/l) 375 35 375 375 35 6 960 2000 Behandlet vand mængde - gennemsnit pr. dag (mVdag) 35 60 sf$± 95/11/61/014 Rio Chico Dalfas El Ejido Sta Maria de Aguila 300 350 475 3 930 3 930 475 26 339 14 203 26 339 14 203 475 475 25 25 25 25 Nuværende indbyggertal Indbygger ækvivalens BOD5 gennemsnit i alt - input (mg/l) BOD5 gennemsmt i alt - output (mg/l) 300 35 140 SS gennemsnit i alt - input (mg/l) SS gennemsmt i alt - output (mg/l) Behandlet vandmængde - gennemsmt pr. dag (mVdag) 300 35 880 300 35 300 35 7 827 4 632 y/èl 95/11/61/014 Balerma San Agustfn La Mojonera 4 995 8 154 475 1960 1960 475 5600 5600 475 Puebla de Vicar 6 500 6 500 475 Nuværende indbyggertal Indbygger- ækvivalens BOD5 gennemsmt i alt - input (mg/l) BOD5 gennemsmt i alt - output (mg/l) SS gennemsmt i alt - input (mg/l) SS gennemsmt i alt - output (mg/l) Behandlet vandmængde - gennemsmt pr. dag (mVdag) 25 25 25 25 300 35 300 35 300 35 300 35 2 492 582 1680 1940 /f*>3 IALT 166 927 208 522 • 95/11/61/014 Solanillo 75 000 Felix 600. 106 686 1 200 475 475 Enix 250 600 475 25 25 25 300 300 300 35 35 35 35 263 340 160 Nuværende indbyggertal Indbygger- ækvivalens BOD5 gennemsnit i alt - input (mg/l) BOD5 gennemsmt i alt - output (mg/l) SS gennemsnit i alt - input (mg/l) SS gennemsmt i alt - output (mg/l) Behandlet vandmængde - gennemsmt pr. dag (mVdag) 7. Tidsplan Kategori af arbejdet Projektering Areal erhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagnings- tidspunkt Begyndelse Afslutning 5. 6. 93 10. 4. 95 31. 8. 95 1. 1. 99 7. 2. 95 31. 12. 98 Jty 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: investeringer med en levetid på 20 år drifts- og vedligeholdelsesudgifter renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) positive miljøvirkninger genanvendelse af det rensede spildevand. Projektets interne rente er på 8,12%. De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets betydning for området økonomiske udvikling, udviklingen af turisme i landdistrikterne og forbedringen af lokalbefolkningens livskvalitet. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet har følgende positive miljøvirkninger: Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. Større disponible vandressourcer og ingen diffus forurening. Reduceret forurening af de vandførende lag. Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af utilstrækkelig renset spildevand. Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, fmder anvendelse. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 95): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 32 594 272 32 594 272 85% 27 705 131 /i si Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/015 1. Projektets titel Rensningsanlæg i Murcia-Øst 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direccion General de Planification 2. 2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Sted 4. Direcciôn General de Calidad de las Aguas P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Murcia 5. Beskrivelse Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til spildevandsrensning i Murcia kommune. Arbejdet omfatter følgende: til linje rensning En forbehandling, gennemstrømningsmåling, første bundfældning, biologisk rensning, anden bundfældning, recirkulation af det biologiske slam, desinficering af spildevandet med klor, ozon eller ultraviolet stråling samt tilsætning af reagenser under den første bundfældning. spildevand, der omfatter følgende: af En linje til rensning af slam, der omfatter følgende: koncentration af det første udskilte og biologiske slam, anaerob fermentering, et regulatorbassin til det fermenterede slam, dehydrering, oplagring og fjernelse. En linje til rensning af gas, der omfatter følgende: opbevaring af fermenteringsgas i en gasbeholder med hydraulisk lukning, kompressorer, der øger gastrykket, inden gassen ledes til brænderen, kedler til opvarmning af vandet og en skorsten til afbrænding af overskydende gas. En linje til fjernelse af lugtgener og ventilering af lokalerne, som omfatter opsamling af den forurenede luft ved hjælp af indsugningsanlæg, transport af luften til desodoriseringssystemet, kemisk rensning og udledning til det ydre miljø. Fjernelsen af første bundfældning, koncentration af slam, oplagring af slam, lokale til dehydrering og opvarmning, pumpehus og slambeholder. luftgener omfatter råvandspumpning, forbehandling, indløb, 6. Mal Gennemførelse af arbejder og etablering af rensningsanlæg, der skal behandle vand fra samleledningerne den østlige del af Murcia kommune. Spildevandet fra kommunen (875 000 indb. ) bliver mindre forurenet, således at det kan ledes ud i floden Segura. De vigtigste data om anlægget er følgende: 95/11/61/015 Nuværende indbyggertal Indbyggerækvivalens BOD5 gennemsmt i alt input (mg/l) BOD5 gennemsnit i alt output (mg/l) SS gennemsnit i alt input (mg/l) SS gennemsnit i alt output (mg/l) IALT 285 015 875 000 350 25 300 25 Behandlet vandmængde - gennemsnit pr. dag (m3/dag) 150 000 7. Tidsplan Kategori af arbejder Vigtigste arbejder Ibrugtagnings- tidspunkt Begyndelse Afslutning 15. 4. 95 1. 1. 1999 31. 12. 98. A l> ?- 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: investeringer med en levetid på 20 år drifts- og vedligeholdelsesudgifter renovations-, kloak- og vandafgifter forbrugsafgifter) miljøfordele genanvendelse af det rensede spildevand. Projektets interne rente er på 13,03%. (driftsudgifter, der dækkes af De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets betydmng for området økonomiske udvikling, udviklingen af i landdistrikterne og forbedringen af lokalbefolkningens livskvalitet. turisme 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet har følgende positive miljøvirkninger: Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. Større disponible vandressourcer og ingen diffus forurening. Reduceret forurening af de vandførende lag. Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af utilstrækkelig renset spildevand. Gennemførelse af direktiv 91/271 /EØF. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, finder anvendelse. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 95): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 85% 23 247 476 23 247 476 19 760 354 •H? Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/017 1. Projektets titel Rørledninger og udvidelse af rensningsanlægget ved Rincôn de Leon, Alicante. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direction General de Planification P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Direcciôn General de Calidad de las Aguas P° de la Castellana 67 - 28071 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: 4. 2 Provins: Spanien Alicante Selvstyrende samfund: Valencia 5. Beskrivelse Projektet tager sigte på etablering af de nødvendige installationer med henblik på behandling af spildevand fra Alicante. De planlagte arbejder omfatter bl. a. følgende: 1. udskiftning af hovedrørledninger mellem San Vicente og Alicante, 2. udskiftning af rørledning mellem erhvervscentret og den vestlige rørledning, 3. arbejder ved pumpestationen San Gabriel, 4. pumpning af spildevand fra pumpestationen San Gabriel til rensningsanlægget, 5. pumpestation ved Barranco de las Ovejas, 6. udvidelse og indretning af rensningsanlægget ved Rincôn de Leon. Nedrivning og genopbygning af anlæg til forbehandling, primær bundfældning, slamfortykning og A $3 opløsning ved hjælp af anaerobe organismer. Rensningsanlægget skal omfatte: - spildevandsbehandling: forbehandling, primær bundfældning, biologisk behandling (aktivt slam) og desinfektion. Fjernelse af ildelugt sker ved hjælp af aktivt kul; - slambehandling: recirkulation af primært slam, fortykkelse ved bundfældning, opløsning ved hjælp af anerobe organismer, slamopvarmning og mekanisk dehydrering ved centrifugering; 7. rørledning til transport af behandlet spildevand fra rensningsanlægget til pumpestationen San Gabriel og videre til udløbet i havet. 8. 500 m lang undersøisk udløbsledning i havet. 9. opførelse af reservoir til vandopsamling med en kapacitet på 4 hm3 om året. 6. Mål Installationer i forbindelse med et rensningsanlæg, der tilføres spildevand fra kommunen Alicante. Herved skulle forureningen i kommunen, der har en befolkning på 373 000 indbyggere, kunne reduceres til et acceptabelt niveau med henblik på udledning i Segura eller i havet. RØRLEDNINGER OG UDVIDELSE AF RENSNINGSANLÆGGET VED RINCON DE LEON, ALICANTE. 95/11/61/017 Befolkning (indbyggere) PE DB05 i alt - gennemsnit (ind) (mg/l) DB05 i alt - gennemsnit (ud) (mg/l) SS i alt - gennemsnit (ind) (mg/l) SS i alt - gennemsnit (ud) (mg/l) Gennemsnitlig daglig vandmængde (m3/jour) I ALT 325 000 373 000 453 30 422 39 75 000 Jéo 7. Tidsplan Projektering Arealerhverve Ise Vigtigste arbejder Ibrugtagnings tidspunkt Starttidspunkt Sluttidspunkt 31. 12. 94 31. 12. 97 1. 1. 98 Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Der er udarbejdet en cost/benefit analyse på grundlag af følgende forudsætninger: - projektets levetid: 20 år - drifts- og vedligeholdelsesomkostninger - afledningsafgift, rensningsafgift og vandafgift (driftsudgifterne dækkes af brugerbetalinger) - de positive miljøvirkninger - genanvendelse af behandlet spildevand. Den interne forrentning er udregnet til 9,62%. Ud over tallene skal det bemærkes, at projektet vil kunne få betydning for områdets økonomiske udvikling, udviklingen af turismen i landdistrikterne og forbedringen af lokalbefolkningens levevilkår. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Vurderingen af virkningen på miljøet er positiv: - forbedring af miljøkvaliteten ved rensning af spildevand, - bedre adgang til vandressourcer uden diffus forurening, - mindre grundvandsforurening, - systematisk forbedring af økosystemerne i havet, der forurenes af spildevand, som udledes uden tilfredsstillende kontrol, - gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. A6i Der gælder kommunale bestemmelser vedrørende forbehandling af industrielt spildevand inden udledning i nettet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt : 16 886 085 ECU Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 95) 16 886 085 ECU Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 85% 14 353 172 ECU AGI. Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/018 1. Projektets titel Samleledninger i Asturias' centrale område 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direction General de Planification P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Direcciôn General de Calidad de las Aguas P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Stejl 4. 1. Medlemsstat: 4. 2 Provins: Spanien Asturias Comunidad Autônoma: Asturias 5. Beskrivelse Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til spildevandsrensning i kommunerne El Berrôn, Oviedo, Siero, Aller og Mierés, der ligger i Asturias' centrale område. Arbejdet omfatter følgende: A) OVERORDNET SAMLELEDNING/TILLØBSBASSIN VED FLODEN ALLER I CAUDAL-OMRÅDET, STRÆKNINGEN SOVILLA-OYANCO Den vigtigste strækning, der er 6 421 m, løber stort set parallelt med floden Aller og består af rør med en diameter på 300, 500 og 600 mm. Dertil skal sluttes 14 samleledninger, som tilsammen er 9 074 m. B) OVERORDNET SAMLELEDNING/TILLØBSBASSIN VED FLODEN NORENA, STRÆKNINGEN FRESNEDA-NORENA Den samlede længde er på 8 632 m rør med en diameter på 1 000, 800 og 600 mm, og gennemstrømningshastigheden udgør dermed 0,6-3,0 m/s. Ledningens maksimums- og minimumsstigning er henholdsvis 0,4% og 0,2%. C) OVERORDNET SAMLELEDNING/TILLØBSBASSIN VED FLODEN NORA, STRÆKNINGEN LAS LLAMARGAS-EL BERRON A63 Rørledning med en diameter på 1 000 og 800 mm og en længde på 4 240 m, der leder spildevandet fra byområderne El Berrôn i Villapérez til rensningsanlægget i Villapérez. Germemstrømningshastigheden udgør 0,6- 3,0 m/s. Ledningens maksimums- og minimumsstigning er henholdsvis 0,29% og 0,2%. 6. Mål Etablering af de fornødne anlæg til tre samleledninger, der leder spildevandet fra kommunerne El Berrôn, Oviedo, Siero, Aller og Mierés til rensningsanlæggene i Villapérez og Baifia. Dermed kan forureningen i de nævnte kommuner (85 000 indb. ) reduceres. De grundlæggende data for samleledningerne er følgende: SAMLELEDNINGER I ASTURIAS» CENTRALE OMRÅDE 95/11/61/01 8 Samle- ledning ved Nora Samle- ledning ved Norena Samle- ledning ved Aller IALT Antal indb. Indbygger ækvivalent 16 297 30 000 18 075 40 000 13 170 15 000 47 542 85 000 7. Tidsplan Begyndelse Afslutning Projektering 20. 7. 94 25. 1. 95 Arealerhvervelse 6. 6. 94 Vigtigste arbejder 21. 11. 94 5. 12. 96 Ibrugtagnings- tidspunkt 21. 11. 97 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende foradsætninger: - installationernes levetid: 20 år - drifts- og vedligeholdelsesudgifter - renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) Af C/ - miljøfordele - genanvendelse af det rensede spildevand. Projektets interne rente er på 23,26%. De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets betydning for udviklingen af turisme i landdistrikterne, forbedring af miljøkvaliteten, retableringen af akvakulturerhvervet og andre produktionserhverv, en bedre udnyttelse af vandløbene, en stigende ejendomsværdi i området, forbedring af lokalbefolkningens livskvalitet, miljøbevarelse og en bevidstgørelse af befolkningen. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet har følgende positive miljøvirkninger: - Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. - Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. - Mindre forurening og bedre vandkvalitet. - Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af utilstrækkelig renset spildevand. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, finder anvendelse. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 1995): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 15 483 943 ECU 15 483 943 ECU 85% 13 161 351 ECU De samlede omkostninger fordeler sig således: Samleledning ved Aller Samleledning ved Norena Samleledning ved Nora (strækningen Las Llamargas-El Berrôn) 5 938 160 ECU 5 760 120 ECU 3 785 663 ECU s/65 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/019 1. Projektets titel Kloakering af venstre bred af Ria de Avilés 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direction General de Planification P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Direcciôn General de Calidad de las Aguas P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: 4. 2 Provins: Spanien Asturias Comunidad Autônoma: Asturias 5. Beskrivelse Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til bortledning af spildevand fra venstre bred af Ria de Avilés. Systemet omfatter bortledning - via en stor samleledning og flere sekundære rørledninger - af alt spildevand fra riaens venstre bred, herunder spildevand fra en stor del af Castrillôn kommune, således at det ledes til havnebassinet og til den anden side af riaen. Den overordnede samleledning har en længde på 5 999 m. 6. Mål Etablering af de fornødne anlæg til samleledninger, der leder spildevandet fra Avilés kommune til det kommende rensningsanlæg i Nieva. Dermed kan forureningen i de nævnte kommuner (140 000 indb. ) reduceres. De grundlæggende data er følgende: /t6£ KLOAKERING AF VENSTRE BRED AF RI A DE AVILÉS 95/11/61/019 IALT Antal indb. Indbygger- ækvivalent 140 620 169 589 7. Tidsplan Projektering Areal erhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagnings- tidspunkt Begyndelse Afslutning 1. 10. 95 1. 1. 98 31. 12. 97 Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af ornkostningerne og fordelene bygger på følgende forudsætninger: - installationernes levetid: 20 år - drifts- og vedligeholdelsesudgifter - renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) - miljøfordele - genanvendelse af det rensede spildevand. Projektets interne rente er på 44,24%. De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets betydning for udviklingen af turisme i landdistrikterne, forbedring af miljøkvaliteten, retableringen af akvakulturerhvervet og andre produktionserhverv, en bedre udnyttelse af vandløbene, en stigende ejendomsværdi i området, forbedring af lokalbefolkningens livskvalitet, miljøbevarelse og en bevidstgørelse af befolkningen. 9. Vurdering af virkningen nå miljøet Projektet har følgende positive miljøvirkninger: 46 -h - Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. - Mindre forurening og bedre vandkvalitet. - Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af utilstrækkelig renset spildevand. - Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 1995): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 14 015 266 ECU 14 015 266 ECU 85% 11912 976 ECU •76 Tt Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/020 1. 2. Projektets titel Rensningsanlæg i Huelva Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Direcciôn General de Calidad de las Aguas 3. 2. Adresse: Paseo de la Castellana, 67, 28071 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Comunidad Autônoma de Andalucia - provinsen Huelva 5. Beskrivelse Projektet omfatter etablering af de fornødne anlæg til spildevandsrensning i Huelva. På rensningsanlægget foretages følgende behandlinger: første Vandrensning: bundfældning, anden bundfældning og desinficering (tilsætning af klor). forbehandling, mekanisk-kemisk rensning, Slamrensning: pumpning af slammet, luftningsbakke, recirkulation, koncentration ved hjælp af tyngdekraften, anaerob fermentering med energiindvinding samt fjernelse af lugtgener. 6. Mål Gennemførelse af arbejder og etablering af et rensningsanlæg, der skal behandle vand fra kloaknettet i Huelva kommune (180 000 indbyggerækvivalenter), således at det kan ledes ud i Atlanterhavet. De vigtigste data om anlægget er følgende: Nuværende befolkning: Prognose: BOD5 gennemsnit i alt - input: 144 008 indb. 180 000 indbyggerækvivalenter 200 mg/l Jt1 B0D5 gennemsnit i alt - output: SS gennemsmt i alt - input: SS gennemsnit i alt - output: Behandlet vandmængde - gennemsnit: 25 mg/l 277 mg/l 35 mg/l 58 500 m3/dag 7. Tidsplan Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 9. 1995 1. 7. 1998 30. 6. 1998 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Analysen bygger på følgende elementer: investeringernes levetid: 20 år drifts- og vedligeholdelsesudgifter renovations-, kloak- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) positive miljøvirkninger genanvendelse af det rensede spildevand. Projektets interne rente er på 11,31%. De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets betydning for områdets økonomiske udvikling og forbedringen af lokalbefolkningens livskvalitet 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet har følgende positive miljøvirkninger: Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. Forbedring af miljøkvaliteten som følge af spildevandsrensningen. Større dispomble vandressourcer og ingen diffus forurening. Reduceret forurening af de vandførende lag. Systematisk forbedring af de marine økosystemer, der er ødelagt af utilstrækkelig renset spildevand. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, finder anvendelse. •f*t> 10. Omkostninger og støtte (i ECU) 22 794 059 Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 1995): 22 794 059 Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 85 % 19 374 950 A '\± Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/021A 1. Projektets titel Kloakering i Madrid - 1995. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction Gral. de Planifiaciôn (MEH) 2. 2. Adresse: P. de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Ayuntamiento de Madrid 3. 2. Adresse: Barcelô, 6 - 28004 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Madrid 5. Beskrivelse Seks spildevandsrensningsprojekter til fjernelse af lugtgener - og dermed til forbedring af miljøet - ved Manzanares-floden. Der er tale om følgende projekter: I II tilpasning af systemet Teknisk for til spildevandsrensningsanlæggene i Madrid. Forbedringer og ændringer af det eksisterende system og installering af nyt udstyr i kommunens kontrolcenter og i hvert enkelt af de 7 rensningsanlæg samt installering af et lokalt Ethernet- netværk. indsamling af data til brug Udvidelse af lugtbehandlingssystemet på Viveros de la Villa-rensningsanlægget. Anvendelse af filtreringssystem i områderne Desbaste, Tamizado de Fango og Nave og omstrukturering af de tre områder for at gøre det muligt at skabe en Alt- III IV V VI tilfredsstillende arbejdsplads for personalet inden for disse, uden at der sker en fotringelse af bekæmpelsen af lugtgenerne. Overdækning af primære sedimenteringstanke på Viveros de la Villa rensningsanlægget. Projektering og bygning af overdækninger, der er nødvendige for at isolere disse zoner og forhindre udslip af gasser; projektering og installering af udstyr til udsugning af luft fra overdækninger og behandling af denne luft. Bygning af et biologisk rensningsanlæg på China-rensningsanlægget omfattende følgende installationer: en cirkulær bundfældningstank med en diameter på 15 m, slamtank og returslampumpe og erstatning af eksisterende slampumper med andre af bedre kvalitet; installering af nyt slamflotationsanlæg, af et system til trykluftindblæsning et system til slamcirkulering og det nødvendige elektriske udsyr; tilpasning af pumpekapacitet eller system til fermentering af slam samt øvrige nødvendige arbejder. Anden fase af miljøforbedringerne på la China-rensningsanlægget omfattende arbejder, installationer og/eller udstyr til fuld eller delvis eliminering af lugtgener de steder, hvor der sker forbehandling af spildevand og anaerob fermentering af slam. Første fase af miljøforbedringerne på Butarque-rensningsanlægget omfattende (risteværk og transportbånd og overdækning af forbehandlingsafsnittene kompaktoranlæg). Ved hver enkelt af disse afsnit installeres der et system til udsugning af luft, der efterfølgende behandles. 6. Mål Forbedring og tilpasning af system til indsamling af data med henblik på hurtigere at få adgang til mere præcis information fra rensningsanlæg. Begrænsning af lugtgenerne på og uden for rensningsanlæggene. Bedre forvaltning af slam. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Vigtigste arbejder Begyndelse 1. 9. 1995 Afslutning 31. 12. 1995 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele /l TB Den økonomiske analyse af projekterne er baseret på en 25-årig periode. Den interne rente ligger på mellem 8 og 21 %. Omkostningerne omfatter investering i bygge- og anlægsarbejder eller udstyr i forbindelse med de enkelte projekter samt udgifter til drift og vedligeholdelse. Der tages højde for fordele i forbindelse med miljø og offentlig vandforsyning. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Formålet med projekterne er at forbedre miljøet ved rensningsanlæggene i Madrid og at begrænse lugtgenerne. Ved hjælp af systemet til indsamling af information kan man begrænse den tid, hvor driften af rensningsanlæggene er indstillet og dermed også den mængde vand, der ledes urenset ud i floden. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) (1 ECU = 161,225) Omkostninger i alt Støtteberetttigede ornkostninger Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden Fordeling af støtten: 2 013 335 2 013 335 80% 1 610 668 1. 2. 3. 4. 5. 6. Teknisk tilpasning af systemer til indsamling af information fra rensningsanlæggene Udbygning af anlæg til behandling af lugtgener - Viveros de la Villa-rensningsanlægget Overdækning af primære sedimenteringstanke - Viveros de la Villa-rensningsanlægget Bygning af biologisk rensningsanlæg - la China-rensningsanlægget Anden fase, forbedring af miljøforhold - la China-rensningsanlægget Første fase, forbedring af miljøforhold - Butarque-rensningsanlægget I alt /OL, 380 090 129 012 198 480 277 873 277 873 347 341 1 610 668 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/61/021D 'i 1. Projektets titel Byaffald, Madrid - 1995 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification 2. 2. Adresse: P. de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Ayuntamiento de Madrid 3. 2. Adresse: Barcelô 6 - 28004 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Madrid 5. Beskrivelse 5 projekter, hvoraf 4 skal gennemføres i Valedemingomez-området, hvor Madrid kommune råder over et anlæg til behandling af fast byaffald med en kapacitet på 1 200 t pr. dag. Dette anlæg omfatter både et genvindings- og komposteringsanlæg og et energiudvindingsanlæg. Det femte projekt vedrører et anlæg i Migas Calientes. I Ombygning og modificering af genvindings- og komposteringsanlægget i Valedemingômez til en kapacitet på 850 t pr. dag. Dette anlæg skal integreres i de eksisterende installationer, som ombygges og tilpasses den nye kapacitet; der skal endvidere foretages nødvendige miljømæssige tilpasninger: adskillelse af regnvand og perkolat, bygning af bassiner til opsamling af perkolat, miljømæssig integrering, ombygning af bygninger og generel forskønnelse af anlægget. II Forbedring af kompostfabrikationsfaciliteterne i Madrids anlæg til behandling af fast byaffald. Projektet for behandlingsanlægget i Valdemingômez omfatter udvidelse og automatisering af det eksisterende fermenteringsafsnit samt forbedringer af komposteringssystemet. Forbedringerne omfatter tilpasning af eksisterende installationer, udbygning af disse samt nyt udstyr. III System, der automatisk varetager kontrol med til- og bortkørsel af affald i forbindelse med Madrids anlæg til behandling af fast byaffald. Det system, der planlægges anvendt, har følgende funktioner: beregning og lagring af information vedrørende det affald, der tilføres anlægget med lastbiler, og det består af tilkørsels- og bortkørselskontroludstyr; systemet er udstyret med en central kontrolenhed og en anordning til identifikation af lastbilerne. IV Behandling med aktivt kul af røggasser fra Madrids energiudvindingsanlæg. Formålet med projektet er at integrere behandlingen af røggasser med aktivt kul i pulverform i røgbehandlingsafsnittet i Valdemingomez-forbrændingsanlægget. Man vil i første omgang søge at oplagre og blande de produkter, der tilføres forbrændingsprocessen - aktivt kul og tørkalk - og i anden omgang skal der så ske kontrolleret og stadig tilførsel af denne blanding i røggasledningerne. Bygning af et 15 314m2 stort anlæg til behandling af vegetabilske affaldsprodukter omfattende: afsnit til modtagelse og oplagring, afsnit til behandling blanding. afsluttende Affaldsbehandlingskapaciteten er på 9 000 t vegetabilsk affald pr. år. behandling afsnit og og til V 6. Mål Tilpasning af genvindingsanlægget til nye, selektive affaldsindsamlingsprocesser og til en større produktion. Forbedring og optimering af systemet til vending og fermentering af kompost og af kompostens fysiske og biologiske kvalitet. Indsamling af information og edb-styret kontrol med lastbiler og af de mængder affald, der tilføres affaldsbehandlingsanlægget. Retablering af lossepladsområde. Alé Indsamling af vegetabilsk affald og udnyttelse heraf ved fremstillingen af kompost. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Vigtigste arbejder Begyndelse 7. 4. 1995 Afslutning 31. 12. 1996 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Den økonomiske analyse er baseret på en 15-årig periode for alle projekter. Den interne rente ligger på mellem 8 og 13% Omkostningerne omfatter investering og udgifter til drift og vedligeholdelse. Fordelene er: begrænsning af gener for beboerne i området, besparelser i forbindelse med forvaltning af affald, salg af biprodukter (kompost) og bedre miljø (begrænsning af lugtgener og transport). 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projekterne har til formål at eliminere en stor del af den forurening, der opstår i forbindelse med affaldsbehandling i form af luftforurening, forurening af jordbunden og af grundvandet, herunder gennem: Begrænsning af lugtgenerne i forbindelse med fermenteringsprocesserne. Begrænsning af udslippet af kviksølvdioxiner i røggasserne. Forhindring af, at vegetabilsk affald bortskaffes i det omgivende miljø 10. Omkostninger og støtte (i ECU) (1 ECU = 161,225 PTA) Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden. ; H 227 167 11 227 167 80% 8 981 733 /y* Fordeling af støtten: I II III IV V Tilpasning af genvindings- og komposteringsanlægget Forbedring af kompostfremstillingsfaciliteterne Automatisk kontrol med til- og bortkørsel af affald Behandling med aktivt kul af røggasser Anlæg til behandling af vegetabilsk affald I alt 2 472 073 4 573 980 174 167 355 280 1 406 233 8 981 733 •m Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/021E 1. Projektets titel Bymiljø 1995 - Madrid 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcciôn Gral. de Planification, MEH 2. 2. Adresse: Paseo de la Castellana, 162, 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Ayuntamiento de Madrid 3. 2. Adresse: Barcelô, 6 - 28004 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Madrid 5. Beskrivelse Der er tale om to projekter: I Bygning af et center for akustiske studier i Madrid. - Centeret kommer til at omfatte en central bygning, en testbane for køretøjer og et anlæg til måling af den støj, der frembringes af maskiner i almindelighed. - Den central bygning skal indeholde laboratorier til måling af støj fra køretøjer og maskiner, et laboratorium til vedligeholdelse og kalibrering af instrumenter, et lyddødt rum og edb-styret bibliotek til centralisering af information. - Hele bygningen forsynes med lydisolerende skillevægge i overensstemmelse med de eksisterende direktiver på området. n Retablering af miljøforringede områder og miljøforbedringer i Casa de Campo- parkéh. Der gennemføres følgende foraristaltninger: - Bekæmpelse af forureningen i parken, herunder af kilder, springvand og vandløb. - Beplantning af nedslidte og eroderede områder i parken (omfattende dræningsarbejder, beplantning med buske og såning af græs). - Forbedring af beplantningen, herunder især af buskvækster og græsser. - Etablering af picnic-faciliteter, opsætning af fuglekasser m. m. , plantning af frugttræer og anlægning af små, kunstige søer. - Genopbygning af faunaen (guldfisk, harer, egern og ænder) - Retablering af historiske og miljømæssige værdier og af servicefaciliteter. - Anlægning af botaniske stier og et udsigtspunkt. 6. Mål I Center for akustiske studier - Overvågning af de støjniveauer, der frembringes af biler, støj fra alarmer og sirener, fra bygge- og anlægsarbejder og fra de maskiner, der anvendes i forbindelse hermed, for at man herigennem kan begrænse støjniveauet i byen. - Geometriske undersøgelser vedrørende akustisk afskærmning. - Undersøgelser og nedbringelse af støjen fra offentlige transportmidler med henblik på at nedbringe støjniveauet. II Retablering af miljøforringede områder og miljøforbedringer i Casa de Campo- parken i Madrid - Forbedring af de fysiske, kemiske og biologiske forhold i forbindelse med kilder og vandløb. - Forebyggelse af erosion. - Styrkelse af den autoktone vegetation og bevaring af de planter og træer, der har den største økologiske værdi. - Fremme af oplysnings- og undervisningsaktiviteter i forbindelse med parken. - Bekæmpelse af forurening på et 13 400 m2 stort areal. - Beplantning på et 2 147 512 m2 stort areal. 7. I Tidsplan Kategori af arbejder Vigtigste arbejder Begyndelse 1. 10. 1995 Afslutning 31. 12. 1996 Afo 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Costbenefit-analysen for disse projekter har til formål at fastslå den økonomiske rentabilitet ud fra et samfundsmæssigt synspunkt, og man har valgt at basere den på en 25-årig periode. Omkostningerne omfatter den foretagne investering. Udgifterne til vedligeholdelse anslås at være 5% heraf. Fordelene i forbindelse med centeret for akustiske studier er følgende: Beskyttelse af befolkningen mod problemerne i forbindelse med støjforurening. I forhold til den nuværende situation vil der kunne opnås en forøgelse af kontrolkapaciteten på ca. 500%. Begrænsning af støjen (miljømæssig fordel). Med henblik på at vurdere de samfundsmæssige fordele ved miljøforbedringerne i Casa de Campo-parken har man baseret sig på rejse- og transportomkostninger. I henhold til denne metode afspejler omkostningerne med hensyn til tid og/eller penge, der er anvendt i forbindelse med et besøg et sted, en individuel værdiforøgelse af dette; summen af disse beløb for alle rejsende er udtryk for den værdi, samfundet tillægger det pågældende sted. Den interne rente for disse projekter er på henholdsvis 11,5 og 16,2%. 9. Vurdering af virkningen på mujøet Den gruppe af projekter, som denne beslutning vedrører, vil få en positiv indvirkning på miljøet, fordi de planlagte foraristaltninger medvirker til at: bevare, beskytte og forbedre kvaliteten af bymiljøet; beskytte folkesundheden; sikre en hensigtsmæssig og rationel anvendelse af naturressourcerne; Projektet har ingen konsekvenser for miljøsårbare områder. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter den Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden ) 4 130 652 ECU 4 130 652 EGU 80% 3 304 522 ECU Fordeling af støtten: Center for akustiske studier Miljøforbedringer i Casa de Campo-parken lait 811 715 ECU 2 492 807 ECU 3 304522ECU Ao1 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/022 D 1. Projektets titel Byaffald fra Barcelona 1995 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansagningen 2. 1. Navn: Direccion General de Planification 2. 2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: Ayuntamiento de Barcelona 3. 2. Adresse: Plaza de San Miquel, s/n - 3° planta - 08002 Barcelona 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Cataluna 5. Beskrivelse Gruppe af syv projekter: Nr. 1 Nr. 2 System til teknisk forvaltning af kildesortering af affald. Projektet omfatter opstilling af 1 500 containere til papir, glas og emballage, indførelse af skraldebiler med et system til automatisk vejning af containerne, indkøb af rullende materiel (fire lastbiler til emballage og fire til papir), stationært materiel, kontroludstyr samt software og hardware (4 enheder). Gasrensning og røgfilter til forbrændingsanlægget i Besôs. Reducerede gasemissioner af fra berugtningsmetode i en etape samt opvarmning af gasserne. Det forudsætter, at der etableres ni installationer, at der integreres noget elektromekanisk udstyr, og at noget af det eksisterende udstyr ændres. anlægget ved hjælp Alt- Nr. 3 Indsamlings-, sorterings- og videreekspeditionscenter for byaffald, der ikke indsamles ved dagrenovationen. Opførelse af otte installationer: Fire af type B med et areal på 2 400 m2, som hver har kapacitet til at behandle 6 300 t affald om året, og fire af type A med et areal på 4 500 m2, som hver har kapacitet til at behandle 12 600 t affald om året. Dertil kommer anlæg, der er nødvendige for driften. Nr. 4 Tilpasning og udnyttelse af et center for genbrug af fast byaffald. af som følge etablering Forarbejdning et nyt komposteringsanlæg, tilpasning af centerets to sorteringslinjer, etablering af en linje til komprimering af omfangsrigt affald; anlæg af en ny modtagestation for affald fra husholdningerne, som ikke er kompatibelt med fast byaffald; anlæg til vask af plastikaffald samt indkøb af to køretøjer til indsamling og presning af emballage. af Nr. 5 Ændring på forbrændingsanlægget i Montcada. Projektet installationer: tager sigte på at komplettere de eksisterende a) to hjælpeforbrændingsovne (en i hver ovn og hver med en nominel maksimumseffekt på 2 500 000 kca/t) med køleventilatorer, med et kontrol- og styringssystem samt med fornødent hjælpeudstyr. b) etablering af et halvfugtningssystem til gasrensning med et vasketårn, en spredebom, et kølekredsløb og en regulator c) gasanalyseudstyr. Nr. 6 Sorterings-, genbrugs- og videreekspeditionscenter byaffald. for fast Anlæg, indretning og udnyttelse af tolv centre, heraf syv af type B med et areal på 2275 m2 i Barcelona, Cerdanyola, S. Feliu de Llobregat, Montcada, Sr. Just D, St Vincens dels H. og St Andreu de la B. De øvrige fem centre , der er af type C (4 500m2), opføres i Barcelona (3), Badalona (1) og Gava (1). Nr. 7 Sortering af emballageaffald ved hjælp af containere på offentlige steder. af boblecontainere Opstilling fra husholdningerne diverse steder i Barcelonas byområder. Der regnes med 2 800 stk. emballageaffald til A3 Indkøb af fire lastbiler med en kapacitet på 20 m3 til at transportere emballageaffaldet til sorteringscentret. Mål Projekterne har forskellige mål: Nr. 1 - Indsamling af 24 000 t affald om året. luftforurenende stoffer skal bringes Nr. 2 - Emissionen af overensstemmelse med EU-normerne. Nr. 3 - Sortering og indsamling af 75 600 t affald om året. Nr. 4 - Ombygning af centeret, så det får kapacitet til behandling af 80 000 t affald om året. Nr. 5 - Reducerede gasemissioner og dermed mindre luftforurening i området. Nr. 6 - Behandling af 70 000 t affald om året. Nr. 7 - Indsamling af 35 000 t emballageaffald om året. i Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Vigtigste arbejder — — M s — a a s — a a a K s s f l H z ^ a a a a ar 7. 4. 1995 30. 12. 1998 IL , i i ulm i i - g a s — a s a a a — a s aa i1 mil I 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Tidshorisonten for den økonomiske analyse er 20 år, undtagen for kildesorteringen, hvor perioden er 15 år. Den interne rente varierer mellem 8,9% og 28%. Omkostningerne omfatter de planlagte investeringer i forbindelse med g e n n e m f ø r e l se vedligeholdelsesomkostningerne. af målsætninger drifts- samt og De forventede fordele er: mindre forurening, genbrug (salg af produkter), energi- og forbrugsvarebesparelser, forbedret livskvalitet, genopretning af områder, der har været anvendt til ulovlige lossepladser, samt jobskabelse. 9. Vurdering af virkningen på miljøet a) Projekterne er forebyggende foraristaltninger, der tager sigte på at undgå forurening. De medvirker til at forbedre behandling og genbrug af fast affald. A^\ b) Projekterne vedrørende gasrensning og røgfilter til forbrændingsanlægget i Besôs og ændringer på forbrændingsanlægget i Montcada skal overholde direktiverne 80/779/EØF, 84/360/EØF, 85/203/EØF, 88/609/EØF og 89/429/EØF. 10. Omkostninger og støtte (i ECU* Omkostninger i alt: Udgifter afholdt inden skæringsdatoen Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 1995): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 80% 24 202 200 ECU 155 063 ECU 24 047 137 ECU 19 237 708 ECU Fordeling af støtten STØTTE 1 2 3 4 5 6 7 System til forvaltning af kildesortering af affald. Gasrensning og røgfilter til forbrændingsanlægget i Besôs. Indsamlings-, sorterings- og videreekspeditionscentre for byaffald, der ikke indsamles ved dagrenovationen. Tilpasning og udnyttelse af et center for genbrug af fast byaffald. Ændringer på forbrændingsanlægget i Montcada. Sorterings-, genbrugs- og videreekspeditionscenter for fast byaffald. Sortering af emballageaffald (containere på offentlige steder). IALT 347 340 8 221 554 1 488 603 1 985 300 2 624 900 3 108 203 1 461 808 19 237 708 Alb Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95. 11. 61. 022E 1. Projektets titel Byfornyelse i Barcelonas gamle bydel, Case Antic, (1995-1998) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcciôn Gral. de Planification (MEH) 2. 2. Adresse: P. de la Castellana, 162 - 28071 - Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Ayuntamiento de Barcelona 3. 2. Adresse: Plaça de Sant Miquel, s/n, 3a Planta - 08002 - Barcelona 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Katalonien 5. Beskrivelse Byfornyelsen i Case Antic indgår i et projekt til at skabe fornyet dynamik i den gamle del af Barcelona, til forbedring af miljøet og til genlogering af beboerne i nye eller istandsatte boliger. Projektet omfatter fire indbyrdes supplerende aktioner: Ekspropriering, rømning og nedrivning af i alt 124 ejendomme (omfattende et areal på 75 290 m2, 1 078 boliger og 218 forretningslokaler). Generel urbanisering omfattende fornyelse af infrastrukturer: omlægning af gasforsyning fra bygas til naturgas, omlægning af el-net til 220 V, tilslutning til by vandforsyning, nyt kloakeringsnet med tilslutning til rensningsanlæg, brolægning og belysning i park- og haveanlæg samt gadebelysning (areal: 28 476 m2). A S6 6. Mål Der er følgende mål med arbejderne: Forbedring af miljøet gennem byfornyelse og anlægning af grønne områder. Forbedring af forholdene for fodgængere og cyklister (cykelstier). Fjernelse af fysiske og visuelle barrierer takket være etableringen af "et vertikalt net" af grønne områder og fodgængerområder i bydelens hjerte. Begrænsning af det trafikale pres og parkeringspladser på gadeniveau. Fuldstændig fornyelse af brolægning, kloakeringsnet og infrastrukturer. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Arealerhvervelse og vigtigste arbejder 7. 7. 1995 Afslutning 31. 12. 1998 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Den økonomiske analyse er baseret på en 5-årig periode. Den interne rente er på 13,1% Omkostningerne omfatter investering i arealer og urbanisering. De målte fordele er miljøfordele. Evalueringen er sket i henhold til en metode baseret på den såkaldte herlighedsværdi. Ved at sammenholde prisen for sammenlignelige boliger i Case Antic og i Barcelonas yderområder vil man finde en prisforskel, der indikerer, hvor stor en værdi miljøet tillægges. Den fundne prisforskel multipliceres med det antal boliger, der er beliggende i det område, der er omfattet af arbejderne, og man kan således beregne gevinsten ved initiativet. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet medvirker til at forbedre bymiljøet. Åbningen af et stort område til spredning af befolkningen samt fodgængernes og cyklisternes "overtagelse" af området på tekostning af bilerne medfører, at Al*- forureningen, støjen og det trafikale pres begrænses. Derudover opnås så også et bedre bymifjø med" pladser, parkanlæg, træer og bymøbler. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) (1 ECU = 161,225 PTA) Oinkostninger i alt Støtteberetttigede ornkostninger (efter den 7. 4. 1995). , Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 12 746 780 12 746 780 80% 10 197 422 AH Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/023A 1. Projektets titel Kloakering i Barcelonas byområder. 1995. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification 2. 2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Barcelona Sted 4. Area metropolitana de Barcelona Carrer 62 n° 16-18 Edificio A. Zona franca 08040 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Cataluna 5. Beskrivelse Nr. 1 Forbedringer af kloakkerne i calle del Rossello mellem plaza de Salvador Aliende og calle de Pablo Picasso. Kommune: Sant Boi de Llobregat De planlagte arbejder omfatter 168 m PVC-rørledning med en udvendig diameter på 800 mm samt 5 nedgangsbrønde af type A. Nr. 2 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i calle del Rossello mellem cailes de Joaquin Auger og plaza de Salvador Aliende. Kommune: Sant Boi de Llobregat A W Arbejderne omfatter navnlig: En PVC-kloakledning med en diameter på 80 cm, levering og nedlægning af 292 m rørledning med en diameter på 300 mm, 21 afløb med vandlås (30 x 70 cm) samt 6 nedgangsbrønde af type A. Nr. 3 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i calle de Joan Marti mellem calle de Antoni Gaudi og calle de Eusebi Guell. Kommune: Sant Boi de Llobregat Arbejderne omfatter: Levering og nedlægning af 30 m betonrørledning med en diameter på 60 cm, 12 m PVC-rørledning med en diameter på 80 cm, 5 nedgangsbrønde af type A samt 12 afløb med vandlås (30 x 70 cm). Nr. 4 Samlelednmg i calle de Maria Girona mellem plaza del Ayuntamiento og floden Llobregat. Kommune: Sant Boi de Llobregat Projektet består af to adskilte dele: 1) En rørledning, der indgår i det kommunale kloaknet, og som skaf erstatte den nuværende, meget beskadigede samleledning. 2) En ny samleledning til bortledning af spildevand fra et område i kommunen, hvor en sådan ikke findes. Nedlægning af 200 m PVC- rørledning med en diameter på 60 cm. Nr. 5 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i gaderne omkring plaza de Cataluna. Kommune: Sant Boi de Llobregat Projektet tager sigte på på en snild og effektiv måde at tilslutte spildevand og regnvand, således at det indgår i det kommunale kloaknet, som leder det bort til rensningsanlægget i Viladecans. Arbejderne omfatter gaderne omkring plaza de Cataluna. Én samleledning (regnvand og spildevand) for kloakkerne i det område, projekter vedrører. Anlæg af 1748 m samleledning med diametre på 300, 600, 800 og 1 000 mm. Anlæg af 18 nedgangsbrønde (3 af type A og 15 af type B). Nr. 6 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen på Ronda de Sant Ramon mellem calle de Eusebi Gûell og calle de Girona. Kommune: Sant Boi de Llobregat J9o Anlæg og etablering af 925 m betonrørledning med en diameter på 30, 40 og 60 cm, 8 nedgangsbrønde af type A, 33 afløb med vandlås (30 x 70 cm) af type A samt 8 afløb af type B. Nr. 7 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i calle de Nord. Kommune: Sant Boi de Llobregat Én samleledning (regnvand og spildevand) for kloakkerne i det område, projektet vedrører. Anlæg af 320 m kloak med en diameter på 600 mm, nedlægning af 194 m betonrørledning med en diameter på 300 cm, 30 afløb med vandlås (30 x 70 cm), 7 nedgangsbrønde af type A samt 2 af type B. Nr. 8 Kloaknet og forbedringer i C/ Canarias. Kommune: Santa Coloma de Gramanet. Hovedkloakken består af 147 m betonrørledning med en diameter på 80 cm, 80 m sideledninger og afløb (i beton) med en diameter på 30 cm. Nedgangsbrøndene er 80 x 80 cm. Anlæg af 4 afløb på 70 x 30 cm til opsamling af regnvand. Nr. 9 Kloaknet og forbedringer i Avda. Primavera. Kommune: Santa Coloma de Gramanet. Eftersyn af hovedkloakkens tilstand; anlæg af 6 nedgangsbrønde (80 x 80 cm) samt 5 afløb med vandlås af massive mursten. Nedlægning af 119 m rørledning af vibreret beton med en diameter på 30 cm med henblik på tilslutning til hovednettet. Nr. 10 Kloaknet og forbedringer i calle Galceran Marquet og calle Letamendi. Kommune: Santa Coloma de Gramanet. 63 m forlængelse af den eksisterende kloak ved en betonrørledning med en diameter på 60 cm, nedlægning af 14 rørledninger med henblik på tilslutning til nettet med rør med en diameter på 30 cm og en samlet længde på 63 m. Nr. 11 Kloaknet og forbedringer i calle Dante y Ausias March. Kommune: Santa Coloma de Gramanet. 60 m forlængelse i calle Dante af den eksisterende kloak i calle Roger de Flor. Den indvendige diameter bliver på 60 cm (betonrør). Den nye kloak A<H i calle Ausias March er lavet af PVC med en diameter på 50 cm og en længde på 105 m. Tilslutningerne til stikledningerne og afløbene (70 x 30 cm) består af rør af armeret beton med en diameter på 30 cm. Nr. 12 Kloaknet og forbedringer i 1995-kvartererne (C/ Mila og Fontanals). Kommune: Santa Coloma de Gramanet. Projekter indgår i en gruppe af aktioner, der kaldes "Forbedringer i bykvarterer -95", og som omfatter diverse arbejder i kommunens gader, således at de udstyres med basiskloakering. Tilslutning af afløb og rørledninger, således at de kan tilsluttes det overordnede net. 6 m betonsamleledning (30 cm), der forbinder hovednettet med 4 afløb med vandlås Nedlægning af i alt 102 m nye rørledninger. Nr. 13 Kloaknet og forbedringer i C/ Alella, San José og San SUvestre. Kommune: Santa Coloma de Gramanet. Projektet omfatter tilpasning af de eksisterende afløb, hvilket indebærer nedlægning af rørledninger med henblik på tilslutning til det overordnede net med 8 m rør i præfabrikeret beton med en diameter på 30 cm. Nedlægning af 269 m rørledning (rørene er 30 x 20 cm). Der anlægges to afløb af massive mursten til opsamling af regnvand samt samleledninger med vandlås. Nf. 14 Kloaknet og forbedringer i C/ Beethoven og Camprodon. Kommune: Santa Coloma de Gramanet. Udvidelsen af vejbanen forudsætter en tilpasning og udvidelse af det eksisterende net af afløb (10 afløb - 70 x 31 cm) samt rør til tilslutning til det overordnede net (31 m rør med en diameter på 30 cm). Der skal endvidere nedlægges 34,4 m ledning af riflet PVC-rør med en diameter på 800 mm. Nr. 15 Kloaknet og forbedringer i C/ Aguileras. Kommune: Santa Coloma de Gramanet. Udvidelsen af vejbanen forudsætter en tilpasning og udvidelse af det eksisterende net af afløb (70 x 30 cm) samt rør til tilslutning til det overordnede net (28 m rør med en diameter på 30 cm). Nr. 16 Kloaknet og forbedringer i Barrios i 1995. AciL_ Kommune: Santa Coloma de Gramanet. Arbejdet tager sigte på at give kloakledningerne en større diameter i to vigtige byfærdselsårer, Av. Anselmo de Rius og Avenida Cataluna, som får en diameter på henholdsvis 150 cm og 110 cm. Nedlægning af 550 m rørledning til samleledningen med en større diameter samt 456 m rørledning til den anden, dvs. i alt 1 006 m nye rørledninger. Nr. 17 Kanalisering af Torrente del Fondo Kommune: Viladecans Projektet omfatter kanalisering af Torrente del Fondo over 650 m. Kanaliseringen omfatter anlæg af en buet rende i profilstål, der løber ud i en kanal af armeret beton, som fører vandet hen til floden. Arbejdet er selvstændigt i forhold til kloakeringsarbejderne i kvarteret, hvorfra renden kun vil modtage overløbsvand. Der er tale om 500 m samleledning med en diameter på 600 mm, som vil løse problemet med opsamling af regnvand-i de områder, der er mest udsat for oversvømmelser. Nr. 18 Kanalisering af Torrente de la Font i Badalona. Kommune: Badalona. Projekter indebærer, at den nuværende åbne del af Torrente de la Font rørlægges, hvilket allerede er tilfældet med den overdækkede del. Derfor skal forløbet af det kommunale kloaknet omlægges, idet det nu løber i vandløbet. Den del, der skal rørlægges er 1 048 m lang, og renden bliver 6 m bred og 1,5 m høj. Der etableres 40 nedgangsbrønde. Nr. 19 Samleledning på C-245 mellem Av. Bertran y Giiell og Riera Parets de Gava. Kommune: Gava. Samleledningen består af PVC-rør med en diameter på 1,25 m. Nedlægning af 670 m rørledninger, der kræver omfattende udgravning, påfyldning samt fjernelse, erstatning og udvidelse af asfaltbelægningerne. Projektet omfatter endvidere anlæg af 8 nedgangsbrønde. Nr. 20 Anlæg af et afløb for tilbageløbssikringen ved Castelldefels Nord. Kommune: Castelldefels Ændring og anlæg af et afløb for tilbageløbssikringen ved Castelldefels Nord fra samleledningen. Strækningen skal senere fungere som JV3 afledningsrende for den kommende pumpestation. Endvidere skal den gå fra pumpestationen til havet (strækning I - V). Strækning I omfatter 16 m rørledning, der forbinder pumpestationen med motorvejen. Strækning II omfatter en kasseformet underførsel under motorvejen, som består af 10 kasser, der er præfabrikeret på stedet på hver 3 m. Strækning III har en længde på 464 m. Strækning IV har en længde på 117 m og strækker sig ud til stranden ved Castelldefels. Strækning V udgør den sidste del af samleledningen og har en længde på 30 m. Nr. 21 Kanalisering af Torrente Vallmajor i Badalona. Kommune: Badalona. Omlægning af vandløbet Torrent de Vallmayor til calle Velazquez ved hjælp af 400 m samleledning med et tværsnit på 1,5 x 1,5 m2. Samleledningen i calle Velazquez erstattes med 300 m rørledning med en diameter på 100 cm. Samleledningen i N-II erstattes med 250 m rørledning med en diameter på 120 cm. Nr. 22 Reparation af de lokale samleledninger Kommune: L'Hospitalet de Llobregat Ændring og forbedring af samleledninger forskellige steder i byen. Følgende samleledninger kræver en øjeblikkelig indsats: samleledningen i Riera del Frares, de la Ruera de la Creu, i C/ Marti Codolar, de la Cl Barcelona, de la C/ Casanovas, de la C/ Castelao, de la C/ Modern, de la C/ Natzaret, de la C/ Renclusa, de la Av. Masnou, de la C/ Pukos, de la C/ Vallparda, de la C/ Sant Josep og de la C/ Farnes. Arbejderne omfatter opgravning og påfyldning af 36 700 m3 jord, anlæg af 5 790 m rørledning med forskellige diametre, 204 afløb med vandlås (30 x 70 cm), en dobbelt samleledning på 2 x 2 m af armeret beton samt 108 nedgangsbrønde med en diameter på 80 cm eller derover. Nr. 23 Kloakering og genetablering af vejbelægning i pasaje del Mercat, C/ Barcelona, Av. Pompeu Fabra og cailes Tossa, Lloret, Tarragona og Empuries Kommune: El Prat de Llobregat Projektet tager sigte på at forbedre bortledningen af regnvand i fire områder i kommunen: pasaje del Mercat, C/ Barcelona, Av. Pompeu Fabra og cailes Tossa, Lloret, Tarragona og Empûries Udskiftning af den eksisterende samleledning i Pasaje del Mercat, idet det vanskeligt lader sig gøre at lave en parallel linjeføring. Nedlægning af en ny samleledning med en diameter på 630 mm i C/ Barcelona. 9<y Flytning af samleledningen i Av. Pompeu Fabra fra under fortovet til midt under vejbanen. 6. Mål - Forbedre byens kloaknet for at undgå oversvømmelser, - Nedlægning af i alt 17 829,4 m rørledninger. 7. Tidsplan Kategori af arbejder SSS3S8SSBSSSSXSSSSSS3 — — -— Vigtigste arbejder Begyndelse Afslutning • 7. 4. 1995 ' — — — —— s s s s s s s s s s s s a s s ^ s s s s s s s s s s s ^ s s s ss 31. 12. 1996 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Tidshorisonten for den økonomiske analyse er generelt 20 år. Projekternes interne rente varierer mellem 8% og 14,4% og endda op 27,4%. Omkostningerne omfatter de planlagte investeringer. Fordelene er beregnet ud fra en så bred en analyse af målsætningerne som muligt på grundlag af projekternes indhold. For hvert projekt er der foretaget en vurdering af de kvantificerbare immaterielle værdier og en kvalitativ beskrivelse af de ikke- kvantificerbare fordele. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Kloakeringsarbejderne er tilsammen med til at gennemføre direktiv 91/271/EØF om rensning af byspildevand som følge af bedre Woakinfrastrukturer i flere kommuner samt beskyttelse af miljøet mod spildevandets negative vkkninger. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) (1 ECU = 161,225) Omkostninger i alt: Udgifter afholdt inden skæringsdatoen Støtteberettigede omkostninger (efter 7. 4. 95): Støttesats: 80% Støtte fra Samhørighedsfonden: 15 828 699 14 886 15 813 813 12 651 050 À<i*> Fordeling af støtten: PROJEKT ' I STØTTE- BELØB I Nr. 1 Forbedringer af kloakkerne i calle del Rossello mellem plaza de Salvador Aliende og calle de Pablo Picasso. 27 812 Nr. 2 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i calle del Rossello mellem calles de Joaquin Auger og plaza de Salvador Allende. Nr. 3 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i calle de Joan Marti mellem calle de Antoni Gaudi og calle de Eusebi Gûell. Nr. 4 Samleledning i calle de Maria Girona mellem plaza del Ayuntamiento og floden Llobregat. ^ 24 314 18 359 466 096 Nr. 5 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i gaderne omkring plaza de Cataluna. 168 659 Nr. 6 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen på Ronda de Sant Ramon mellem calle de Eusebi Giiell og calle de Girona. 73 388 Nr. 7 Forbedringer af kloakkerne og retablering af vejbelægningen i calle de Nord. 58 398 Nr. 8 Kloaknet og forbedringer i C/ Canarias. Nr. 9 Kloaknet og forbedringer i Avda. Primavera. 48 514 139 869 Nr. 10 Kloaknet og forbedringer i calle Galceran Marquet og calle 85 218 Letamendi. Nr. 11 Kloaknet og forbedringer i calle Dante y Ausias March. Nr. 12 Kloaknet og forbedringer i 1995-kvartererne (C/ Mila og Fontanals). Nr. 13 Kloaknet og forbedringer i C/ Alella, San José og San Silvestre. Nr. 14 Kloaknet og forbedringer i C/ Beethoven og Camprodon. Nr. 15 Kloaknet og forbedringer i C/ Aguileras. Nr. 16 Kloaknet og forbedringer i Barrios i 1995. Nr. 17 Kanalisering af Torrente del Fondo 87 307 54 101 92 829 66 243 32 590 500 543 331 214 Nr. 18 Kanalisering af Torrente de la Font i Badalona. 1 960 589 Act6 Nr. 19 Samleledning på C-245 mellem Av. Bertran y Gùell og Riera Parets de Gavå. 318 879 Nr. 20 Anlæg af et afløb for tilbageløbssikringen ved Castelldefels 2 159 139 Nord. Nr. 21 Kanalisering af Torrente de Vallmajor i Badalona. Nr. 22 Reparation af de lokale samleledninger Nr. 23 Kloakering og genetablering af vejbelægning i pasaje del Mercat, Cl Barcelona, Av. Pompeu Fabra og calles Tossa, Lloret, Tarragona y Empûries I ALT 2 046 169 3 438 673 452 147 12 651 050 Ac)^ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/023-E 1. 2. Projektets titel Bymiljø - 1995. Barcelonas byområder. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcciôn General de Planification (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: F de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Area Metropolitana de Barcelona 3. 2. Adresse: Carrer 62 n° 16-18, Edificio A. Zona franca - 08040 BARCELONA 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Cataluna 5. Beskrivelse Der er tale om følgende fire projekter: 1. Ture Caritg-parken (fase II et III) Ayuntamiento de Badalona Projektet omfatter anlæg af en bypark i et ødelagt område og gennemføres i tre faser: Første fase er færdig, og den indgår ikke i støtteansøgningen. Anden fase omfatter stedets højestliggende arealer. De ligger, hvor Avenida Caritg og Calla Pere Martell krydser hinanden, og er bevokset med træer. De er stærkt ødelagte, miljø skal genoprettes, bl. a. ved skovrejsning (6 000 nye planter). Ie! I Det tredje delområde ligger på et højereliggende areal i den nordøstlige del og har et mere bymæssigt præg. Det består af en række terrasser. 2. Regulering af Riera Majors løb og bredder Ayuntamiento de Cerdanyola del Valles Projekter omfatter jordarbejder, beplantninger, et mindre kanaliseringsarbejde samt arbejder i byparken (haveanlæg, blød stibelægning, belysning, bænke). Diverse arter af træer og buske plantes på et areal på en snes hektarer. I udkanten gøres adgangsforholdene vanskelige over en strækning på 30 m, der skal beskytte den biologiske proces for de bund- og vandplanter, der bliver plantet. 3. Genopretning af området langs floden Llobregat i kommunen Cornelia de Llobregat Ayuntamiento de Cornelia de Llobregat Projektet omfatter et areal langs Llobregat på en 2 000 m lang strækning med et areal på ca. 16 ha. Projektet tager sigte på: at fremme anvendelsen af miljøet og bremse ødelæggelsen af naturen og landskabet at lette adgangen til området og dets integrering i det omkringliggende bymiljø, således at de genoprettede rekreative områder på harmonisk vis kompletterer de andre området i byen. 4. Indretning og integrering af et område, der ligger mellem Cornelia de Llobregats øvre og nedre del Ayuntamiento de Cornelia de Llobregat Projektet omfatter et areal på i alt 117 799 m2, har betydning for over 34 ha. Som led en særlig arealanvendelsesplan indebærer projektet omlægning af et stærkt ødelagt område i kommunen til et stort grønt område med et offentligt anlæg, der forbinder to meget vigtige kvarterer, der hidtil har været adskilt. Arealet er opdelt i fire områder ud fra de forbedringer, der skal foretages: område 1 (40 788 m2): konsolidering, mdretning og udvidelse af kvarteret omkring Torre de La Miranda 1L/C) område 2 (4 224 m2): underførsel under jernbanen og ny direkte adgang fra San Ildefonso til banegården og til Can Mercander- parken område 3 (38 787 m2): mdretning af området mellem forlængelsen af Avenida Salvador Allende, ring II og fodboldstadionet område 4 (34 000 m2): arbejdet i dette område omfatter de aflange arealer langs jernbanen og bag Can Mercader-parken. Mål genopretning af naturområder: miljøforbedringer, fjernelse af farlige og uæstetiske elementer og minimering af visse infrastrukturers negative virkninger sanering af et areal på i alt 549 699 m2. Tidsplan Vigtigste arbejder Begyndelse 15. 1. 1995 Afslutning 31. 12. 1999 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Ved beregningen af on^ostningerne og fordelene er de særlige mål for hvert projekt blevet analyseret. Omkostningsberegningen sker på grundlag af oplysningerne i projektbeskrivelserne + drifts- og vedligeholdelsesomkostningerne. Ved beregningen af fordelene er de mål blevet anvendt, som det har været muligt at skønne over under hensyntagen til projektdetaljerne. I hvert enkelt tilfælde er der blevet opstillet en oversigt over de skønnede immaterielle fordele samt en kvalitativ beskrivelse af de øvrige. Fordelenes varighed varierer fra projekt til projekt. Den interne rente svinger mellem 9,7% et 50%. 9-. Vurdering af virkningen på miljøet i OD a) b) Genopretning af naturområder har en positiv miljøvirkning. Gruppen af projekter lever perfekt op til målsætningerne om forbedring af bymiljøet, der er fastlagt i grønbogen om bymiljø, eftersom de tager sigte på at skabe byer, beboerne kan lide at leve i, og at formindske forureningen fra byerne. I forbindelse med gennemføreisen af projekterne vedrørende rensning, regulering og genopretning af floden Llobregat og genopretning af Riera Majors løb og bredder i kommunen Cornelia de Llobregat har myndighederne forpligtet sig til at det pågældende areal bliver offentligt tilgængeligt. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: 13 896 365 Omkostninger i alt: 13 896 365 Støttesats: 80 % Støtte fra Samhørighedsfonden: 11 117 091 Fordeling af støtten: 4 581 975 ECU Turô Caritg-parken (fase II et III) 2 612 075 ECU Regulering af Riera Majors løb og bredder Området langs floden Llobregat 492 844 ECU " Forbindelse mellem den øvre og den nedre del af CorneHå430 197 ECU IALT 11 117 091 ECU 'l od_ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/025-2 1. Projektets titel Behandling af fast byaffald i 1995 - genanvendelse af affald i Bilbao. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification 2. 2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: Ayuntamiento de Bilbao 3. 2. Adresse: Plaza Ernesto Erkoreka, s/n Bilbao 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Pais Vasco 5. Beskrivelse Lossepladsen i Artigas (Bilbao) tager imod affald fra 700 000 mennesker. Den nuværende plan for genanvendelse af affald tager især sigte på at genindvinde og genbruge det indkommende materiale. I praksis er der planer om at genbruge plastik, jern, papir og pap. Det skal foregå der, hvor det nuværende behandlingsanlæg på lossepladsen i Artigas ligger. Det nye genanvendelsesanlæg kommer til at ligge ved siden af det eksisterende og udformes som et by-pass på den linje, der for øjeblikket fører til lossepladsen. Når affaldet således er ledt til det nye anlæg, indsamles magnetisk materiale ved hjælp af en elektromagnet. Derefter sorteres de øvrige materialer på bånd, efter at de er blevet adskilt i en tromlesigte. Det genindvundne materiale ledes på bånd til en tragt, der føder en presse, som automatisk komprimerer materialet, der derefter er klart til forsendelse. 6. Mål At gøre det muligt hvert år at genindvinde 210 000 t plastik, jern, papir og pap med henblik på senere genanvendelse. At gøre det muligt at genanvende materiale, der ikke er blevet indsamlet ved den lossepladsens funktionsperiode. sortering, og dermed forlænge første 7. Tidsplan arbejder Vigtigste arbejder Afslutning 1/10/1995 31/05/1996 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene ved projektet tager sigte på at bestemme dets økonomiske rentabilitet ud fra en samfundsmæssig synsvinkel. Beregningen er foretaget ud fra en periode på 15 år. Ornkostningerne omfatter forskellige investeringer (bygge- og anlægsarbejder, udstyr osv. ). Fordelene er bl. a. mindre forurening som følge af en hensigtsmæssig affaldsbehandling, inddragelse af arealer til andet formål, færre udgifter til affaldsbehandling som følge af genanvendelse samt råstof- og energibesparelser. Projektets interne rente er på 16,92%. Projekter medfører desuden nogle samfundsmæssige gevinster, der ikke kan kvantificeres. 9. Vurdering af virkningen på miljøet a) Projektet får positive rniljøvirkninger, eftersom de planlagte foraristaltninger forudsætter foraristaltninger til forbedring og beskyttelse af miljøet (ingen udledning samt forebyggelse af risiko for forurening af vand og jord) og foranstaltninger, der tager sigte på en rationel udnyttelse af de naturlige ressourcer som følge af affaldssortering og genbrug. b. ) Hvis der er tale om giftigt og farligt affald, skal de projektansvarlige myndigheder snarest muligt overføre dette til behandling i et relevant anlæg. ?o3 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt : 1 169 888 ECU Støtteberettigede omkostninger (efter 7/4/1995): 1 169 888 ECU Støttesats: 80 % Støtte fra Samhørighedsfonden: 935 910 ECU l^ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 1. Projektets titel Drikkevandsforsyning Projekt nr. 95/11/61/027 2. Myndighed, for er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. 2. 2. Navn: Direction General de Planification Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 MADRID 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: Direcciôn General de Obras Hidraûlicas (MOPTMA) 3. 2. Adresse: P° de la Castellana, 67 - 28071 MADRID 4. Sier] Medlemsstat: Region: Spanien Andalucia, Aragon, Castilla-La Mancha og Murcia 4. 1. 4. 2. 5. Beskrivelse Der er tale om 13 projekter, der skal sikre vandforsyningerne for befolkningen i flere område med alvorlige og permanente tørkeproblemer i provinserne Guadalajara, Huelva, Murcia, Malaga, Cuenca og Teruel. I det følgende beskrives hovedpunkterne i de enkelte projekter: 1. Vandforsyning i Pezuela de Santorcaz el Pozo de Guadalajara y Pioz Den planlagte strækning vil kunne dække de mest påtrængende behov for drikkevandsforsyning i Pezuela de las Torres. Der er tale om 6 496 m ledning, der vil øge forsyningen med 7 l/s. Desuden installeres der luftaftræk og vandaf skillere med tilhørende ventiler. Strækningen ender i reservoiret for det pågældende byområde. 2. Vandforsyning i Zalamea la Real y Riotinto Forbindelse mellem Chanza-Piedras-systemet, der forsyner den sydlige del af provinsen Huelva, med forsyningssystemet i Huelvas mineområder med henblik på at løse problemerne med vandmangel, som skyldes tørken. Den vigtigste del består i at nedlægge en rørledning og etablere pumpestationer fra Valverde del Camino til rensningsanlægget i Riotinto: - vandledning med en diameter på 300 mm - luftaftræk - ventiler 8 000 m 7 13 ?o5 3. Vandforsyning i Huelvas mineområde - Pumpestation Større kapacitet til at pumpe fra Chanza-Piedras-systemet ved at erstatte de nuværende pumper i pumpestationerne i Trigueros og Beas. Etablering af en ny pumpestation i Valverde del Camino, der kan lede vandet til Zalamea la Real y Riotinto. - Pumpestation i Trigueros: - Pumpestation i Beas: - Pumpestation i Valverde del Camino: pumper 3 pumper germemstrørnningsmængde 153 m3/t manometrisk løftehøjde pumper gennen^ttømningsmængde 153 m3/t manometrisk løftehøjde 120 m 3 140 m 3 gennemsfrømningsmængde 100 m3/t manometrisk løftehøjde 189 m 4. Vandforsyning i Campo Cartagena Z. O. - Reservoir i Canteras - Anlæg af et reservoir med en kapacitet på 10 000 m3 i armeret beton og cirkelformet. - Nedlæggelse i en rende af en eternitrørledning med en diameter på 400 mm og en længde på 746,56 m mellem Canal de Cartagena og det pågældende reservoir. 5. Vandforsyning i Campo Cartagena Z. O. - Transportanlæg i Canteras - Pumpestation, der tager vand fra den nye Canal de Cartagena, med tre grupper motorpumper (2-1), gennemsttømningsmængde på 315 l/s ved 65 m og motor på 220 hk. Rørledning på 3,8 km med en diameter på 700 mm i eternit, undtagen over 200 m, hvor den er lavet af støbejern. Et aflastningsreservoir med en kapacitet på 10 000 m3 i armeret beton og rektangulært. Reservoiret skal fungere for enden af ledningen. 6. Vandforsyning i Campo Cartagena F2 - Rørledning og delstrækninger Nedlæggelse i en rende af følgende rørledninger: - 7,95 km med en diameter på 500 mm, der skaber forbindelse til reservoiret i Canteras à La Guia. Den udgør hovedrørledningen. - 2,14 km med en diameter på 300 mm og 5,77 km med en diameter på 250 mm, der løber fra enden af hovedrørledningen og sikrer forbindelsen med den strækning, der forsyner La Palma og La Aparecida; den udgør strækning nr. 1 - 3,4 km med en diameter på 450 mm, 4,1 km med en diameter på 300 mm, 5,33 km med en diameter på 250 mm og 5,12 km med en diameter på 200 mm, der løber fra enden af hovedrørledningen og sikrer forbindelsen med La Aljorra og fuldender den strækning, der forsyner La Palma og La Aparecida, og når rundt til strækning nr. , 1; den udgør strækning nr. 2. - 0,5 km med en diameter på 100 mm, der løber fra hovedrørledningen og ender i La Guia. Den udgør strækning nr. 3. • te 6 - 1,25 km med en diameter på 250 mm, der løber fra strækning nr. 2 og ender i Pozo Estrecho. Den udgør strækning nr. 4. - Alle rørledningerne er af eternit, bortset fra 1,15 km, der er af støbejern, samt ca. 0,25 km i kassekanal, der er af pladeblik. 7. Vandforsyning i Campo Cartagena Z. E. Rørledning i den sydlige del af Mar Menor, strækning i Cabezo Beaza Beal - Pumpestation, der tager vand fra reservoiret i Cabezo Beaza, med tre grupper motorpumper (2+1), gennemstrømningsmængde på 200 l/s ved en manometrisk løftehøjde på 24 m og en motor på 100 hk. - Rørledning på 13,3 km med en diameter på 600 mm i eternit til reservoiret i El Beal. 8. Vandforsyning i Campo Cartagena Z. E. Udvidelse af den underjordiske rørledning i La Guia, anlæg af primære installationer - Nedlæggelse i en rende af en rørledning af armeret beton med kropplader og med en diameter på 1 000 mm mellem den nye Canal de Cartagena og reservoiret i El Cabezo Beaza. 9. Vandforsyning i Campo Cartagena Z. E. - Forbindelse mellem Cabezo Beaza og reservoiret i Alumbres - Pumpestation, der tager vand fra reservoiret i Cabezo Beaza, med tre grupper motorpumper (2+1), germemstrømningsmængde på 450 m3/t ved en manometrisk løftehøjde på 16 m og en motor på 50 hk. - Rørledning på 5,8 km med en diameter 600 mm næsten udelukkende i eternit, som ender i reservoiret i Alumbres, der hører under sammenslutningen af kommuner i Canales del Taibilla. 10. Vandforsyning i visse byområder i provinsen Malaga Projektet omfatter følgende arbejder: - Alozaina. Boring og rørledning med henblik på forsyning af Jorox. - Almachar y el Borge. Dybere indtagsbrønde i floden Benamargosa og modernisering af anlægget. - Casabermeja. Indvinding og kanalisering af vand fra området Puerto de la Pedrizas. - Colmenar. Indvinding og kanalisering af vand fra El Hundidero. - Jimena de Librar. Bedre vandforsyning og spærremur mod floden Guadiaro. - Malaga. Anlæg af en kloak i Calle Conde de Lemos. 11. Etablering af filtreringsanlæg ved La Vinuela-dæmningen, Costa del Sol-Øst Formålet er at rense 1 200 1 vand pr. sekund fra La Vinuela-dæmningen ved hjælp af syv trykfiltre med sand og reaktive stoffer med henblik på forsyning af Costa del Sol-Øst. Indvinding, kanalisering og drikkevandsforsyning i Minglanilla 12. For at forsyne befolkningen i Minglanilla gennemføres der en række foraristaltninger, der omfatter etablering af en 300 m dyb brønd med en diameter på 400 mm, installering af en pumpe med 86 hk, der får strøm fra en gruppe på 150 kVa, etablering af en mellemspændingsledning på 100 m og en lavspændingsledning på 96 m og en transformator på 160 kVa samt anlæg af en ledning med en diameter på 200 mm. ? o> Indvinding, supplerende rørledninger og drikkevandsforsyning i Teruel 13. Det drejer sig om følgende: - Vandindvinding. - Rørledninger, der skal øge vandforsyningerne i byen Teruel. Data: - 4 068 m vandledning. - 691 m boringer til brønde og sonderinger. - 2 behandlingsanlæg. - 6 centrifugalpumper til transport af vandet. 6. MM Alle foraristaltningerne under denne projektgruppe indgår i de foreløbige udkast til vandforsyningsplan for Cuenca og til den nationale vandforsyningsplan, og der er således en garanteret sammenhæng med den nationale vandforsyningsstrategi. De vigtigste mål er følgende: - Drikkevandsforsyning til en befolkning på 340 100 mennesker, der lider under følgerne af tørken. - Anlæg af en infrastruktur på 93 868 m rørledning, diverse pumpestationer og andre relevante installationer, der skal sikre vandforsyning og bæredygtig udvikling i regionen. - Bedre vandforsyning i byområder. - Forbedring af vandkvaliteten. - Forbedring af hygiejnen og livskvaliteten for den pågældende befolkning. - Forøgelse af de disponible ressourcer som følge af bedre udnyttelse og koordineret anvendelse. - Forbedring af forvaltning og forsyningen af vand. ?oS De vigtigste mål er følgende: Vandforsyning i Pezuela de Santorcaz el Pozo de 1 500 605 ANTAL INDBYGGERE MVDAG 23 000 22 000 9 744 170 000 250 128 " Guadalajara y Pioz, Guadalajara Vandforsyning i Zalamea la Real y Riotinto, Huelva Vandforsyning i Huelvas mineområde - Pumpestation, Huelva Vandforsyning i Campo Cartagena Z. O. - Reservoir i Canteras, Cartagena Vandforsyning i Campo Cartagena Z. O. - Transportanlæg i Canteras, Cartagena Vandforsyning i Campo Cartagena F2 - Rørledning og delstrækninger, Cartagena Vandforsyning i Campo Cartagena Z. E. Rørledning i den sydlige del af Mar Menor, strækning i Cabezo Beaza Beal, Cartagena Vandforsyning i Campo Cartagena Z. E. Udvidelse af den underjordiske rørledning i La Guia, anlæg af primære installationer, Cartagena Vandforsyning i Campo Cartagena Z. E. - Forbindelse mellem Cabezo Beaza og reservoiret i Alumbres, Cartagena Vandforsyning i visse byområder i provinsen Malaga, Malaga Etablering af filtreringsanlæg ved La Vinuela-dæmningen, Costa del Sol-Øst, Malaga 70 000 103 680 Indvinding, kanalisering og drikkevandsforsyning i Minglanilla, Cuenca 3 000 Indvinding, supplerende rørledninger og drikkevandsforsyning i Teruel, Teruel IIIIII i. IALT j = g x a e g ^ ^ sa i H m mi i a a a a BB i 35 000 12 960 i i i = i = : a a - >. J 324 500 = B == | 377 117 | 7. Tidsplan Kategori af arbejder Anlægsarbejde Begyndelse 1. 4. 1995 Afslutning 31. 12. 1995 £o9 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Eftersom de oplysninger, der er nødvendige for at gennemføre en costbenefitanalyse af en gruppe projekter som disse, ikke altid kan fremskaffes umiddelbart, må visse af dem beregnes indirekte på grundlag af en række kriterier og fomdsætninger. Omkostningerne er beregnet ud fra følgende: - - investeringsudgifter, der fremgår af projektoplysningerne driftsudgifter, dvs. alle udgifter ved driften af de pågældende infrastrukturer og udgifter til elementer, hvis levetid er kortere end projektets. Fordelene er beregnet ud fra værdien af de skader og udgifter, der undgås, og værdien af de goder og faciliteter, samfundet råder over som følge af projektets gennemførelse. Der kan nævnes følgende fordele: sikkerhed for disponible vandressourcer forbedring af vandkvaliteten reduceret overbelastning af de vandførende lag. Projektets interne rente er på 212,66% (Pezuela: 29,30%; Zalamea: 100,67%; Huelvas mineområde: 100,58%; Campo de Cartagena: 137,57%; byområder i provinsen Malaga: 182,49% ; Costa del Sol-Øst, Malaga: 833,67 % ; Minglanilla: 22,39% og Teruel: 92,28%). 9. Vurdering af virkningen på miljøet bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten forvaltning af vandressourcerne. 1) I betragtning af beskrivelsen og målene for denne gruppe af projekter bidrager til følgende: - - 2) Med den foreslåede foraristaltning vil det blive muligt at give de fornødne infrastrukturer til befolkningsgrupper , der lider under vandmangelen, hvilket bidrager til gennemførelsen af den prioriterede målsætning, nemlig større livskvalitet. 3) Den pågældende gruppe af projekter skal især afhjælpe de skader, der skyldes de seneste års tørke, og som påbyder myndighederne at opfylde de påtrængende behov, der er opstået i den anledning. Samtidig gør de planlagte foranstaltninger det muligt at undgå at en lige så alvorlig vandmangel opstår igen. 4) Foranstaltningerne vedrører det private vandforbrug. Gennemførelse af direktiv 75/440/EØF om kvalitetskrav til overfladevand; i øvrigt følger gruppen af projekter retningslinjerne i direktiver 85/337, 80/778, 75/440 et 79/869. 10. Omkostninger og støtte (i ECU! Omkostninger i alt: Støtteberettigede ornkostninger (efter 11. 4. 1995): Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden: 14 046 069 14 046 069 85 % 11 939 158 2_ X o Støtten pr. projekt fordeler sig således: PROJEKT STØTTE BERETTIGEDE OMKOSTNINGER Vandforsyning i Pezuela de Santorcaz el Pozo de Guadalajara y Pioz, 272 449 Guadalajara Vandforsyning i Zalamea la Real y Riotinto, Huelva Vandforsyning i Huelvas mineområde - Pumpestation, Huelva Vandforsyning i Campo Cartagena Z. O. - Reservoir i Canteras, Cartagena Vandforsyning i Campo Cartagena Z. O. - Transportanlæg i Canteras, Cartagena Vandforsyning i Campo Cartagena F2 - Rørledning og delstrækninger, Cartagena Vandforsyning i Campo Cartagena Z. E. Rørledning i den sydlige del af Mar Menor, strækning i Cabezo Beaza Beal, Cartagena Vandforsyning i Campo Cartagena Z. E. Udvidelse af den underjordiske rørledning i La Guia, anlæg af primære installationer, Cartagena Vandforsyning i Campo Cartagena Z. E. - Forbindelse mellem Cabezo Beaza og reservoiret i Alumbres, Cartagena Vandforsyning i visse byområder i provinsen Malaga, Malaga Etablering af filtreringsanlæg ved La Vinuela-dæmningen, Costa del Sol-Øst, Malaga 810 729 811 345 461 425 1 081 793 1 980 619 1 641 172 1 896 835 1 048 526 271 064 1 811 203 Indvinding, kanalisering og drikkevandsforsyning i Minglanilla, Cuenca 425 078 Indvinding, supplerende rørledninger og drikkevandsforsyning i Teruel, Teruel. ' 1 533 978 ?. M Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 95/11/61/028-1 1. Projektets titel Vandforsyning i tørkeramte regioner (afvandmgsområder i Sydspanien og Guadalquivir). 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direcciôn General de Planification P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Direcciôn General de Obras Hidråulicas (MOPTMA) P° de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Stgd 4. 1. Medlemsstat: 4. 2 Spanien Almeria, Granada, Cordoba, Malaga og Sevilla. Provins: Comunidad Autônoma: Andalucia. 5. Beskrivelse PROJEKTER VEDRØRENDE AFVANDINGSOMRÅDET I SYDSPANIEN Projekter vedrørende provinsen Almeria På grund af den vedvarende tørke anses de arbejder, der tager sigte på at sikre vandforsyningerne til de byområder, projekterne omfatter, og som er beskrevet i det følgende, som uopsættelige. 5. 1. Vandforsyning i Roquetas de Mar Byområderne på Almeria-kysten (Roquetas de Mar og Aguadulce) forsynes med vand fra brønde. Denne forsyningskilde er ved at være udtømt som følge af den fortsatte udnyttelse inden tørken. Det er derfor nødvendigt af etablere de infrastrukturer, der kræves for at løse forsyningsproblemet. ta. Projektet omfatter følgende anlægsarbejder: Et reservoir med en kapacitet på 10 000 m3, der består af to bassiner på 40 m x 30 m x 4,25 m med lodrette vægge i armeret beton H-200 med en tykkelse på 0,35 m, som bærer søjler på 0,30 x 0,30 m, der er anbragt, så de danner et net på 5 m x 5m, og som skal bære en hvælving af præfabrikerede bjælker af armeret beton. Rørledninger i Roquetas-Aguadulce: To stykker støbejernsrør med en diameter på 400 mm, der er nedlagt i en rende og dækket med sand og derefter udvalgt opgravningsmateriale: 1 2 Rørledning med en samlet længde på 432 m, der forbinder slutreservoiret for rørledningen Beninar-Aguadulce med aflastningsbassinet i Aguadulce. Den omfatter to ventiler med elastisk åbning med en diameter på 300 mm med henblik på tilslutning til Aguadulces net. 6 352 m forlængelse af den eksisterende rørledning, der forbinder i Aguadulce og Roquetas. Arbejdet omfatter aflastningsbassinerne endvidere 8 shuntventiler, 7 luftaftræk, 4 frisluser, 5 brandhaner og mulighed for fremtidige tilslutning ved hjælp af en reduktionsventil. 5. 2. Vandforsyning i Cabo de Gata Den nuværende tørke tydeliggør manglerne i vandforsyningen i byen Gabo de Gata, der udelukkende hidrører fra brønde. Med det foreslåede projekt kan det meget alvorlige vandforsyningsproblem løses, også i sommerperioden. Arbejdet tager sigte på at øge afsaltningsanlæggets kapacitet ved hjælp af en ny behandlingslnje, der fungerer ved omvendt osmose med en ekstrakapacitet på 500 m3/dag. Etableringen af vandværket har ikke negative miljøvirkninger. De nye forhindrer mdløbsledninger forbedrer de alrnindelige overbelastning af brøndene, der er i fare for at tørre ud. livsbetingelser og 5. 3 Tredje linje til vandrensning i Bajo Almanzora Vandet fra den kunstige sø ved Cuevas de Almanzora indeholder ifølge analyserne mere svovl (937 mg/l) end tilladt i henhold til EU-bestemmelserne vedrørende forsyningen af befolkningen i området (120 000 indb. ). Det er derfor nødvendigt at opføre et vandværk til behandling af vandet. Behandlingen af op til 30 000 m3/dag forudsætter, at der til de to linjer, der indgår i projektet vedrørende et vandværk til rensning af vand fra den kunstige sø ved Bajo Almanzora, føjes en tredje linje, der består af 128 tryktanke og 768 membraner, der kan behandle 10 000 m3 vand om dagen og nedbringe H3, sulfatindholdet (S04) fra 937 mg/l til 250 mg/l og magnesromindholdet (Mg) fra 682 mg/l til 50 mg/l. Arbejdet omfatter endvidere tilslutning og installering af en råvandspumpe samt elektriske tilslutninger, kontrolsystemer og andre instrumenter. 5. 4 Reservoir og rørledning til forsyning af kvartererne Guiraos og Guazamara (Cuevas de Almanzora kommune) Den nuværende tørke tydeliggør manglerne i adskillige landsbyers vandforsyning, der hidrører fra brønde. Med det foreslåede projekt kan det meget alvorlige vandforsyningsproblem løses. Arbejdet omfatter nedlæggelse med 1000 meters mellemrum af en række rør og sekundære rørledninger af PVC med en indre diameter på 110 mm og 60 mm, der er nedlagt i render, og som skal sikre vandforsyningen i kvartererne Guiraos og Guazamara, der ligger i Cuevas de Almanzora kommune. Arbejdet omfatter også tilslutning til hovednettet samt diverse særligt udstyr. 5. 5 Reservoir og rørledning til forsyning af kvartererne Palomares og Terreros (Cuevas de Almanzora kommune). Forværringen af tørken har tydeliggjort vandforsyningsproblemet i visse kvarterer. Arbejdet skal afslutte de foranstaltninger, der indgår i projektet vedrørende fuldstændig vandforsyning af byerne i regionen Bajo Almanzora, og det omfatter følgende: a) b) c) d) Støbejernsrørledning på 3 500 m med en diameter på 250 mm til reservoiret i Terreros. Et reservoir i beton med en kapacitet på 500 m3, der skal regulere forsyningen af Pozo Esparto og Cala Panizo. Støbejernsrørledning på 3 200 m med en diameter på 150 mm til reservoiret i Palomares. Tilslutning til hovednettet. 5. 6 Vandforsyning i kvartererne Garranchuelo og Santa Cruz (Gador kommune) Arbejdet omfatter følgende: Etablering af et vandforsyningsnet bestående af ret tynde polyethylenrør med en diameter på 90 mm Etablering af tUslutning til forbrugerne Forlængelse af forsyningsnettet fra Plaza de la Constitution til Calle Canalejas bestående af PVC-rør med elastiske led og med en diameter på 160 mm £A(j Installering af 27 ventiler med elastisk åbning på strategiske steder på kommunens net Tilpasning af vandledningerne, der løber til Plaza de la Constituciôn Retablering af alle faciliteter, der berøres af arbejdet. Projekter vedrørende provinsen Granada Den voldsomme tørke i provinsen Granada har medført alvorlige forsyningsproblemer i mange byer, som følge af at vandressourcerne bliver brugt op. For kommunerne, der befinder sig i en nødsituation, må der findes en hurtig løsning på problemet, idet de overbelastede brønde og opbrugte ressourcer af overfladevand end ikke kan sikre en rninimumsfprsyning. 5. 7 Izbor - Los Acebuches. Rørledning til forsyning af de berørte kommuner 1 750 personer, der er ramt af vandmangel, får gavn af vandforsyningsprojektet. Arbejderne omfatter følgende: En ny rørledning med en diameter på 100 mm, der forbinder foden af Beznar- dæmningen med reservoiret ved Izbor samt forbedring af vandledning fra Izbor til Los Acebuches (rør med en diameter på 75 mm). En pumpe med en kapacitet på 10 l/s. 5. 8 Aflastningsreservoir i forbmdelse med vandforsyningerne til landsbyerne i Barranco del Porqueira: Capilera, Bubion og Pampaneira 6. 200 personer, der er ramt af vandmangel, får gavn af et vandforsyningsnet som følge af de nye anlægsarbejder: Et aflastningsreservoir i armeret beton med en kapacitet på 2000 m3 ved siden af tilløbet "Los Lugares" i Capileira 4 km ledning af PVC-rør med en diameter på 110 mm. 5. 9 Aflastningsreservoir i forbindelse med vandforsyningerne i La Taha: Pitres, Capilerilla, Mecina, Ferreirola, Atalbeitar, Portugos 4 500 personer får sikret vandforsyningerne som følge af de nye anlægsarbejder: Arbejderne omfatter følgende: Et aflastningsreservoir med en kapacitet på 25 000 m3, der anlægges i "La Haza del Cerezo (Pitres). in 5. 10 Aflastningsreservoir i forbindelse med vandforsyningerne til kommunerne Busquitar og Trevelez Befolkningen udgør 1 400 personer (det tredobbelte i sommerperioden), og de vil befinde sig i en nødsituation næste sommer. Projektet skal sikre drikkevandsforsyningerne i landsbyerne Busquitar og Trevelez, ved at der anlægges et aflastningsreservoir. 5. 11 Ombygning af reservoiret i Vélez de Benaudalla I sommerperioden når befolkningen op på 5 000 mennesker. Projektet tager sigte på at forbedre vandforsyningen i Velez de Benaudalla ved hjælp af en 2,5 km lang PVC-rørledning med en diameter på 250 mm, diverse udstyr og en overdækning af reservoiret, der sikrer vandkvaliteten. 5. 12 Vandforsyning i kommunerne Murtos og Turon Befolkningen (1 650 personer) får i øjeblikket deres vand fra tankvogne. Arbejderne omfatter: En rørledning på 17 820 m, der skal forsyne de to hårdt ramte lokaliteter med vand fra Trevelez. Ledningen består af følgende strækninger: 13 481 m af støbejern med en diameter på 150 mm. 3 013 m af støbejern med en diameter på 80 mm. 1 326 m af støbejern med en diameter på 60 mm. andre installationer: 7 vandudtag til de omliggende bebyggelser. 5. 13. Vandforsyning i Notaez Der er tale om en lille bebyggelse helt uden vand, som nu skal sikres forsyninger. Arbejderne omfatter følgende: En rørledning på 4 450 m med en udvendig diameter på 110 mm, som gør det muligt at forsyne stedet med vand fra Almegijar. Andre installationer: 2 pumper med 4 hk. 5. 14 Aflastningsreservoirer i kommunerne Laroles og Castaras Befolkningen udgør 1 500 personer, der befinder sig i en nødsituation. 9. A6 Reservoirerne i beton med en kapacitet på 12 000 m3 skal regulere de uregelmæssige indløb fra vandløbene på Guadalfeos højre bred. Vandledningerne er af PVC med en diameter på 200 mm og 125 mm. 5. 15 Løft af vandet fra kote 100 til Molvizar kommune Befolkningen (950 personer) får sikret forsyningerne ved hjælp af følgende arbejder: en pumpestation, der kan løfte vand fra den kunstige sø ved Molvizar (kote 100) til bebyggelserne Molvizar og Itrabao. en rørledning på 1 300 m, der skal transportere vandet til vandværket, et vandhjul. Projekter vedrørende provinsen Malaga Projekter i Costa del Sol-Øst Byerne i Costa del Sol-Øst mellem Rincon de la Victoria og Nerja (på grænsen mellem provinserne Malaga og Granada) får vand fra grundvandsbrønde, der er overbelastede og salte af indtrængende havsalt. I området, der er særdeles tæt befolket om sommeren (350 000 mennesker), er der store problemer med drikkevandsforsyningen, som der skal gøres noget gennemgribende ved. 5. 16 Tilslutning til vandledningerne mellem Vifiuela og Malaga (Velez kommune) Nedlæggelse af 28 km rørledning med en diameter på 800 mm mellem reservoiret ved Toro (Torre del Mar) og reservoiret ved Jaboneros (Malaga) samt særligt udstyr, bl. a. tilslutning til transmissionsnettet i Costa del Sol-Øst. Retablering af vejbaner, faciliteter og veje, der berøres af arbejdet. Arbejdet sikrer drikkevandsforsyningen i Costa del Sol-Øst og byen Malaga. 5. 17 Vandværk i Trafiche med henblik på drikkevandsforsyningen i kyststrækningen mellem Rincôn de la Victoria og Nerja På grund af den kritiske situation i Costa del Sol-Øst er det nødvendigt hurtigt at anlægge et vandværk, der kan levere drikkevand ved at behandle vand fra den kunstige sø ved Vifiuela og lede det til de eksisterende vandforsyningsnet. Der skal derfor installeres 5 trykfiltre med tilhørende fittings, luftrensere og skyllevandsudløb samt automatik. Hele vandværksområdet omlægges, og der opføres en kontrolrum og lægges 200 m rør. 5. 18 Vandforsyning i Rincon de la Victoria - Torre del Mar Projektet omfatter følgende: n* Nedlæggelse af 2 135 m stålrør med en diameter på 1 200 mm, der svarer til begyndelse af nettets østlige del ifølge Guaro-planen, samt 1 600 m støbejemsrør med en diameter på 400 mm, der tilsluttes reservoiret "El RomeraT, og som løber derfra og til det eksisterende net i Velez- Malaga. Projekter omfatter retablering af faciliteter, vejbelægning og fittings. 5. 19 Vandforsyning i Vélez-Malaga-Rincon de la Victoria I lighed med de foregående tager dette projekt sigte på at løse vandforsyningsproblemet i Costa del Sol-Øst. Arbejderne omfatter følgende: Udslriftning af 4 000 m beskadigede rørledninger mellem Torre del Mar og Rincon de la Victoria via Velez-Malaga. Reparation af defekte tilslutninger til nettet i Vifiuela (Guaro-planen). Anlæg af et aflastningsreservoir i Rincon de la Victoria med en kapacitet på 2000 m3 og installering af rør med en diameter på 250 mm med henblik på tilslutning til distributionsnettet. 5. 20 Filtreringsanlæg i Vifiuela Projektet omfatter supplerende arbejder, der er nødvendige for at det nuværende filtreringsanlæg kan fungere ordentligt (opretholdelse af filtertrykket, arbejder i dalbund med henblik på rørlægning). Dertil kommer otte komplette tilslutninger til Vélez- luftaftræk, Malaga-nettet observationsbrønde osv. ). (reduktionsventil, reguleringsventil, kontraventil, Vandforsyning i visse byer i provinsen Malaga På grund af den voldsomme tørke, der har ramt den sydlige del af halvøen, befinder småbyerne sig i en uholdbar situation med hensyn til drikkevandsforsyningen. Byerne i provinsen Malaga er blandt de hårdest ramte. De foreslåede vandledninger er nødvendige for at dække befolkningens behov, forbedre forsyningen og imødegå mangel i fremtiden. Følgende projekter tager udelukkende sigte på at forbedre og sikre vandforsyningen til befolkningen i byer, der befinder sig i en nødsituation. 5. 21 Vandforsyning i Casabermeja kommune Projekter berører 3 700 personer. •Nedlæggelse af en rørledning (10 km) til distribution af drikkevand i Casabermeja kommune. <M? Installering af særligt udstyr (ventiler, frisluser, nedgangsbrønde, vejoverskæringer osv. ). 5. 22. Vandforsyning i Pizarra og Cartama Projektet skal sikre drikkevandsforsyningen til 14 500 personer. Anlæg af en pumpestation og tilslutningsrør (2 300 m) til et præfabrikeret reservoir samt supplerende elektrisk udstyr. 5. 23. Vandforsyning i Campillos Projekter berører 7 600 personer. Arbejdet omfatter 4 400 m rørledning i Moheda-områder. 5. 24. Vandforsyning i Alcaucin og Periana Afslutning af de vandledninger, der betjener de små bebyggelser (en samlet befolkning på 1 700 personer). Nedlæggelse af 2 000 m rørledning, inkl. særligt udstyr. 5. 25. Vandforsyning i Moclinejo og Macharaviaya Forbindelse mellem trykledningen og forsyningsnettet i Costa del Sol. 5. 26. Vandforsyning i Monda Afslutning af de vandledninger, der betjener Monda (en befolkning på 1 650 personer), ved hjælp af følgende: 1 000 m rørledning. Pumpeanlæg Elektrisk og mekanisk udstyr. 5. 27 Vandforsyning i kvartererne i Mont Atalaya (Vélez-Malaga) Projektet tager sigte på at sikre drikkevandsforsyningen i kvartererne i Mont Atalaya (500 personer) ved hjælp af følgende: 15 800 m rørledning. Et reservoir. Nødvendigt udstyr: ventiler, frisluser, vejoverskæringer osv. 1 + 3 5. 28 Reparation af vandforsyningsnettet i Colmenar Reparationer og forbedringer af vandledningerne til gavn for 3 200 personer. Udskiftning af et ledningsstykke fra "El RealengoM. Et reservoir. Supplerende udstyr: ventiler, frisluser, vejoverskæringer osv. 5. 29 Tilslutning til nettet i Benalavia-Benaldid Tilslutningen til nettet i Benalavia-Benaldid ved hjælp af en rørledning på 1 300 m, et reservoir og fornødent supplerende udstyr skal sikre vandforsyningen i en række kommuner i provinsen Malaga. PROJEKTER VEDRØRENDE GUADALQUIVIRS AFVANDINGSOMRÅDE Projekter vedrørende provinsen Cordoba 5. 30 Arbejder i Cordoba by. Vandindvinding med flydende vandindtag Etablering af flydende vandindtag i den kunstige sø ved San Rafael de Navallana, der forsyner byen med vand, med henblik på at kunne udnytte søens vandreserver mest muligt. Det forudsætter, at udløbet til Guadalmellato-kanalen forlænges, og at der installeres en pumpe, som kan gøre det muligt at udnytte overfladevande efter behandling til forsyning af Cordoba by mellem kote 144 (fødetryk 54) of 137 (fødetryk 27,5). Projekter vedrørende provinsen Sevilla 5. 31 Forbindelse mellem Consorcio de Ecijas vandledning i Sevilla og Sierra Sur levere en daglig vandmængde på 4 054 m3 Consorcio de Ecijas skal til kornmunesammenslutningen i Sierra Sur via en rørledning, der skal forbinde Osuna med reservoiret i Saujeco, der hører under kommunesammenslutningen i Sierra Sur. Foranstaltningen at forsyne Algamitas, El Saucejo, Los Corrales, Martin de la Jara, Pruna og Villanueva de San Juan med vand fra den kunstige sø ved El Retortillo. Arbejdet omfatter levering og nedlæggelse af 18 km støbejemsrør med en diameter på 300 mm, der indvendigt er beklædt med mørtel, i en 1,50 m dyb rende oven på 15 cm grus. Rørene beklædes med polyethylen de steder, hvor jorden er gipsstenholdig. Vandledningen funktionsdygtighed sikres ved levering og installering af 28 ventiler, 26 frisluser med ventiler, der anbringes i observationsbrønde med en diameter på 1,40 m. Arbejdet omfatter desuden retablering af de berørte ejendommes hegn, underførslen under vej SE-460, overskæring af vandløb, som beskyttes med cement, samt retablering af markveje. <U'o 6. Mål Den pågældende gruppe af projekter tager sigte på at løse tørkeproblemet i de områder, der er hårdest ramt af vandmangelen. Vigtigste mål: At give de berørte område en infrastruktur, der er tilstrækkelig til at sikre drikkevandsforsyningen. At forbedre forsyningsbetingelserne for byerne. At forbedre vandkvaliteten. At undgå overbelastning af overfladevandet og grundvandet samt de deraf følgende negative miljøvirkninger. $e|rjffl4ære mål; At forbedre hygiejnen og livskvaliteten for den pågældende befolkning. At øge de dispomble vandmængder ved hjælp af restriktioner og en rationel og koordineret udnyttelse. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Vigtigste arbejder Afslutning aâattéssâS£sasbiaaiBaaÉEB 15. 3. 95 31. 12. 96 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Eftersom de oplysninger, der er nødvendige for at gennemføre en costbenefitanalyse af en gruppe projekter som disse, ikke altid kan fremskaffes umiddelbart, må visse af dem beregnes indirekte på grundlag af en række kriterier og fomdsætninger. Omkostningerne er beregnet ud fra følgende: investeringsudgifter, der fremgår af projektoplysningerne driftsudgifter, dvs. alle udgifter ved driften af de pågældende infrastrukturer og udgifter til elementer, hvis levetid er kortere end projektets. Fordelene er beregnet ud fra værdien af de skader og udgifter, der undgås, og værdien af de goder og faciliteter, samfundet råder over som følge af projektets gennemførelse. lt± De forventede fordele er: Sikkerhed for disponible vandressourcer Forbedring af vandkvaliteten Reduceret overbelastning af de vandførende lag. Den interne rente varierer mellem 352,87% og 5,36%. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Gruppen af projekter er med til at gennemføre målene i EF-traktatens artikel 130 R, idet de sikrer drikkevandsforsyningen for befolkmngsgrupper, der befinder sig i en alvorlig mangelsituation, og som således får bevaret livskvaliteten. Foranstaltningerne vedrører det private vandforbrug. 10. Omkostninger Og Støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 95): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 30. 168. 245 30. 168. 245 85% 25. 643. 008 I " ' ' ^B^B 8 ^ M^E g B ^^^ B M• ^^ M M^a B I M^^ Bp^ l^ ^l ^^^ ^^ *w ! ^^p~ ^ ^ ^ ^ - ^l^ ^l^ ^l^ ^ ^ ^ ^ ^^ ——' PROJEKTER VEDRØRENDE SYDSPANIENS AFVANDINGSOMRÅDE 27 642 416 Vandforsyning i Roquetas de Mar Tredje afsaltningslinje i Cabo de Gata Vandforsyning (Almeria) Tredje linje til vandrensning i Bajo Almanzora (Almeria) Reservoir og arbejder af kvartererne Guiraos og Guazamara (Cuevas de Almanzora kommune, provinsen Almeria). 1 848 166 616 055 1 232 111 123 211 Reservoir og arbejder af kvartererne Palomares og Terreros (Cuevas de Almanzora kommune). Vandforsyning i kvartererne Garranchuelo og Santa Cruz (Gador kommune). Vandforsyning i kommunerne Izbor og Azabuches (Granada). 628 378 154 014. 184 817 __^ n?_ Aflastningsreservoir i forbindelse med vandforsyningerne til landsbyerne i Barranco del Porqueira (Granada) Aflastningsreservoir i forbindelse med vandforsyningerne i La Taha (Granada) Aflastningsreservoir i forbindelse med vandforsyningerne til Busquitar og Trevelez. Ombygning af reservoiret i kommunen Vélez de Benaudalla (Granada) Vandforsyning i kommunerne Murtos og Turon (Granada). Vandforsyning i Notaez (Granada) Aflastningsreservoirer i Laroles og Castaras (Granada). 308 028 308 028 308 028 92 408 800 872 123 211 123 211 Løft af vandet fra kote 100 (Molvizar Granada). 492 845 TOslutning til vandledningerne mellem Vifiuela og Malaga 13 676 435 Vandværk i Trapiche med henblik på drikkevandsforsyningen i kyststrækningen mellem Rincôn de la Victoria og Nerja. 1 724 956 Vandforsyning i Rincon de la Victoria - Torre del Mar (Malaga). 1 324 520 Vandforsyning i Vélez-Malaga-Rincon de la Victoria (Malaga). Filtreringsanlæg (Malaga). Vandforsyning i Casabermeja (Malaga). Vandforsyning i Pizarra og Cartama (Malaga). Vandforsyning i Campillos (Malaga). Vandforsyning i kvartererne Alcaucin-Periana (Malaga). Vandforsyning i Moclinejo og Macharaviaya (Malaga). Vandforsyning i Monda (Malaga). Vandforsyning i kvartererne i Mont Atalaya I (Vélez-Malaga) 616 055 800 872 757 749 400 436 400 436 92 408 30 803 12 321 308 028 __ 113 ,. | Reparationer i Colmenar (Malaga) Tilslutning til nettet i Benalavia-Benaldid (Malaga) 123 211 30 803 GUADALQUIVIRS AFVANDINGSOMRÅDE 10 534 551. Vandledning fra vandværket i Aljaraque til godshavnen i Tharsis Ledning fra Huelvas reservoirer til havneanlægget Vandledning fra vandværket i Tioxide til Reina Sofia-kajen Arbejder i Cordoba Vandindvinding med flydende vandindtag. Forbindelse mellem Consorcio de Ecijas vandledning i Sevilla og Sierra Sur. 369 633 2 156 195 114 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/028-2 1. Projektets titel Vandforsyning i tørkeramte regioner (afvandingsområder for Guadiana, Segura, Tajo og Jûcar). 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direccion General de Planification P* de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemføreise 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Direcciôn General de Obras Hidrâulicas (MOPTMA) P' de la Castellana, 67 - 28071 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2 Provins: Comunidad Autônoma: Cåceres, Badajoz, Toledo, Ciudad Real, Alicante og Murcia. Extremadura, Castilla-La Mancha, Murcia og Valencia. 5. Beskrivelse PROJEKTER VEDRØRENDE SEGURAS AFVANDINGSOMRÅDE På grund af den nuværende ekstreme tørke i Seguras afvandingsområde er det nødvendigt at gennemføre foranstaltninger, der gør det muligt at genanvende renset spildevand. Dermed kan der frigives vandressourcer til forbedring af drikkevandsforsyningen. Projekt vedrørende provinsen Alicante 5. 34 Anlæg til afsaltning (saltholdigt vand) af drænvand fra Pedrera (kommunen San Miguel de Salinas) Drænvandet fra de arealer, der vandes med vand fra nettet på Lavants højre bred, samler sig i Fayona-kløften med en daglig mængde på ca. 4 000 m3, og mængden forventes at stige til 12 000 mVdag. Arbejderne omfatter følgende: a) b) c) d) e) f) Opsamling af drænvandet fra Pedrara ved hjælp af en pumpestation, der består af to grupper motorpumper med en kapacitet på 75 l/s til 6 meters højde; desinfektion, klarificering, filtrering med efterfølgende behandling i et afsaltningsanlæg, der omfatter mikrofilter, afkloring og egentlig afsaltning. Bortledning af saltvandet via en eksisterende udledning i havet. Et overdækket bassin på 3 000 m3 til opbevaring af det afsaltede vand, som derefter ledes tilbage til Cartagena-vandledningen. Pumpestation, der leder vandet tilbage til Canal de Cartagena i nærheden af San Miguel de Salinas, med tre motorpumper med en kapacitet på 50 l/s ved 100 m. 7 500 m støbejemsrør, der kan modstå et tryk på 12,5 bar, og som skal kunne bortlede det nuværende drænvand på mindre belastede tidspunkt og, når vandingen af Levant er blevet normaliseret, også den samlede mængde drænvand på alle tidspunkter. Supplerende foranstaltninger, etablering af et anlæg til filtrering, afsaltning og pumpning af det rensede vand, som derefter ledes ud i Canal de Cartagena, der hører under kommunesammenslutningen Canales de Taibilla, samt retablering af de berørte veje og faciliteter. Vandet afsaltes ved omvendt osmose og ledes ud i Canal de Cartagena med henblik på at opfylde behovet for drikkevand. Afsaltning af 4 000 m3 saltholdigt vand pr. dag (saltvandet udledes i havet); vandet genanvendes til drikkeforsyning i kystområdet og Campo de Cartagena, hvor der bor 15 000 mennesker. Der undgås udledning i økosystemerne i kystsøerne Salinas de Torrevieja og de La Mata (Alicante). Projekter vedrørende provinsen Murcia 5. 35 Genanvendelse af spildevand fra anlægget i Bullas (Bullas kommune). De. dårlige vejrforhold har totalt udtørret brønden i La Rafa og næsten helt kilden i La Osamenta. Dermed kan der frigives vandressourcer af anden oprindelse til forbedring af drikkevandsforsyningen. Der må derfor hurtigt gennemføres foranstaltninger, der gør det muligt at genanvende renset spildevand. UG Arbejderne omfatter følgende: Anlæg af en pumpestation i 607 meters højde, der kan løfte vandet med 150 l/s med et fødetryk på 55 m, inkl. : en mellemspændingsledning på 300 m, et lokale med 4 pumper (3 +1), der kan løfte vandet med 75 l/s med et fødetryk på 55 m, og som har effektkontroller, suge- og pumpekammer, kontrol-, betjenings- og sikkerhedspaneler samt en transformator på 250 kVa. Et eternittrykrør på 1 200 m og med en diameter på 400 mm, der kan modstå tryk på 7,5 - 10 bar. Anlæg af to opstemningsbassiner af jord dækket med et vandtæt lag 2 mm tykt polyethylen med en kapacitet på 100 000 og 30 000 m3 i henholdsvis 640 og 625 meters højde. Et eternitrør på 2 500 m og med en diameter på 400 mm, der kan modstå tryk på 7,5 bar, og som skal forbinde de to opsternningsbassiner med vandingsnettet. 5. 36 Hasteforanstaltninger vedrørende genanvendelse af spildevand fra rensningsanlægget i Torre de Cotillas (Murcia) Arbejderne omfatter følgende: Opsamling af det rensede vand ved hjælp af 2 600 m rør med en diameter på 500 mm. Bortledning af vandet til et opstemningsbassin med en kapacitet på 150 000 m3 og tilslutning til distributionsnettet (3 700 m rør med en diameter på 450 mm). Løft af vandet til et punkt for tilslutning til vandingsnettet ved hjælp af en pumpestation med 2 pumper (1 +1), der kan løfte vandet med 80 l/s, samt 1 000 m trykrør med en diameter på 350 mm. 5. 37 Genanvendelse af spildevand fra Alguazas (Alguazas kommune). Vandmangelen, der skyldes tørken, har medført en reduktion i den mængde, der normalt må anvendes til vanding i Alguazas, med deraf følgende fare for plantevæksten. Byen har et rensningsanlæg, der fungerer fuldt ud, og som leder det rensede vand ud i Mula. Hvis det rensede vand blev genanvendt, kunne der gennemføres vanding, der kunne holde liv i plntevæksten. n* Det er derfor nødyendigt hurtigt at gennemføre foraristaltninger, der gør det muligt at genanvende renset spildevand, for således at frigøre ressourcer til forbedring af drikkevandsforsyningen. Arbejderne omfatter følgende: Opsamling af det rensede vand ved hjælp af 500 m rør med en diameter på 500 mm. Et aflastningsbassin til det rensede vand med et lag 2 mm tykt polyethylen oven på geotekstil og med en kapacitet på 100 000 m3. Et aflastningsbassin til det rensede vand oven over de højest beliggende vandede arealer med et lag 2 mm tykt polyethylen oven på geotekstil og med en kapacitet på 100 000 m3. Et eternitrør på 5 500 m og med en diameter på 700 mm, der kan modstå tryk på 7,5 bar, og som skal forbinde reservoiret med vandingsnettet (hovedrør ledningen). Et eternitrør på 875 m og med en diameter på 400 mm, der kan modstå tryk på 7,5 bar, og som skal forbinde hovedrørledningen med pumpestationen i Saladar. Et eternittrykrør på 1 200 m og med en diameter på 350 mm, der kan modstå tryk på 7,5 bar mellem rensningsanlægget og aflastningsreservoiret. 3 000 m lang og 4 m bred tjenestevej langs hovechørledningen. Pumpestation med grupper på 150 hk samt elektrificering, automatisering, anlægsarbejder og rørarbejder. 5. 38 Genanvendelse af spildevand fra rensningsanlægget i Mula (Mula kommune). Byen Mulas vandforsyning er alvorligt truet på grund af overbelastningen af grundvandet og den vedholdende tørke i området. Arbejdet muliggør, at der frigives vandressourcer til forbedring af drikke vandsforsyningen. Landbrugsarealerne vandes for øjeblikket med vand fra den kunstige sø ved Cierva og fra brønde, der helt klart er overbelastede. Det rensede spildevand udledes i Mula neden for de vandede arealer. Der må derfor hurtigt gennemføres foraristaltninger, der gør det muligt at anvende de <H8 vandressourcer, som er så livsnødvendige for udbyttet og beskæftigelsen i landbruget, der er den eneste indtægtskilde for befolkningen i Mula. Arbejderne omfatter følgende: Anlæg af et reservoir til vand fra rensningsanlægget og løft af vandet til 80 meters højde ved hjælp af 4 pumper (3 + 1), der hver har en effekt på 80 hk. En transformator på 250 kVa. Et trykrør på 5 250 m og med en diameter på 300 mm, der kan modstå tryk på 10 bar. Et aflastningsbassin med et lag 2 mm tykt polyethylen og med en kapacitet på 50 000 m3. Et trykrør på 1 000 m og med en diameter på 400 mm, der kan modstå tryk på 7,5 bar, og som skal sikre forbindelse til vandingsnettet. PROJEKTER VEDRØRENDE TAJOS AFVANDINGSOMRÅDE Projekter vedrørende provinserne Toledo og Guadalajara 5. 39 Forbedring af Toledos vandforsyning fra Canal de las Aves (Castilla-La Mancha) I lange tørkeperioder er opsternningsbassinerne ved El Torcon og Guajaraz ikke længere tilstrækkelige til. af forsyne Toledo by. Derfor er de manglende vandressourcer blevet indvundet fra Tajo via Canal de las Aves oven for Aranjuez. Den planlagte foranstaltning skal øge pumpekapaciteten fra den nuværende højde i enden af kanalen samt forlænge trykrøret til aflastningsreservoiret og fordoble den første strækning. For at undgå de afbrydelser i forsyningen, der opstår af og til ved indløbet til pumpestationen, og som skyldes, at det er vanskeligt at opretholde en minimumsgennemstrømningsmængde for enden af en 40 km lang rørledning, er det planen at etablere et lille aflastningsbassin i nærheden af floden Algodor, idet den eneste eksisterende niveauforskel derved udnyttes. Arbejdet omfatter følgende: Et aflastningsbassin med et vandtæt dække ved Canal de las Aves med en kapacitet på 15 000 m3. Udvidelse af pumpelokalet og installering af en tredje gruppe motorpumper, der svarer til den kraftigste af de to eksisterende grupper, men en effekt på 486 hk. En trefaset transformator på 800 kVa. %13 Fordobling over ca. 3 160 m af den første strækning af trykrøret med et rør med en diameter på 500 mm. Rørledning på 4000 m med en diameter på 400 mm til aflastningsbassinet i Mont de Los Palos. 5. 40 Vandforsyningsnet i tre landsbyer i området Talavera de la Reina y Entrepenas Kloaknet og anlæg til rensning af spildevand i Entrepenas (Toledo og Guadalajara) Vandledningerne, der skal betjene 10 000 mennesker i tre landsbyer i Talavera- området, indebærer følgende arbejder: 15 000 m PVC-rør, der kan modstå et tryk på 6 bar (med en diameter på 300, 250 og 200 mm), og som skal forbinde Talavera de la Reinas net med det rensede spildevand med Talavera la Nueva ( 5 l/s), Alberche (10 l/s) og Calera og Choza (15 l/s). Rørene nedlægges i en 1,5 m dyb rende, og der skal således udgraves og påfyldes 30 000 m3 jord. Installering af 15 ventiler, 10 ventilationsklapper og 5 frisluser, der anbringes i observationsbrønde samt 4 målere i kasser. Vandledningen til landsbyen El Olivar (Entrepenas) omfatter følgende: Forbedring af den eksisterende indvinding, boring af en 120 m dyb brønd med en diameter på 450 mm, installering af en motorpumpe med en effekt på 3 l/s og anlæg af et nyt bassin med en kapacitet på 100 m3. 400 m forlængelse af den eksisterende samleledning og etablering af et præfabrikeret rensningsanlæg med budfældning, modning og filtrering dimensioneret til 500 personer. 5. 42 Hasteforanstaltninger vedrørende udvidelse af vandforsyningsnettet til det fælleskommunale anlæg i Algodor: strækning I og n (Toledo) Vandforsyningen til 26 landsbyer fra det fælleskommunale anlæg i Algodor sikres ved en ledning, der får vand fra den opdæmmede sø ved Finisterre. Da den imidlertid er udtørret, fås der forsyninger ved at hæve vand fra Tajo til landsbyen Ocana og derfra at lede det med 165 l/s i modsat retning til forsyning af Tembleque. Denne gennemsttøniningsmængde er utilstrækkelig om sommeren (de nuværende rørledninger tillader ikke højere gennemstrørnningsmængde). Nødvendig gennemsttømningsmængde: 250 l/s ( 162,5 l/s ved hjælp af en ny rørledning og resten ved hjælp af den eksisterende). Arbejdet omfatter følgende: Oo En ny rørledning (7 700 m), der løber parallelt med den første, som forbinder bassinet i Ocana med den gamle rørledning, og som til dækning af det umiddelbare behov kan lede 162,5 l/s, men i fremtiden op til 600 l/s. Denne første strækning kan dog på grund af tryktabet i rørene ikke selv transportere en tilstrækkelig mængde op til den ønskede højde (764 m) i Tembleque til forsyning af de omkringliggende landsbyer. Etablering af strækning nr. 2, der er 6 600 m land, og som skal begrænse tryktabet og gøre det muligt af løfte vandet i Ocana med et fødetryk på 63 m til Tembleque på kote 764, således at de omkringliggende landsbyer kan forsynes med vand fra samme net. i Castilla-La Mancha vil desuden forstærke Kommunesammenslutningen pumpestationen ved Tajo, således at den kan forsyne Ocafias reservoirer med 250 l/s (det er nødvendigt med en gennemstrørnningsmængde, hvis det fremtidige behov skal dækkes). De nævnte foranstaltninger skal sikre en gennemstrørnningsmængde på 150 l/s til Tembleque på kote 764 og dække det fælleskommunale anlægs fremtidige behov med et indløb på 600 l/s i Tembleque (nye -I- gamle rør). Projekter vedrørende provinsen Cåceres 5. 45 Supplerende arbejder i Cåceres og Malpartida de Plasencia Cåceres: Etablering af en elledning på 44 kV over ca. 15 km, som endeligt skal sikre elforsyningen til pumpestationen i Almonte, hvor der for øjeblikket kun er en midlertidig elforsyning. Ledningen sluttes til elledningen i Iberdrola, 6 km fra Cåceres. Det drejer sig om metalmaster med cementsokler. Der skal også etableres en transformerstation på 2 00 kVa. Malpartida de Plasencia: Anlæg af en omløbsdæmning med en kapacitet på 60 l/s i Obispo-kløften, hvorfra vandet ved hjælp af tyngdekraften løber ned til det eksisterende aflastningsbassin. Om vinteren forsynes rensningsanlægget direkte, mens bassinerne skal afhjælpe vandmangelen om sommeren. Nedlæggelse i en rende af en rørledning med en diameter på 300 mm og en længde på 4 713 m med plads til de fornødne ventiler og frisluser. PROJEKTER VEDRØRENDE GUADIANAS AFVANDINGSOMRÅDE 2 34- 5. 41 Hasteforanstaltninger vedrørende forsyning i Luciana og andre bebyggelser med vand fra opstenmingsbassinet ved Torre de Abraham (Ciudad Real) Luciana kommune har 700 indbyggere om vinteren (og det dobbelte om sommeren), og den ligger, hvor floderne Bullaque og Guadiana løber sammen. Landsbyen får for øjeblikket vand fra en næsten udtørret brønd. Befolkningens situation bliver derfor snart kritisk. De øvrige bebyggelser er små landsbyer i Porzuna kommune, der får vand fra almindelige brønde, der er ligeledes er ved at tørre ud. Men en PVC-rørledning på 15 km og med en diameter på 160 mm kan forsyningen af Luciana sikres fra de eksisterende vandledninger, der transporterer vand fra opstem- ningsbassinet ved Torre de Abraham. Men en PVC-rørledning på 12 km og med en diameter på 110 mm kan forsyningen af alle landsbyer i Porzuna sikres. I betragtning af den katastrofale vandforsyningssituation i de nævnte landsbyer bliver det fra næste sommer nødvendigt at forsyne befolkningen med vand fra tankvogne, medmindre der gøres noget straks. Projekter vedrørende provinsen Huelva 5. 32 Vandforsyning i den vestlige del af Andévalo-området (Huelva) Den vestlige del af Andévalo-området, der omfatter adskillige landsbyer, herunder Puebla de Guzman, Tharsis og Alonso, og har 15 000 indb. om vinteren (det dobbelte om sommeren) lider under vandforsyningsproblemer, der skyldes tørken i Guadianas afvandingsområde. Den planlagte løsning består i at aflede vand fra Chanza-Pedras-systemet ved hjælp af en 40 km lang rørledning med en diameter på 300 mm, der løber indtil det pågældende område, efter at vandet er behandlet i de anlæg, der hører under kommunesammenslutning i Huelva vestkyst i Aljaque. Med denne foranstaltning kan det meget alvorlige vandforsyningsproblem løses endeligt for befolkningen i området. Projekter vedrørende provinsen Badajoz 5. 43 Hasteforanstaltninger vedrørende vandforsyning i Los Montes, Capilla m. fl. (Badajoz) ?32_ Kommunerne Capilla, Garlitos og Tamurejo danner et byområde med 7 500 mennesker om vinteren (og det dobbelte om sommeren) i provinsen Badajoz, der ligger ved bredden af opstemningsbassinet ved Serena. Stedet hører under det fælleskommunale vandværk i Gadalemar. I Capilla har retableringsarbejder gjort det muligt at slutte vandindtaget og det nye rensningsanlæg til det gamle ledningsnet. De gamle rørledninger i Capilla er i meget dårlig stand, hvilket hindrer vandet i at nå frem til byområdet. De to andre bebyggelser ligger tæt på og kan let sluttes til nettet, men arbejdet med tilslutning til det fælleskommunale anlæg er endnu ikke begyndt. De to sidstnævnte bebyggelser få vand fra kilder, der ikke længere giver tilstrækkeligt meget og tilstrækkelig godt vand, og de befinder sig derfor i en permanent kritisk tilstand. I betragtning af landsbyernes katastrofale forsyningssituation, hvor de er totalt afhængige af vandleverancer i tankvogne, bør de planlagte arbejder gennemføres hurtigst muligt. Der skal derfor nedlægges 17 280 m støbejemsrør med en diameter på 200 mm med det fornødne særlige udstyr (frisluser, ventiler osv. ), og de faciliteter, der berøres af arbejdet, skal retableres. Projektet gør det muligt at dække vandbehovet hos de 7 500 personer i de tørkeramte kommuner, hvor befolkningstallet fordobles om sommeren. Projektet omfatter de følgende strækninger: Rørledning Siruela-Tamurejo (10 086,52 m lang) Et støbejernsrør på med en diameter på 125 mm mellem reservoiret i Siruela og det i Tamurejo. Rørledning til Zarza Capilla la Nueva (1070 m lang) Vandforsyningsnettet, der hører under konraiunesammenslutningen i Guadalemar, omfatter en rørledning fra Sancti Spiritus til Pefialsordo, og det er planen at lave en shuntledning herfra til forsyning af Zarza Capilla la Nueva. Rørledning til Zarza Capilla la Vieja (381 m lang) En shuntledning med en diameter på 100 mm fra den ledning, der forbinder Sancti Spiritus med Pefialsordo, til Zarza Capilla la Vieja. Rørledning Pefialsordo - Capilla (2 771,82 m lang) Nedlæggelse af en ny rørledning, der løber parallelt med den første undtagen over 947,23 m, hvor den forløber anderledes for at mindske arbejdets virkning i byen. Den nye rørledning er af støbejern med en diameter på 150 mm. 133 Trykrør fra dæmningen ved Serena. Da vandniveauet i opstemningsbassinet ved Guadalemar er for lavt til, at vandet kan pumpes op, skønnes det mere gunstigt at aflede vandet fra den opdæmmede sø ved Serena. Pumpningen sker ved hjælp af en pumpe med en effekt på 100 kVa, der kan løfte vandet med 250 l/s til 25 m, samt 2 961,83 m PVC-rør med en diameter på 500 mm. 5. 44 Hasteforanstaltninger vedrørende udvidelse af vandforsyningsnettet til det fælleskommunale anlæg i Tentudia i Fuentes de Leon, Bienvenida og supplerende arbejder Fuentes de Leon og Bienvenida lider under alvorlige vandforsyningsproblemer på grund af den vedvarende tørke i Guadianas afvandingsområde. De to nævnte landsbyer har hidtil ikke været tilsluttet vandforsyningsnettet under kommunesammenslutningen i Tentudia, som de hører under, fordi de har fået vand fra brønde, der hidtil har kunnet dække deres behov. Den planlagte løsning består i at etablere en rørledning, der afleder vand fra det fælleskommunale net i Tentudia. I Fuentes de Leon gennemføres tilslutningen på rørledningen i det vestlige område, hvorfra vandet ledes til det reservoir, der ligger på et sted kaldet "la Alameda". Rørledningen er 5 500 m lang og har en diameter på 150 mm. Det nuværende reservoir og hævesystem må ombygges indtil reservoiret ved Fuentes de Leon (elektromekanisk system og 2 000 m rørledning). I Bienvenida gennemføres tilslutningen på rørledningen i det nordlige område mellem afledningsrenden i retning mod Montemolin og reservoiret i Fuente de Cantos ved hjælp af en 13 km lang rørledning med en diameter på 200 mm. således at vandet kan ledes til landsbyen aflastningsbassin. Det er ligeledes nødvendigt af ombygge og reparere reservoiret og ventillokalet. Med denne foraristaltning kan vandforsyningsproblemet løses for tefolkriingen i området. PROJEKTER VEDRØRENDE JUCARS AFVANDINGSOMRÅDE Projekt vedrørende provinsen Alicante 5. 46 Arbejder i Marina Baj a-området (Alicante) Arbejderne tage sigte på at sikre drikkevandsforsyningerne i kommunerne under Consorcio de la Marina Baja (Benidorm, Villajoyosa, Altea, Finestrat, Polop, La Nucia, Alfaz del Pi og Callosa de Ensarria), hvor vandressourcerne er i fare for at tørre ud på grund af den vedvarende tørke. Problemet berører 300 000 personer. En undersøgelse af situationen har z^ vist, at der straks må gøres noget for at styrke vandforsyrimgsinfrastrukturen ved følgende foranstaltninger: Delvis fordobling af den nuværende vandledning mellem Guadalest-dæmningen og kummunerne under Consorcio de la Marina Baja over 8 km ved hjælp af støbejerns- og eternitrør med en diameter på henholdsvis 700 mm og 500 mm. Installering særligt udstyr (30 enheder) til beskyttelse af rørledningen. 6. MM Denne gruppe af projekter tager sigte på at løse tørkeproblemet i de områder, der er hårdest ramt af vandmangelen. Vigtigste mfl; At give de berørte område en infrastruktur, der er tilstrækkelig til at sikre drikkevandsforsyningen. At forbedre forsyningsbetingelseme for byerne. At forbedre vandkvaliteten. At undgå overbelastning af overfladevandet og grundvandet samt de deraf følgende negative miljøvirkninger. Sekundære mål: At forbedre hygiejnen og livskvaliteten for den pågældende befolkning. At øge de disponible vandmængder ved hjælp af restriktioner og en rationel og koordineret udnyttelse. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Vigtigste arbej der Begyndelse Afslutning 15. 3. 95 31. 12. 96 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Eftersom de oplysninger, der er nødvendige for at gennemføre en costbenefitanalyse af en gruppe projekter som disse, ikke altid kan fremskaffes umiddelbart, må visse af dem beregnes indirekte på grundlag af en række kriterier og forudsætninger. Omkostningerne er beregnet ud fra følgende: "2 3fe investeringsudgifter, der fremgår af projektoplysningerne driftsudgifter, dvs. alle udgifter ved driften af de pågældende infrastrukturer og udgifter til elementer, hvis levetid er kortere end projektets. Fordelene er beregnet ud fra værdien af de skader og udgifter, der undgås, og værdien af de goder og faciliteter, samfundet råder over som følge af projektets gennemførelse. De forventede fordele er: Sikkerhed for disponible vandressourcer Forbedring af vandkvaliteten Reduceret overbelastning af de vandførende lag. Den interne rente varierer mellem 569 % og 2,94%. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Gruppen af projekter er med til at gennemføre målene i EF-traktatens artikel 130 R, idet de sikrer drikkevandsforsyningen for befolkningsgrupper, der befinder sig i en alvorlig mangelsituation, og som således får bevaret livskvaliteten. 10. Omkostnings og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede ornkostninger (efter 11. 4. 95): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 25 904 832 85% 30 476 273 30 476 273 136 SEGURAS AFVAN1IIK3SOMRÅDE Anlæg til afsaltning af drænvand fra Pedrera (Ali cante) Genanvendelse af spildevand fra rensningsanlægget i Bullas (Murcia). Genanvendelse af spildevand fra rensningsanlægget i Torres de Cotilla (Murcia) Genanvendelse af spildevand fra rensningsanlægget i D' Alguazas (Murcia) Genanvendelse af spildevand fra rensningsanlægget i Mulla (Murcia) TAJOS AFVANDINGSOMRÅDE Forbedring af Toledos vandforsyning fra Canal de las Aves (Castilla-La Mancha) Vandforsyningsnet i området Talavera de la Reina y Entrepenas samt kloaknet og rensningsanlæg i Entrepenas Vandforsyningsnet under kommunesammenslutningen i Algodor: strækning I og II (Castilla-La Mancha) Supplerende arbejder i Cåceres og Malpartida de Plasencia (Extremadura) GUADIANAS AFVANDINGSOMRÅDE Vandforsyning i den vestlige del af Andévalo-om rådet (kommunerne Puebla de Guzman, Tharsis og Alonso i Huelva) Vandforsyning til Luciana og andre bebyggelser med vand fra opstemningsbassinet ved Torre de Abraham (Barrio Bullaque, Castilla-La Mancha) Hasteforanstaltninger vedrørende vandforsyning i Los Montes-området (Badajoz) Udvidelse af vandforsyningsnettet til det fælleskom munale anlæg i Tentudia i Fuentes de Leon, Bien venida (Extremadura) PROJEKTER VEDRØRENDE JUCARS AFVAN DINGSOMRÅDE Fordobling af vandledning i Marina Baja-området (Alicante) 12 290 310 3 634 728 1 909 773 2 587 434 2 063 786 2 094 589 8 532 370 1 971 378 1 324 520 4 004 361 1 232 111 8 113 453 3 696 334 905 601 1 601 745 1909 773 1 540 139 1 540 139 ? 3* Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/030 1. Projektets titel Rensningsanlæg i Jaen 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direction General de Planification P* de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: Direcciôn General de Obras Hidraulicas 3. 2. Adresse: C/Sierpes 41, 41075 Sevilla 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Andalucia. ' 5. Beskrivelse KLOAKERING: Udvidelse af den eksisterende samleledning, der munder ud i et fordelingsanlæg med et aflastningsbygværk med skydeventil, hvorfra afledningsrenden begynder, og derefter et opsamlingsbassin. FORBEHANDLING: skrabbebeartejdning af faste stoffer ved hjælp af tre kanaler med ristværk og sigter. slamudskilning og fjernelse af olie og fedtstoffer. FØRSTE BUNDFÆLDNING: Efter forbehandlingen ledes vandet til et fordelingsanlæg. Anlæg råder over to bundfældningstanke, der er cirkelformede med en diameter på 30 m. Slammet ledes til pumpeanlægget. BIOLOGISK FORBEHANDLING: Vandet fra den første bundfældning ledes til et fordelingsanlæg, der fordeler vandet til de forskellige behandlingslinjer. Vandet, både det, hvor slammet har bundfældet sig, og det slamholdige fordeles i to reaktionsbassiner på 14 x 61 m, der opdelt i rum. I den iltede afdeling foretages det samme ved hjælp af bobleudstyr og undervandspropeller. ANDEN BUNDFÆLDNING: Den består af to bundfældningsbassiner med indsugning, hvor slammet suges ind. Slammet bevæget ved hjælp af undervandspumper. Vandet desinficeres med klor, og slammet sies, fortykkes, homogeniseres, modnes, tørres og oplagres. m BEHANDLING AF SLAMMET: sigtning, fortykning, anaerob fermentering, oplagring, tørring. Mål SPECIFIKKE MÅL: Nuværende befolkning: 135 000 indb. Befolkningsækvivalens: 146 000 BOD5 gennemsnit i alt: - input- 260 mg/l BOD5 gennemsnit i alt - output: > 90% SS gennemsnit i alt - input: 340 mg/l SS gennemsnit i alt - output: >90%. Behandlet vandmægde - gennemsnit pr. dag: 33,750 mVdag. 7. Thfeptøn Kategorial arbejder Vigtigste arbej- der Begyndelse Afslutning 1. 12. 1994 31. 8. 1996 ni imiiia—aaBsa—ma ^mamamamamaaamamammmamamtmaaamamazaéaa^amamamoMawammeat ni n i i a 8. Vurdering af omkostninger og sociale og wknnnmiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: installationernes levetid: 20 år drifts- og vedligeholdelsesudgifter renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) miljøfordele. Projektets interne rente er på 10,18%, ekskl. rensningsanlæggets restværdi. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Bidrag til den integrerede forureningsbekæmpelse, hindring af spildevandsudledning og forvaltning af vandressourcerne. Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 133 De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, finder anvendelse. 10. Omkostninger pg støtte (i ECV) Omkostninger i alt: Støtteberettigede ornkostninger (efter 11. 4. 95): Støttesats: 80% Støtte fra Samhørighedsfonden: 11 628 050 ECU 11 628 050 ECU 9 302 440 ECU t^o Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/031 1. Projektets titel Rensningsanlæg i Huesca og Teruel 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification 2. 2. Adresse: P# de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: D. G del Agua. Diputaciôn General de Aragon 3. 2. Adresse: P* Maria Agustin, 36 - 50071 Zaragoza 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: 5. Aragon (Huesca og Teruel) Beskrivelse Samleledninger og 2 anlæg til rensning af byspildevand i Huesca og Teruel. Projektet omfatter sekundær rensning i et klassisk biologisk anlæg med modning og mekanisk tørring af slam, der er aktiveret på mellemniveau. 6. Mål Forbedre vandkvaliteten i vandløbene Isuela, Flumen, Acanadre og Cinca i Huesca og Turia i Teruel, der stiger fra nuværende kvalitetsniveau C5 og C4 til C3. Fremme vandbesparelsen og genanvendelse af vand. i<i± SPECIFIKKE MAL Antal indb. (tilsluttet) Indbyggerækvivalent BOD5 gennemsnit i alt - input HUESCA 13 400 130 000 300 mg/l BOD5 gennemsnit i alt - £25 mg/l output SS gennemsnit i alt - input 297 mg/l 1 TERUEL 8 200 67 500 360 mg/l ^25 m8/l _^ 4 4° m&n ^ 30 m%n n 2 32 m 3 / d aS SS gennemsnit i alt - output Behandlet vandmængde - gennemsnit pr. dag: % industrispildevand £25 mg/l 25 920 mVdag 25% 25% 7. Tidsplan I — - — — — " -P M" - ^" """!V" • • I, • "' — T - ^ ^ T T - F n ™ 1 —• " ' "* Begyndelse Afslutning Vigtigste arbej- der 1. 10. 95 31. 5. 98 Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende forudsætninger: installationernes levetid: 20 år drifts- og vedligeholdelsesudgifter renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) miljøfordele. Projektets interne rente er på 8,93% generelt set, nemlig 11,85% for rensningsanlægget i Huesca og 4,57% for det i Teruel. Vurdering af virkningen på miljøet Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. <U»fc- Forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne. Forvaltning af vandressourcerne. Beskyttelse af mennesker sundhed. Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF i byområder med over 15 000 i ikke-følsomme indbyggerækvivalenter med udledning i ferskvand områder. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, finder anvendelse. 10. Omkostning^ Og støtte (i ECU) Cmikostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 1995): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: ' 19. 511. 952 19. 138. 631 80% 15. 310. 905 U,3 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/0391/ 1. Projektets titel Kloakering i Sella- og i Pilona-området. 2. Myndighed! der er a. nsv?r|jg f(F ansøgningen 2. 1. 2. 2. Navn: Adresse: Direction General de Planification P* de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myn^ighefL fly er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 3. 2. Navn: Adresse: Conserjeria de Medio Ambiente y Urbanismo Coronel Aranda S/N - 33005 Oviedo 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: 4. 2. Region: Asturias Spanien 5. Beskrivelse Kloakering i Cangas de Onis og Cano Arbejdet består af tre adskilte dele: a) b) c) Net af samleledninger i Cano og tilslutning af dette til nettet i Cangas de Onis 3 452 m. Forbedring af det interne net i Cangas de Onis over en samlet længde på 5 673 m. Samleledninger i Cangas de Onis langs Sellas bredder. Fremover bliver udledningerne koncentreret på et sted, hvorfra de pumpes tilbage til det kommende rensningsanlæg. Arbejdet omfatter nedlæggelse af 2 669 m rør med forskellig diameter og af forskellige materialer. <^s Samldedninger og Infiesto og Villamayor (Pilona) Arbejdet omfatter etablering af en samleledning, der skal opsamle spildevand fra strækningen i Pilona mellem bebyggelserne Infiesto og Se vares, der begge ligger i Pilona kommune. Der skal lægges 15 680 m rørledning, mest i 1er eller armeret beton. Kloakering i Ribadesella. Fase I. Retablering af samleledningeme i Ribadesella og rørledningerne i nettet på Sellas højre bred samt af alle andre rørledninger, hvis retablering er en direkte eller indirekte konsekvens af kloakeringen. Når projektet er helt gennemført, bliver disse samleledninger tilsluttet nettets overordnede samleledninger og til det overordnede system til rensning og behandling af spildevand. Kloaknettet kommer til at bestå af rør med en diameter mellem 300 og 1 500 mm af 1er eller armeret beton. 6. Mål Forbedring af vandkvaliteten i 25 km af Sella. Det arbejde, der indgår i denne gruppe af projekter, udgør første fase i en mere storstilet aktion, der tager sigte på at etablere rensningssystemer, som er tilpasset forholdene og er i overensstemmelse med EU-reglerne. Det planlagte arbejde vedrører direkte 10 496 indb. , dvs. 31% af den samlede befolkning i Sella - Pilona-området, og det kan opdeles således: Kloakering i Cangas de Onis og Cano: 3 600 indb. Samleledninger og Infiesto og Villamayor: 3 076 indb. Kloakering i Ribadesella (fase I): 3 820 indb. SPECIFIKKE MÅL: Nuværende befolkning: 10 496 indb. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Vigtigste arbej der Afslutning 31. 8. 1995 31. 12. 1997 ti<5 8. Vurdering af omkostninger ng wiflle og økonomiske virkninger Den interne rente er på 6% generelt set, og den fordeler sig således på de enkelte projekter: 6%: Kloakering i Ribadesella 4%: Infiesto 9%: Cangas 7%: Onis et Cano. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. Forbedring af miljøkvaliteten i byområder og i beskyttede områder og landskaber. Beskyttelse af mennesker sundhed. Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 11 125 965 ECU 11 125 965 ECU 80% 8 900 772 ECU ^ ,6 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/033 1. Projektets titel Rensningsanlæg i Castilla-La-Mancha. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification 2. 2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: D. G de Carreteras, Obras Hidraulicas y Transportes Direcciôn General de Carreteras 3. 2. Adresse: P° del Cristo de la Vega, S/N - 45071 Toledo 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Castilla-La Mancha 5. Beskrivelse i følgende Etablering af samleledninger og 8 rensningsanlæg kommuner i C A. de Castilla-La Mancha: Talavera de la Reina, Tarancôn, Madrilejos, Villacafias, Navalcân et Parrillas, San Pablo de los Montes, Camunas, Mariana, Sotos og Zarzuela. Projektet omfatter en sekundær biologisk rensning. 6. Mål Hovedformålet er at give ovenstående kommuner en sekundær rensning af deres spildevand for at undgå, at deres affald skader miljøet. (l l, V SPECIFIKKE MAL ET rm 126 500 T 126 000 65/11/61/033 Nuværende befolkning Indbygger ækvivalens Sæson- bestemt indbyggertal K5ÏÏ5 gennemsnit i alt - input (mg/1) BUÏÏ3 gennemsnit i alt - output (mg/1) SS gennemsnit i alt - input (mg/1) 5S~"~"—— gennemsnit i alt - output Behandlet vandmængde - gennemsnit pr. dag (m3/dag) « industrispilde vand f. i. : data foreligger ikke 134 500 rar Krø" 55" — ïïnm ÏTTOTr TTT50D" 0 25 T EW B200 E75Ô 52 800 S50Ô0 14 000 10 240 E~§53 k 670 G 750 !T rr n ci EOTT n mr rør 33ÏÏ" rø" E3T 55T FI rar 55 E5 25 55" E3 ES Eïï Uffî Bffî rør B5T M5 EŒ rør 35" 05 55" 55" 37 u 5W EW EW F56T ÏW 510 K12,5 m% w% m HHF m% ro^- M" 1. Talavera de la Reina 2. Tarancôn 3. Madrilejos 4. Villacanas 5. Navaloa og Parrillas 6. San Pablo de los Montes 7. Comunas 8. Mariana, Sotos og Zarzuela ?4 K 7. Tidsplan ssssmsssssssssssmsmssBssB Kategori af. arbejder Vigtigste arbejder i ^ssasssx Begyndelse ssssssss— , , Afslutning = 1. 3. 1995 30. 6. 1996 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende forudsætninger: - installationernes levetid: 20 år - drifts- og vedligeholdelsesudgifter - renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) - miljøfordele. Projektets interne rente er på 5,66%. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektgruppen bidrager til følgende: Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. Hensigtsmæssig forvaltning af vandressourcerne. Foranstaltningerne giver tilsammen en række kommuner en ordentlig spildevandsrensning, og der udledes mindre forurenet spildevand i vandløbene, hvis vandkvalitet dermed bliver forbedret væsentligt. Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF om rensning af byspildevand. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, finder anvendelse. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt:18. 512. 914 Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 1995):18. 512. 914 Støttesats:80% Støtte fra Samhørighedsfonden: 14. 810. 331 H, S Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/034 1. Projektets titel Kloakering og rensning af spildevand på den katalonske kyst 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcciôn General de Planification 2. 2. Adresse: P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: 4. Sted Junta de Sanejament Provença, 204-208 08036 Barcelona 4. 1. Medlemsstat: Spanien Cataluna 4. 2. Region: 5. Beskrivelse Gruppe af 9 projekter, der danner et samlet system, som består af rensningsanlæg, kloaknet og udledninger i havet. I alle tilfælde omfatter rensningen følgende etaper: skrubbebearbejdning, slamudskilning og fjernelse af olie og fedtstoffer, gennemstrørnningsmåling, iltning og flocculation, første bundfældning, biologisk rensning, anden bundfældning, recirkulation af slammet og tilsætning af klor. Slambehandlingen omfatter udskilning og pumpning af det første slam, koncentrering, iltning og fermentering af slammet, oplagring af det fermenterede slam, dehydrering ved hjælp af sibåndpresse og oplagring af det dehydrerede slam. For det meste genanvendes slammet til landbrugsformål. 1. Anlæg i Vilanova og la Geltru: Vandrensningen omfatter et statisk ristværk, slamudskilning og fjernelse af olie og fedtstoffer, iltning og flocculation, første bundfældning, biologisk rensning og anden bundfældning. Slambehandlingen omfatter koncentrering, dehydrering ved hjælp af sibåndpresse. Efter dehydreringen tørres slammet ved varmebehandling og behandles derefter i det eksisterende forbrændingsanlæg. Materialet og samleledningeme er af armeret beton. Samleledningeme har en diameter på 600 mm eller derover (14 600 m). Anlægget omfatter 5 pumpestationer. 2. Anlæg i Cunit-Cubelles Rensningsanlægget i Cunit-Cubelles har samme specifikationer som anlægget i Teia, men har desuden et anlæg til dehydrering af slam ved hjælp af sibåndpresse. Cunit-Cubelles-rørledningen, der er af eternit, har en længde på 2 267 m og en diameter på 500 mm. En del af samleledningeme er allerede etableret: Den ene, der har en længde på 400 m og en diameter på 400 mm, modtager spildevand fra Avenida de la Font via et dobbelt rør på 300 m og med en diameter på 250 mm. Den anden, der kommer fra pumpestationen i Cubelles, er på 2 600 m og har en diameter på 500 mm. 3. Anlæg i Cambrils: Vandrensning: gennemstrørnningsmåling, skrubbebearbejdning, slamudskilning første bundfældning, aflastningsanlæg, og fjernelse af olie og fedtstoffer, biologisk rensning, anden bundfældning og gennemstrørnningsmåling. Slamrensning: koncentrering af det første slam, koncentrering af det overskydende biologiske slam, iltning, pumpning af det slam, der skal fermentere, anaerob fermentering, oplagring og mekanisk tørring ved hjælp af sibåndpresse. Den daglige gennemstrørnningsmængde når i gennemsnit op på 64 414 mVdag, og den maksimale gennemstrørnningsmængde er på 4 107 m3/h. Kystens nye samleledning, der bortleder vand fra individuelle rørledninger, om fatter to trykrør på henholdsvis 1 776 m og med en diameter på 400 mm og 2 193 m og med en diameter på 630 mm. Pumpesystemet mellem sammenløbspunktet og det kommende rensningsanlæg består af to trykrør på 3 675 m og med en diameter på 900 mm. Hl_ Det rensede vand ledes bort ved hjælp af et rør med en diameter på 900 mm. Den del af samleledningen, der forbinder spildevandet fra Vinyols kommune med nettet, har en længde på 986 m og en diameter på 400 mm. 4. Anlæg i Altafulla: Rensningsanlægget, der er dimensioneret til 10 000-40 000 indbyggerækvivalenter med sæsonudsving i forholdet 10:1, omfatter ikke fjernelse af næringsstoffer. Anlægget omfatter forbehandling, kemisk udfældning med første bundfældning i højsæsonen, biologisk rensning af slam, der er aktiveret ved hjælp af oxydanter i lavsæsonen og klassisk rensning i højsæsonen, anden bundfældning og anaerob fermentering af slammet i højsæsonen evt. med efterfølgende kemisk stabilisering. Slambehandlingen omfatter koncentrering med anaerob fermentering og dehydrering ved hjælp af sibåndpresse (mulighed for anvendelse som gødning). Samleledningeme har en længde på 10 000 m og en diameter på 400 mm. 5. Anlæg i Torredembarra: Vandrensning: skrubbebearbejdning, slamudskilning og fjernelse af olie og fedt stoffer, første bundfældning, aflastningsanlæg, biologisk rensning, anden bund fældning og gennemstrørnningsmåling. Slamrensning: koncentrering af det første slam, koncentrering af det overskydende biologiske slam, iltning, pumpning af det slam, der skal fermentere, anaerob fermentering, oplagring af slammet og mekanisk tørring ved hjælp af sibåndpresse. 6. Anlæg i Blånes: Vandrensning: gennemstrørnningsmåling, skrubbebearbejdning, slamudskilning og fjernelse af olie og fedtstoffer, første bundfældning, aflastningsanlæg, biologisk rensning, anden bundfældning og gennemstrørnningsmåling samt desinficering. Slamrensning: koncentrering af det første slam, koncentrering af det iltning, pumpning af det slam, der skal overskydende biologiske slam, fermentere, anaerob fermentering, oplagring og mekanisk tørring ved hjælp af sibåndpresse. 7. Anlæg i Sitges: •-} v L -> Vandrensning: skrubbebearbejdning, slamudskilning og fjernelse af olie og fedt stoffer, første bundfældning, biologisk rensning og anden bundfældning. Slamrensning: koncentrering af det første slam, koncentrering af det overskydende biologiske slam, pumpning af det slam, der skal fermentere, anaerob fermentering, oplagring og mekanisk tørring. 8. Anlæg i Matarô: Projektet omfatter følgende rensningsetaper: forbehandling, første bundfældning, biologisk rensning, anden bundfældning, tilsætning af klor, recirkulation af akti veret slam, koncentration af slammet, pumpning slammet, dehydrering og fjernelse af lugtgener. 9. Anlæg i Teia: indbyggere med Rensningsanlægget, der er dimensioneret sæsonudsving ikke fjernelse af næringsstoffer. Rensningen omfatter: forbehandling, første bundfældning, biologisk rensning af det aktiverede slam, anden bundfældning, anaerob mesofil fermentering. i forholdet 3:1, omfatter til 40 000 Slammet forarbejdes til kompost efter dehydreringen. På grund af stigningen i befolkningstallet og etablering af nye industrivirksom heder er det nødvendig at fordoble samleledningeme, som får en diameter på mellem 600 og 350 mm og er lavet af polyester forstærket med glasfiber, over en strækning på i alt 20 950 m, og der skal etableres 8 pumpestationer. 6. Mål De vigtigste data for de forskellige delprojekter fremgår af nedenstående skema: SPECIFIKKE MÅL 95/11/61/034 Nuværende befolkning Indbygger- ækvivalens Sæsonbestemt indbyggertal BOD5 gen nemsnit i alt - input (mg/l) BOD5 gen nemsnit i alt - output (mg/l) SS gennemsnit i alt input (mg/l) SS gennemsnit i alt - output (mg/l) Behandlet vandmængde - gennemsmt pr. dag (mVdag) % industri spildevand Villanova y la Geltrti 80. 000 Cubelles Cambrils Alta- fulla Torre- dembarra Blånes Sitges Mataro a i 43. 200 171. 252 39. 528 100. 194 89. 796 95. 000 172. 00GK» 80 000 65 000 171 252 65 000 106 896 109 989 60 000 172OO0DQ 30. 000 40. 000 151. 130 25. 350 88. 600 64. 133 75. 000 35. 000 02 300 375 250 375 250 350 360 475 0 0 25 25 25 25 25 20 20 25 • 300 300 300 228 300 420 320 375 0 0 35 35 25 25 25 25 20 35 15 000 16 250 25 000 8 292 33 381 19 296 18 000 57 0000Q 15% 10% 10% 10% 20% 7. Tidsplan Kategori Begyndelse Afslutning Vigtigste arbej- 1. 3. 95 der 31. 12. 95 7 Li , 8. Vurdering a* omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Der er udarbejdet en costbenefitanalyses på grundlag af følgende forudsætninger: installationernes levetid: 20 år drifts- og vedligeholdelsesudgifter renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) miljøfordele. Projektets interne rente er på 8,2% i alt. Fordeling pr. anlæg: Cambrils Mataro : Teia : Cumt-Cubells : Sitges : Vilanova: Blånes : Altafulla : Torredembarra : 5,09% 28,5% 7,4% 2,8% 5,3% 4,6% 9,1% 0,2% 0,9% 9. Vurdering af virkningen på miljøet Spørgsmålet om bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten i kystområdet er af afgørende betydning, idet området har enormt mange besøgende som følge af masseturismen og væksten i ejendomssalget. I øvrigt gør den fysiske personlige kontakt og anvendelse af vandet som badevand det nødvendigt at opretholde en rimelig hygiejnestandard. En ordentlig forvaltning af de marine vandressourcer forudsætter, at alle udledninger, der kan være miljøskadelige som følge af bioakkumulation, reduceres. Desuden bør grundvandsforureningen undgås, samtidig med at det ikke- forurenede vands kvalitet bevares og spildevandet renses, således at det kan anvendes som drikkevand. Indholdet af affaldsstoffer i det rensende vand er i overensstemmelse med direktiv 91/271/EØF. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, finder anvendelse. 55 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt : Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 1995): Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden Fordeling af de samlede omkostninger (ECU): Villanova y la Geltru: Cubelles: Cambrils: Altafulla: Torredembarra: Blånes: Sitges: Matarô: Teia: 73 649 452 73 649 452 80% 58 919 562 6 751 969 5 267 275 931 476 6 480 905 13 368 407 9 099 142 9 635 110 8 747 990 4 983 890 V:> i Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordm>- (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/035 1. Projektets ffiel Fuldstændig spildevandsbehandling ved Ria de Vigo 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direction General de Planification P' de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Conselleria de Politica Territorial, Obras Publicas et Vivienda (Direcciôn Xeral de Obras Publicas) Edificios Administratives de SanCaetano 4. Sied 4. 1. Medlemsstat: Spanien Galicia 4. 2. Region: 5. Beskrivelse Rensningsanlæg ved Lagares (Vigo), der skal rense det meste af by spildevandet fra Vigo by. Spildevandet udledes for øjeblikket i Ria de Vigo og i Lagares uden forudgående rensning. Hovedsamleledninger i Cangas de Morrazo og rensningsanlæg i Cangas med henblik på rensning af byspildevandet, der for øjeblikket udledes i recipientvandene uden forudgående rensning. Samleledning på flodbredden ifølge den særlige plan for fuldstændig spildevandsbehandling i Vigo - PESIV - (Cabrai kommune), der skal sikre fuldstændig spildevandsbehandling i Lageres' afvandingsområde ved hjælp af en forlængelse af en forlængelse af de samleledninger, myndighederne har etableret ind til flodens udspring i Cabrai kommune, således at flodens bredder kan anvendes som byzoner. Det er en meget vigtig faktor, idet Lagares løber gennem Vigos byområder. Samleledninger på bredden af riaen, strækning 1, 2, 3, 4, 7, 8, 9 og 10 samt forbehandling, bortledning og pumpning i Calle Corufia. Arbejdet, der indgår i PESIV, omfatter en samleledning hele vejen langs med Vigos kyststrækning mellem Mont de La Guia og kirken i Bouzas. Arbejdet kompletterer de strækninger, der allerede er gennemført af Vigo kommune, og som skal lede spildevandet fra Bouzas til rensningsanlægget ved Lagares. Kommunen er for øjeblikket i færd med at gennemføre strækning 5 og 6. Rørledninger og rensningsanlæg i Teis (Vigo kommune). Etablering af samleledninger fra kommunegrænsen mellem Vigo og Redondela til Teis området, hvor der opføres et rensningsanlæg. Dermed kan alt spildevand fra område nord for Mont de La Guia ledes bort og renses i Teis-området. Rensningsanlæg i Zamans. Rensning af spildevand fra Zamans-området (syd for Vigos område) og fra Vigos universitetscampus. Arbejdet gør det muligt at rense det spildevand, der ledes ud i Vilaza (biflod til Minor, der løber ud i Ria de Baiona). Fuldstændig spildevandsbehandling i bunden af Ria de Vigo: Samleled ninger i området omkring Vilaboa, Arcade, Pontesampaio og andre landsbyer i bunden af Ria de Vigo og et rensningsanlæg, der skal løse problemer med spildevand fra hele området, der bliver tættere og tættere befolket og omfatter adskillige byområder, især langs kysten. Udvidelse af samleledningeme i Redondela: Rensningsanlægget i Redon dela, der stod færdigt i 1992, har to rensningsetaper og leder det rensede vand ud i havet via en rørledning. Efter at anlægget er taget i brug, har det vist sig nødvendigt at forbedre kloaknettet, der er i dårlig stand og har konstruktionsfejl. Det er endvidere nødvendigt af udvide kloaknettet, således at alt spildevand fra Vigo kommune og nordområdet kan ledes til anlægget i Redondela. Samleledning og rensningsanlæg i Moana: Hovedsamleledninger i Moana og rensningsanlæg med henblik på rensning af byspildevandet, der for øjeblikket udledes i recipientvandene uden forudgående rensning. Fuldstændig spildevandsbehandling i Gondomar og ved floden Minor: Spildevandsbehandling i bunden af Ria de Baiona og af floden Minor med henblik på udnyttelse af vådområdet "Ramallosa". Samleledninger og forbedring af rensningsanlægget i Nigrån (anden rensningsfase). Nigrån kommune råder over en forbehandlingssystem og en afgangsledning, der er blevet forlænget for nyligt. I betragtning af antallet af indbyggerækvivalenter og de stigende sæsonudsving, der skyldes de mange turister om sommeren, er det nødvendigt at etablere et anlæg, der kan foretage anden rensning af spildevandet. Desuden skal kloaknettet forlænges, for at et større antal indbyggere kan blive tilsluttet. 6. Mai i^ Projektet tager først og fremmest sigte på at etablere en rensning af byspildevandet fra Ria de Vigos byområder. Der er tale om spildevand fra 754 000 indbyggerækvivalenter. Rensningsanlæggenes kapacitet er ca. 8 000 m3/h i gennemsmt, dvs. 192 000 mVdag. Blandt de sekundære mål kan nævnes udnyttelse af flere kyststrækninger til offentlige formål og turisme. SPECIFIKKE MÅL: - Nuværende befolkning: 400 000 indb. - Forventet indbyggerækvivalens: 500 000 indb. - BOD5 gennemsnit i alt - input- 231 mg/l - BOD5 gennemsnit i alt - output - : < 25 mg/l - SS gennemsmt i alt - input - : - SS gennemsnit i alt - output - : < 25 mg/l - Behandlet vandmængde - gennemsnit pr. dag: 129 600 mVdag 7. Tidsplan — • — • — — — — — — — • — —' ' ' ' • — — — — -— ' ' — • — — —• -- Kategori Begyndelse Vigtigste arbej- der 1. 12. 1994 Afslutning 31. 12. 1998 s s s s s c B S s a a s m s a a s ss i , i gasasasaassgsBaBBsagssgSBBB ni aaaarsaa m 1 — —' 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: installationernes levetid: 20 år drifts- og vedligeholdelsesudgifter renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) miljøfordele. Projektets interne rente er på 7,4% i alt, der fordeler sig således: Rensningsanlæg i Zamans: 8,9% Rensningsanlæg i Canga: 8,2% Rørledninger og rensningsanlæg i Teis: 7,6% Fuldstændig spildevandsbehandling i Moana: 8,3% Bunden af Ria de Vigo og Redondela: 7,3% Spildevandsbehandling i Minor: 8% Spildevandsbehandling i Lageres' afvandingsområde: 6,9%. n°> 9. Vurdering af virkningen pft miljwt Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, beskyttelse af mennesker sundhed og rationel udnyttelse af vandet. Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF om rensning af byspildevand, 79/923/EØF om kvalitetskrav til skaldyrvande og 76/160/EØF om kvaliteten af badevand. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, fmder anvendelse. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt : Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 1995): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden Støtten pr. projekt fordeler sig således: E. D. A. R. rio Lagares Colector y E. D. A. R. Cangas Colector Cabrai Colector margen ria T. 7 y 8 Colector margen ria T. 9 y 10 Pretratamiento, aliviadero y bombeo C/ Coruna E. D. A. R. Zamans Saneamiento integral de Moana Colectores y E. D. A. R. Teis Saneamiento fondo ria de Vigo Colector margen ria T. 1, 2, 3, y 4 Ampliation coplectores Redondela Ampliation colectores y E. D. A. R. secundaria Nigrån Saneamiento integral Gondomar y rio Minor 86 198 505 ECU 85 459 239 ECU 80% 68 367 391 ECU (ECU) 1. 609. 735 4. 059. 806 3. 622. 407 2. 981. 709 4. 688. 183 3. 037. 154 2. 513. 507 7. 540. 521 14. 101. 513 5. 797. 083 8. 439. 962 4. 189. 178 3. 862. 668 4. 836. 036 î€o Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/036 1* Projektets titel Samleledninger og rensningsanlæg i Valencia 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification 2. 2. Adresse: P* de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: 3. 2. Adresse: 4. &eji Entitat publica de Sanejament d'Aiguës Residual C/ General Elio, 8 - 46010 Valencia 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Comunidad Valenciana 5. Beskrivelse Gruppe af tre projekter, der tager sigte på at bortlede og rense spildevand for at undgå udledning af forurenet spildevand i offentlige vandløb. Projekterne indgår i Comunidad Valancianas overordnede spildevandsplan. 9 61 6. Mål SPECIFIKKE MÅL 95/11/61/036 Nuværende befolkning Indbyggerækvivalens BOD5 gennemsmt i alt - input (mg/l) BOD5 gennemsnit i alt - output (mg/l) SS gennemsmt i alt - input (mg/l) SS gennemsmt i alt - output (mg/l) Behandlet vandmængde - gennemsmt pr. dag (mVdag) % industrispildevand 7. Tidsplan Bunol Alborache 12 000 45 000 400 Turia Xativa 95 000 345 40 000 325 25 760 35 25 422 35 20 250 20 7000 24 500 7000 67,2% 11% 8% Kategori Begyndelse Afslutning XATIVA CAM, del ~ "TURIA" 27. 5. 95 18. 8. 95 22. 2. 95 27. 8. 96 18. 2. 97 22. 5. 96 ~~ 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: -installationernes levetid: 20 år -drifts- og vedligeholdelsesudgifter -renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) -miljøfordele. ? é. i Den interne rente er på 12% for Buiiol-Alborache-projektet, 10% for Camp del Turia- projektet og 10% for Xativa-projektet. 9. Vurdering af virkningen på miljøet -Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. -Forbedring af miljøkvaliteten i byområder og i beskyttede områder. -Beskyttelse af mennesker sundhed. -Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, fmder anvendelse. lfl. Qmlrøstninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt : Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 95): Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: Fordeling af omkostningerne: Campo de Turia Xativa Bunol-Alborache 21. 636. 538 ECU 21. 636. 538 ECU 80% 17. 309. 231 ECU 8. 444. 390 ECU 5. 717. 652 ECU 7. 474. 496 ECU 16 3 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/037 1. Projektets titel Rensning af spildevand i Lorca (Murcia) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direcciôn General de Planification P* de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig fnr projektets gennemførelse 3. 1 Navn: C. A de Murcia. C. de Medio Ambiente 3. 2. Adresse: Direction General del Agua Plaza Santona S/N, 5' planta - 30071 Murcia 4. SM 4. 1. Medlemsstat: Spanien Murcia 4. 2. Region: 5. Beskrivelse Projektet omfatter bortiedning af spildevand fra byen Lorca og behandling i et rensningsanlæg med efterfølgende udledning af det rensede vand i et offentligt vandløb. Projektet omfatter endvidere rensning af spildevand fra det område, hvor rensningsanlægget ligger (2 000 indb. ). Arbejdet omfatter følgende: Rørledninger: a) Fire stykker rørledning ind til rensningsanlægget: Strækning I: fra anlægget til rensning af garverispildevand til der, hvor den til sluttes rørledningen fra det nuværende anlæg i Tiata. Strækning II: fra det nuværende anlæg i Tiata til der, hvor den tilsluttes rørled ningen fra anlægget til rensning af garverispildevand. Sttækning IH: fra sidstnævnte tilslutning til det nye anlæg. Strækning IV: fra Hoy a-området til det nye rensningsanlæg. U^t Der skal lægges i alt 7 820 m rørledning med en diameter op 1 000 mm til bort ledning af vand ved hjælp af tyngdekraften og 2 300 m trykrør med en diameter på 500 mm. b) De rensningsanlæg, der foreslås i grundmodellen, omfatter mindst to ens behandlingslinjer med følgende processer: Ristværk Slamudskilning og fjernelse af olie og fedtstoffer. Udskilning og koncentrering af slam. Udskilning og koncentrering af flydende fedtstoffer. Indløbsanlæg, tank til opsamling af større faste bestanddele, generel afledningsrende. Løft af råvandet. Forbehandling, der omfatter følgende processer: * * * * Gennemstrørnningsmåling. Første bundfældning (med eller uden tilsætning af reagenser). Biologisk behandling af aktiveret slam. Anden bundfældning. Recirkulation af det biologiske slam. Desinficering af spildevandet med klor, ozon eller ultraviolet stråling. Mål Hovedmål: Forbedring af vandkvaliteten i recipientvandet (Rio Guadalentm). Specifikke mål: Nuværende befolkning: 100 000 indb. Indbyggerækvivalens: 292 667 BOD5 i alt: 878 mg/l - 17 560 kg/dag - for husholdningsspildevand og 12 261 kg/dag for industrispildevand BOD5 - output: 25 mg/l SS i alt: 324 mg/l 6860 kg/dag - for husholdningsspildevand og 11 586 kg/dag for industrispildevand Behandlet vandmængde pr. dag: 20 000 m3/dag Type, specifikationer: krom, svovlforbindelser % industrispildevand: 23% af det rensede spildevand. 7. ^JUUBSAHHHHS ttassaattttttttts 165 Vigtigste arbej- der 1. 9. 95 30. 3. 97 8. Vurdering af omkostninger og sociale og øknnomjskg virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: installationernes levetid: 20 år drifts- og vedligeholdelsesudgifter renovations- og vandafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsaf gifter) miljøfordele, udnyttelse af det rensede spildevand. Den interne forrentning er udregnet til 13,662%. De dermed fremkomne tal skal desuden ses i sammenhæng med projektets betydning for Guadalentin og de vandførende lag med forbindelse hertil. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. Spildevandsbehandling i forbindelse med floden Lorca, som er prioriteret, eftersom der er tale om Murcia-regionens tredjestørste by, og projektet bi drager til bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, bl. a. forureningsbekæmpelse og hindring af spildevandsudledning. Den forudgående rensning af spildevandet fra garveriet skal være i overensstemmelse med direktiv 76/464/EØF, bl. a. vedrørende foru- rerimgsbelastningen af krom. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, fmder anvendelse. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt : Støtteberettigede omkostninger Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 11 089 002 ECU 11 089 002 ECU 8 871 201 ECU Î66 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/038 1. Projelttets. titti Rensningsanlæg i Pamplona 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification 2. 2. Adresse: P' de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: 3. 2. Adresse: 4. Sted Departamento de Administration Local (NILSA) Bias de la Serna 1, Edif. Fuerte principe II 4. 1. Medlemsstat: Spanien Navarra 4. 2. Region: 5. Beskrivelse I Pamplona-området er der for øjeblikket kun et anlæg til primær rensning, der kun fjerner 34% af BOD5. Projekter omfatter komplettering af det eksisterende anlæg, idet der etableres van drensning, slamrensning, metanfremstillng og tilhørende udstyr. Den planlagte biologiske rensning foregår ved hjælp af aktiveret slam. Projektet omfatter etablering af 6 bundfældningstanke, der er cirkelformede, med stigningshastighed ved en middelgennemstrørnningsmængde på 0,5 m/h. Kapaciteten til slambehandling fordobles ved hjælp af 9 nye tank til anaerob fermentering. 6. Vigtigste mål Løsning af det vigtigste miljøproblem i Navarra. Relevant behandling af den største mængde byspildevand i Ebro-området, som ikke gennemgår biologisk rensning. ÎGA Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF og 78/759/EØF; det nuværende værdier for ind- og udløb ved rensningsanlægget ligger på henholdsvis 178 mg/l og 100 mg/l. SEKUNDÆRE MÅL Forbedring af flodens miljø og fjernelse af gener på en 70 km lang strækning af floden Arga. Udnyttelse af denne strækning af vandløbet til rekreative formål. SPECIFIKKE MÅL Nuværende befolkning: 263 000 indb. Indbyggerækvivalens: 466 000 indb. BOD5 gennemsnit i alt - input: 270 mg/l BOD5 gennemsnit i alt - output: 12 mg/l SS gennemsnit i alt - input: 246 mg/l SS gennemsnit i alt - output: 15 mg/l Behandlet vandmængde - gennemsnit pr. dag: 129 600 m3/dag % industrispildevand: 44% 7. Tidsplan i. il. i. H Kategori. , i. \\iwmmBsmamamawamssja. Begyndelse Vigtigste arbej- der 1. 7. 95. ,. •. i ,\\ ssamsmsas\ , r Afslutning 1. 8. 98 B as MINI "i ii i" * mu i ' i i i s a gs i ru ri" ' 'SBSBSxasaaBBaaasMsaggBaaa i i ixa 8. Vurdering af omkostninger og sociale og wknnnmiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: installationernes levetid: 20 år drifts- og vedligeholdelsesudgifter renovations- og vandafgifter forbrugsafgifter) miljøfordele. (driftsudgifter, der dækkes af Den interne forrentning er udregnet til 9,33%. ?a 9. Vurdering af virkningen på miljøet Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. Forbedring af miljøkvaliteten i byområder og i beskyttede områder. Beskyttelse af mennesker sundhed. Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF, 78/659/EØF om kvaliteten af ferskvand, der kræver beskyttelse eller forbedring for at være egnet til, at fisk kan leve deri, og 76/160/EØF om kvaliteten af badevand. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, fmder anvendelse. 10. OmfrfflfflltPger pg støtte fi EÇV) Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 95) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 23. 639. 577 ECU 23. 639. 577 ECU 80% 18. 911. 662 ECU ny Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forord ning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/039 1. Projektets titel Rensningsanlæg i Comunidad de Madrid 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direction General de Planification (M. E. H. ) P' de la Castellana 162 - 28071 Madrid • 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: 3. 2. Adresse: Agencia de Medio Ambiente de la Comunidad de Madrid Calle Princesa, 3 - 28008 MADRID 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: 4. 2. Region: Spanien Madrid 5. Beskrivelse Gruppen af projekter omfatter en række prioriterede aktioner, der alle indgår i spildevandsplanen for Comunidad de Madrid 1995-2005. Arbejdet omfatter etablering af 11 nedgravede rørledninger og yderligere 5 nedgravede samleledninger, der skal lede spildevand fra 24 kommuner i Comunidad de Madrid til de nuværende og kommende rensningsanlæg. Alle aktioner medvirker til gennemførelsen af direktiv 91/271/EØF om rensning af byspildevand. Fem af aktionerne omfatter første fase af etableringen af samleledninger og andre rørledninger, hvilket indebærer projektering, udarbejdelse af eksproprierings- kontrakter og evt. vurdering af virkning på miljøet. 6. Vigtigste mål Den overordnede strategi for denne gruppe af projekter vedrørende Madrid er i overensstemmelse med spildevandsplanen for Comunidad de Madrid 1995-2005; den går ud på at sikre rensning af alt spildevand fra Comunidad de Madrid med henblik på at opfylde de retlige og planlægningsbestemte krav, herunder kravene i direktiv 91/271/EØF. Gruppen af projekter vedrørende Madrid tager især sigte forvaltningen af vandressourcerne. Blandt delmålene kan nævnes: Reduceret forurening af vandløbene Reduceret eutrofiering af vandreservoirerne Retablering af jordbundsforhold, flora, fauna og oprindelige landskaber langs vandløbene og de kunstige søer Sikrere og bedre drikkevandsforsyning Vandbesparelser som følge af nemmere genindvinding Forebyggelse af spildevandets skadelige virkninger på menneskers sundhed og på miljøet og dermed større livskvalitet. 7. Kategori Vigtigste arbejder Starttidspunkt 20. 1. 1994 Afslutning 1. 08. 1996 8. Vurdering af nmkoflpjnger Qg sociale o^ øknnnniføkft virkninger Analysen bygger på følgende elementer: investeringernes levetid: 20 år drifts- og vedligeholdelsesudgifter afgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) positive miljøvirkninger Den interne renter udgør 14,83% globalt set. Den interne rente for de forskellige foraristaltninger er følgende: rørledning i Brune te: rørledning Grifton-Torrejôn: rørledning i El Alamo: samleledninger i Humanes: samleledning i Valle de la Fuenfria, i Cercedilla: rørledning i San Agustin de Guadalix: rørledning ved kirkegården i Leganés: rørledning Valdemanco-Bustarviejo nordlig samleledning i Moraleja de Enmedio: rørledning Braojos-Gascones-La Serna: rørledning i Sevilla la Nueva: rørledning Nuevo Baztån-Olmeda-Villar del Olmo: rensningsanlæg: 11,32% 13,13 % 10,26 % 31,16% 19,88 % 9,78 % 30,86 % 16,80 % 19,73 % 6,24 % 7,87 % 10,95 % <?>d- rørledning ved rensningsanlægget Boadilla H: rørledning Boadilla-rensningsanlægget Guadarrama Medio: rørledning i Navalagamella: rørledning Valdeolomos-Alalpardo: 37,35 % 11,32 % 8,08 % 11,50 %. 9. Vurdering af virkningen på milj^t Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. Forbedring af miljøet i byområder og i beskyttede områder. Beskyttelse af mennesker sundhed. Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. De kommunale regler om, at industrispildevand skal forbehandles, inden det ledes ud i nettet, finder anvendelse. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede ornkostninger i alt: Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: Fordeling af omkostningerne: rørledning i Brunete: rørledning Grifïon-Torrejôn: rørledning i El Ålamo: samleledninger i Humanes: samleledning i Valle de la Fuenfrfa, i Cercedilla: rørledning i San Agustin de Guadalix: rørledning ved kirkegården i Leganés: rørledning Valdemanco-Bustarviejo nordlig samleledning i Moraleja de Enmedio: rørledning Braojos-Gascones-La Serna: rørledning i Sevilla la Nueva: rørledning Nuevo Baztån-Olmeda-Villar del Olmo: rørledning ved rensningsanlægget Boadilla II: rørledning Boadilla-rensningsanlægget Guadarrama Medio: rørledning i Navalagamella: rørledning Valdeolomos-Alalpardo: rensningsanlæg: 4. 324. 711 4. 324. 711 80 % 3. 459. 768 757. 748 462. 041 640. 697 258. 743 154. 013 437. 399 123. 211 505. 165 246. 422 43. 123 36. 963 43. 124 92. 408 92. 408 308. 027 246. 422. i w. Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/039-1 1. P r o f e ts titel Rensningsanlæg på Balearerne 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direction General de Planification P" de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Consejeria de Obras Publicas (Instituto Balear de Saneamiento) Avda. Gabriel Alomar y Villalonga, 33 - Palma de Mallorca 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: 4. 2. Region: Spanien Comunidad Autônoma de Baléares 5. Beskrivelse Arbejdet omfatter etablering og forbedring af 5 rensningsanlæg samt en samleledning i forbindelse med det ene af anlæggene. Beskrivelse af de enkelte projekter 1. RENSNINGSANLÆG I SON SERVERA Det nuværende rensningsanlæg i Son Servera har et ristværk, første bund fældning, et fermenteringsanlæg og et anlæg til koncentrering og dehydrering af slam. Forbedringen af anlægget består i at udnytte visse af de eksisterende installationer og fjerne andre: ny forbehandling, der omfatter skrabtebeartejdriing, slamud skilning og fjernelse af olie og fedtstoffer - alt sammen i en deodoriseret bygning ombygning af det nuværende bassin til første bundfældning og af det tilhørende fermenteringsanlæg dobbelt aktiveringstank (karrusel), der iltes ved hjælp af to rotorer, og som kan fungere med en lille belastning om vinteren og en mellemstor om sommeren £ }3 dobbelt bassin til anden bundfældning indretning af den bygning, hvor slammet tørres, herunder deodorisering ombygning af den eksisterende driftsbygning. 2. RENSNINGSANLÆG I SA RÂPITA OG S'ESTANYOL (T. M. CAM POS) Rensningsanlægget i landsbyerne Sa Râpita og S'Estanyol omfatter følgende arbejder: skrubbebearbejdning i tromlesigte dobbelt anlæg til biologisk rensning (karrusel) dobbelt bassin til anden bundfældning slamkoncentrering dehydrering af slam ved hjælp af sibåndpresse. Skrubbebearbejdning og dehydreringen af slammet foregår indendørs med henblik på eventuel deodorisering. Bygningen omfatter endvidere et værksted, et laboratorium og et kontrolcenter. 3. SAMLELEDNINGER CAMPOS) I SA RÂPITA OG S'ESTANYOL (T. M. Spildevandet fra landsbyen Sa Râpita løber sammen to steder, der ligger i hver sin ende af byområdet og tæt ved kysten. Begge steder opføres der en pumpestation, der pumper spildevandet hen til en tredje pumpestation, hvorfra det ledes til rensningsanlægget. Den samlede effekt er på 13,5 + 7,35 kW. 4. RENSNINGSANLÆG I CAPDEPERA - CALA RATJADA Det nuværende rensningsanlæg i Cala Ratjada har ristværk, slamud skilning og fjernelse af olie og fedtstoffer, to kompakte anlæg til anden biologiske rensning (hver af dem består af en cirkelformet iltningskarrusel og et cirkelformet bundfældningsbassin med skrabere) samt et bassin til den tredje og sidste rensning. Der findes endvidere et dobbelt fermenteringsanlæg og et dobbelt koncen- treringsanlæg. Skmbbebeartejdriingen foregår indendørs. I en anden bygning fmdes alle ventilatorerne til iltningen og sibåndpresserne til dehydrering af slammet. Projekter omfatter følgende arbejder: i% udskiftning af det nuværende ristværk med et andet, der har tilstrækkelig kapacitet deodorisering af den bygning, hvor skrubbebearbejdningen foregår nyt anlæg til slamudskilning og skrubbebearbejdning supplerende anlæg til biologisk rensning, der skal modtage det spildevand, der ikke kan behandles for øjeblikket nyt bassin til anden bundfældning udsMftninger af ventilatorerne med nye, der kan klare hele mængden udskiftning af sibåndpresseme med to centrifuger, der hver kan behandle 70% af den samlede mængde. 5. RENSNINGSANLÆG I ALCUDIA i Projektet omfatter udvidelse og forbedring af rensningsanlægget kommunen Alcudia (Mallorca), således at redningskapaciteten forøges. Arbejdet vedrører to behandlingslinjer. Ny slambehandling, der er fælles for de to behandlingslinjer. Arbejdet omfatter følgende: i sigte (udskiftning af den ek forbehandling, der er fælles for de to behandlingslinjer grundig skrubbebearbejdning sisterende fase) valsning og akkumulering af affaldsstofferne (integrering af den eksisterende fase) slamudskilning, fjernelse af olie og fedtstoffer og foriïtning (eksisterende anlæg). A - linie 1 (eksisterende) første bundfældning denitrificering (ombygning af et eksisterende iltningsbassin) iltning/nitrificering afsluttende bundfældning klortUsætning recirkulation af det biologiske slam pumpning af det overskydende slam pumpning af det første slam. B - linie 2 (nv) første bundfældning denitrificering nb iltning afsluttende bundfældning klortilsætning (eksisterende). Slambehandling (nvt anlæg) forkoncentrering af det første slam (eksisterende koncen- treringsanlæg) anaerob fermentering af det første slam (eksisterende) anaerob stabilisering af det overskydende biologiske slam koncentrering af det overskydende stabiliserede slam mekanisk dehydrering af alt slam (nyt). 6. RENSNINGSANLÆG I SAN LORENZO Projekter omfatter undersøgelse og projektering af udvidelse af rens ningsanlægget i kommunerne SANT LLORENC DES CARDASSAR (MALLORCA). Projekter omfatter følgende behandlingsfaser: SPILDEVANDSBEHANDLING fordeling af den tilførte mængde grundig skrubbebearbejdning i sigte slamudskilning og fjernelse af olie og fedtstoffer gennemstrørnningsmåling første bundfældning (eksisterende) biologisk behandling af spildevandet anden bundfældning klortilsætning. SLAMBEHANDLING recirkulation af det biologiske slam pumpning af det overskydende biologiske slam slamfermentering slamkoncentrering tørring af slammet oplagring og bortskaffelse af slammet. i - 6. Mål SPECIFIKKE MÅL <W RENSNINGS ANLÆG i Son Servera RENSNINGS ANLÆG i Sa Råpita 7000 RENSNINGS ANLÆG i Cardepera RENSNINGS ANLÆG i Alcudia RENSNINGS ANLÆG i San Lorenzo 25 000 28 000 70 000 50 000 450 25 450 25 300 30 450 25 25 25 350 300 • 35 35 35 35 6 250 1750 7000 18 000 12 500 Befolkning (indbyggere) Forventet indbygger ækvivalens BOD5 i alt - gennemsnit (input) (mg/l) BOD5 gen nemsnit i alt - output (mg/l) SS i alt - gennemsnit (input) (mg/l) SS i alt - gennemsmt (output) (mg/l) Gennemsnitlig daglig vandmængde (mVdag) * Projektet omfatter endvidere etablering af samleledninger. 7. Tidsplan Kategori Begyndelse Vigtigste arbej der 11. 4. 95 Afslutning 31. 12. 96 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Der er udarbejdet en costbenefitanalyse på grundlag af følgende forudsætninger: projektets levetid: 20 år drifts- og vedligeholdelsesomkostninger <m afledningsafgifter (driftsudgifter, der dækkes af forbrugsafgifter) miljøfordele. Den interne rente er på 14,64%, fordelt med 11,39% for rensningsanlægget i Capdepera, 8,58% for rensningsanlægget i Son Servera, 23,15% for rensningsan lægget i San Lorenzo, 27,58% rensningsanlægget i Alcudia og 6,68% for anlægget i Sa Rapita. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten. Forbedring af miljøkvaliteten i byområder og i beskyttede områder. Beskyttelse af mennesker sundhed. Gennemførelse af direktiv 91/271/EØF. Der gælder kommunale bestemmelser vedrørende forbehandling af industrielt spil devand inden udledning i nettet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 1995): Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 8 386 982 ECU 8 386 982 ECU 80% 6 709 585 ECU Fordeling af omkostningerne: Son Servera Sa Rapita Samleledninger i Rapita Rensningsanlæg i Cardepera Rensningsanlæg i Alcudia San Lorenzo 1 983 699 ECU 1 453 892 ECU 729 409 ECU 1 626 387 ECU 1 158 185 ECU 1 435 410 ECU ns Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 95/11/61/043-1 L Projektets titel Projekt vedrørende affaldsbehandling og rensning af forurenet jord i det selvstyrende samfund Asturias. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direction General de Planification P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: 4. S$ed 4. 1. Medlemsstat: 4. 2. Region: 5. Beskrivelse Marpol - Asturias Direcciôn General de Medio Ambiente de Asturias Conserjeria de Medio Ambiente y Urbanismo Coronel Aranda S/N - 33005 Oviedo Spanien Asturias Gennemførelse af et projekt vedrørende indsamling af affald fra skibe, der ligger for anker langs Asturias' kystlinje. Foranstaltningerne omfatter: En forudgående undersøgelse med henblik på at fastlægge, hvor meget olieaffald der skal indsamles i de forskellige havne. Etablering af i handelshavne, fiskerihavne og indsamling til lystbådehavne omfattende 49 indsamlingsstationer, heraf 17 selvstændige stationer med en kapacitet på mellem 500 og 30 0001 og 32 sekundære stationer med en kapacitet på mellem 100 og 1 0001. infrastrukturer Opfiarelse af en forbehandlingsstation med en samlet kapacitet på 150 000 1 og en kapacitet pr. time på 10 m3, hvilket skulle gøre det muligt at behandle 141 250 m3 på under 24 timer. $ }c) 6. Mål Marpol - Asturias At fjerne irregulære udledninger af olie i havnene, genindvinde kulbrinter og reducere forureningen i spildevandet til under 15 ppm. At opføre indsamlingsstationer med en samlet kapacitet på 72 0001 og 6 5001 i de autonome og sekundære stationer i område I (Vegado-Aviles) og på 66 0001 og 7 500 1 i de autonome og sekundære stationer i område II (Lhimeres-Busto). 7. Tidsnlan Kategori É É É É É É É t t t É É É t t É É É É - É É Éyi i^^ Vigtigste arbejder Begyndelse AfDutifmg 1 1. 4. 95 31. 12. 95 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Den interne rente på 6% er en gennemsnitssats, der ikke tager højde for miljøfordelene, der er vanskelige at måle, herunder: Nedsættelse af miljørisikoen og af forureningen. Bevaring af havressourcerne. Forbedring af renlighed og offentlig hygiejne. Projektlevetid på 20 år. 9. Vurdering af virkningen nå miljøet Marpol - Asturias Behandlingen af olieaffaldet vil gøre de muligt at mindske vandforureningen og forringelsen af det omgivende miljø og anvende den rensede jord til nye formål. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 95) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 979. 528 979. 528 80% 783. 623 ? So Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 95/11/61/043-2 1. Projektets titel Projekt vedrørende affaldsbehandling og rensning af forurenet jord Boecillo (Valladolid). 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. 2. 2. 3. 3. 1 Navn: Adresse: Direccion General de Planification P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid * Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse Navn: Consejeria de Medio Ambiente y Ordenation del Territoiro 3. 2. Adresse: C/Nicolas Salmerôn, 5 - 47071 Valladolid. 4. 4. 1. 4. 2 Sted Medlemsstat: Provins: Selvstyrende samfund: Spanien Valladolid Castilla y Léon, Galicien 5. Beskrivelse Rensning af jord, der er forurenet af industriaffald ved Boecillo (Valladolid), idet lossepladsen befinder sig i nærheden af et offentligt vandløb og bycentret. Projektet omfatter tre forskellige områder, hvor der sættes ind på tre forskellige måder: område II og Dl: nedgravning, etablering af vandtæt lag og dræning. område I: fjernelse af affaldet og indretning af området. 6. Mål Hovedmålet er at rense området, der er forurenet af forskelligt industrielt affald og omdanne det til rekreativt område. De sekundære mål er bevidstgørelse af befolkningen, fornyelse af området og plantning af træer langs flodbredden. Projektet omfatter 150 000 m2 affald og 100 000 m2 jord. 7. Tidsplan ? Al Vigtigste arbejder 1 10. 95 31. 3. 96 A. W. _ 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: investeringer med en levetid på 20 år driftsudgifter eliminering af forureningsrisikoen: forøgelse af områdets værdi efter rensning; miljømæssige fordele som følge af mindre forurening. Projektets interne rente er på 61%. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet medfører to specifikke miljøfordele: det bliver muligt at rense jorden og eliminere enhver risiko for forurening af grundvandet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostmnger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 95) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 1 780 401 1780 401 80% 1 424 321 ^ VL Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 95/11/61/043-3 i. Projektets titel Projekt vedrørende fjernelse og lukning af ulovlige lossepladser i Estramadura. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. 2. 2. Navn: Adresse: Direccion General de Planification P° de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn. Consejeria de Obras Publicas, Urbanismo y 3. 2. Adresse: C/ Enrique Diez Canedo, s/n Bajajoz. Medio Ambiente 4. Sted 4. 1. 4. 2 4. 3. 5. Beskrivelse Medlemsstat: Provins: Badagoz Region: Estramadura Spanien De generelle karakteristiska for denne gruppe på 22 projekter af samme art er følgende: Transport af affald: <m Om nødvendigt (på grund af lossepladsens karakter) vil affaldet blive fjernet i lastbiler (højst 15 km) med henblik på nedgravning et andet sted. Den tidligere losseplads renses ved udgravning, idet det afgravede materiale sidestilles med affald. I alt skal der transporteres 243 960 m3. Fjernelse og komprimering af affald: Affaldet transporteres til nedgravningsområdet med henblik på komprimering. I denne fase nivelleres affaldet for at skabe en ensartet overflade. I alt skal der behandles 975 848 m3. Etablering af vandtæt dække ved hjælp af geotekstiler. Det nødvendige område anslås til 4 630 000 m2. - Nedgravning og nivellering. Når affaldet er komprimeret, og der er etableret et vandtæt dække, blandes affaldet med dræningsmateriale og påfyldt af hensigtsmæssig agronomisk kvalitet (endelig landskabstilpasning). Til sidst dækkes affaldet af et tredje lag af muldjord. Den samlede mængde muldjord anslås til 4 360 000 m3, idet en m3 muldjord har følgende sammensætning-: 0,10 m3 dræningsmateriale, 0,60 m3 jordpåfyld, 0,30 m3 muldjord. « Genoprettelse af det naturlig miljø Skovrejsning med urter og græsser og lokale arter. Enhedsmålet er hektar (463 ha). 6. Mål Antallet af lossepladser, som skal renses, varierer fra projekt til projekt, og man har for at mindske rensnings- og valgt at gruppere dem efter beliggenhed transportomkostningerne mest muligt. Tabellen viser lossepladsernes beliggenhed og det berørte antal m2 og m3. n^l PROJEKT Transport m3 Transport og komprimerin g m3 Vandtæt dække m2 Påfyld m3 Skovrejsni ng ha BADAJOZ 1 6687 BADAJOZ 2 7 638 26 668 30 555 18 446 18 446 21 135 21 135 BADAJOZ 3 29 476 117 904 81 555 81555 BADAJOZ 4 10 780 43 121 29 827 29 827 BADAJOZ 5 4316 BADAJOZ 6 14 635 BADAJOZ 7 11765 BADAJOZ 8 21438 BADAJOZ 9 10314 BADAJOZ 10 21512 BADAJOZ 11 10 096 17 265 58 541 47 060 85 751 41256 86 048 40 380 11942 11942 40 493 40 493 32 552 32 552 59 314 59 314 28 537 28 537 59 520 50 520 27 931 27 931 CÅCERES1 8 812 635 244 24 379 24 379 CÅCERES 2 6 638 CÅCERES 3 24 069 CÅCERES 4 7 512 CÅCERES 5 4 878 CÅCERES 6 8 100 CÅCERES 7 9 966 CÅCERES 8 5 356 CÅCERES 9 4 898 CÅCERES10 7 898 CÅCERES11 7 196 26 553 96 277 30 048 19 512 32 399 39 864 21440 19 589 31 593 28 780 18 367 18 367 66 595 20 784 66 595 20 784 13 497 13 497 22 411 22 411 27 574 25 574 14 830 13 550 14 830 13 550 21853 21853 19 907 19 907 12,65 14,50 55,95 20,46 8,19 27,78 22,33 40,69 19,57 40,83 19,16 16,72 12,60 45,68 14,26 9,26 15,37 18,91 10,17 9,29 14,98 13,65 'il 7. Tidsplan Kategori B Afslutning Vigtigste arbejder 1. 4. 95 31. 12. 95 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: investeringer med en levetid på 20 år driftsudgifter Social værdi af de tidligere lossepladsområder; forøgelse af områdets værdi efter rensning; miljømæssige fordele som følge af mindre forurening. Projektets interne rente er på 68%. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet har følgende positive miljøvirkninger: Mindskelse af risikoen for miljøforurening. Forbedring af renlighed og hygiejne. Fremme af projekter med henblik på varig socioøkonomisk udvikling. Forbedring af livskvaliteten i landområderne. Bevidstgørelse af borgerne og industrien for så vidt angår genbrug. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt 9. 610. 468 Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 95) 9. 610. 468 Støttesats 80% Støtte fra Samhørighedsfonden 7. 688:374 n Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/043-5 1. Projektets titel Etablering af centre for indsamling af affald, der kan genbruges 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Plariificaciôn 2. 2. Adresse: P# de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: Direcciôn General de Medio Ambiente de Madrid 4. Stejl 4. 1. Medlemsstat: Spanien Madrid Provins: 4. 2 4. 3. Region: Madrid 5. Beskrivelse Etablering af centre for indsamling af affald, der kan genbruges, i Getafe, Alco- bendas og Madrid, der udvider det eksisterende net. Brugerne kan aflevere deres husholdningsaffald efter at have sorteret det. Centret, der er gratis for brugerne, modtager pap, papir, kartoner, plastik, glas, spildolie, røntgenbilleder, knapcellebatterier, bilbatterier, spraydåser og maling. 6. Mål Kildesortering af forskellige typer husholdningsaffald med henblik på genbrug af de råvarer, de indeholder. Reduktion af den mængde affald, der deponeres på lossepladserne, og dermed forlænge deres levetid. Ingen stærkt giftige perkolater, der dannes, når husholdningsaffald fjernes sammen med andet affald som f. eks. batterier, røntgenbilleder, medicin eller maling. 7. Tidsplan Kategori Vigtigste arbejder Begyndelse Afslutning 1. 6. 95 31. 12. 95 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: Investeringer med en levetid på 20 år Drifts- og vedligeholdelsesudgifter Genbrug af det deponerede affald Besparelse med hensyn til lossepladser og rensning af grunde. Projektet har en intern rente på 9,68%, hvilket sikrer projektets økonomiske og miljømæssige rentabilitet. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Vurderingen af virkningen på miljøet er positiv. Selektiv behandling af visse typer affald (batterier, røntgenbilleder, maling osv. ) fjerner de risici, som en samlet behandling af disse og husholdningsaffald medfører. Endvidere er projektet med til at bevidstgøre borgerne om kildesortering. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 95) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 739 431 739 431 80% 591 545 <) V3 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/61/043-7 1. Projektets tftel Affaldshåndtering og jordrensning i Pais Vasco 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: 2. 2. Adresse: Direction General de Planification P' de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: 3. 2. Adresse: Departamento de Urbanismo, Vivienda y Medio Ambiente C/ Sameniego, 2 - 01008 Vitoria 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Pais Vasco 5. Beskrivelse Undersøgelse vedrørende anlæg af en sikkerhedscelle til affald og forurenet jord: Det skal undersøges, hvordan der kan anlægges og drives en sikkerhedscelle til affald og jord, der er forurenet af HCH på den venstre bred af Nerviôn. Arbejdet omfatter: En feasibilityundersøgelse vedrørende rensning af og jord, der er forurenet af HCH (pesticid), i de pågældende kommuner med henblik på at fastslå den reelle mængde affald og forurenet jord, der skal fjernes og oplagres i cellen. En undersøgelse vedrørende stedets geologiske, hydrogeologiske og geotekniske karakteristika, således at den hydrogeologiske permeabilitet og strukturens stabilitet kan bestemmes. - 9. S3 Mål Undersøgelse vedrørende anlæg af en sikkerhedscelle. Projektet tager sigte på at løse de miljø- og sundhedsproblemer, der skyldes de mange ukontrollerede lossepladser på Nerviôns venstre bred (over 20), hvor der er anbragt en stor del af de 82 000 t affald, der indeholder lindan (HCH). Det endelige mål er at eliminere alt dette affald og rense den forurenede jord under hensyntagen til toksiciteten over for mennesker. For øjeblikket ser det ud til, at anlæg af en sikkerhedscelle til affald og forurenet jord er den optimale løsning. Tidsplan Kategori Begyndelse Afslutning 1. 1. 95 Undersøgelser Vigtigste arbej- 1. 1. 95 der 31. 12. 95 31. 8. 95 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Analysen af omkostningerne og fordelene bygger på følgende elementer: Investeringer med en levetid på 20 år Vedligeholdelsesudgifter Reduceret forurening Mindre råvareforbrug som følge af genbrug Rensning af forurenet jord. Projektets interne rente er på 69%. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet har følgende positive miljøvirkninger: Mindre fare for miljøet som følge af en bedre beskyttelse af økosy stemerne. Fremme af sundhed og hygiejne. Større bevidsthed blandt borgere og erhvervsliv om genbrugspolitikken. Etablering af en affaldshåndteringssektor. •Zci)o Genopretning og ny anvendelse af mange forurenede grunde. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) 4. 971. 569 Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter 11. 4. 95) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 3. 977. 255 80% 4. 971. 569 °2cyi SPANIEN TRANSPORT 9 ^1 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/11/65/002 1. Projektets titel Motortrafikvejen Rias Bajas (strækningen Orense-Porrino) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direccion General de Planification 2. 2. Adresse: P# de la Castellana 162, 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Direccion General de Carreteras ( 3. 2. Adresse: P" de la Castellana 67, 28071 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Galicia 5. Beskrivelse Projektet indebærer, at den nuværende landevej 120 mellem Orense og Porn no udbygges til motortrafikvej på en 59,8 km lang strækning. Vejen skal bestå af to vejbaner på hver 7 m, inder- og yderrabatter på henholdsvis 2,5 og 1 m og en midterrabat på 11 m. Projektet omfatter fire afsnit: « afsnittet Orense-Barbantes: 13,6 km, 3 udfletninger (Orense Nord, Mifio Sud og Mifio Nord), 5 vejbroer, 3 vejoverføringer og 10 - underføringer, arealerhvervelse afsnittet Baibantes-Melon: 21,7 km, 2 vejbroer (2 fag over Albia og 9 fag over Brull), 7 vejoverføringer og 21 -underføringer, arealerhvervelse afsnittet Melon-La Cafiiza: 9,1 km, arealerhvervelse og arbejder <^3 afsnittet La Cafiiza-Batallares: 15,5 km, 2 tunneller med 3 km lange tvillingerør, bro af forspændt beton med to fag på hver 186 m, ophængt på en 184 m høj midterpylon ved hjælp af kabler, 6 vejoverføringer og 11 -underføringer, arealerhvervelse 6. Mål Forbedre forbindelserne til et afsides liggende område med dårlige forbindelser (6-7 på en skala fra 1 til 7); når projektet er afsluttet, skulle niveauet blive forbedret til 5. Forbedre de indre forbindelser i Galicia og trafikafviklingen. Den gennemsnitlige trafikhastighed vil stige fra 75 til 108 km/t for lette køretøjer og fra 61 til 81 km/t for tunge køretøjer. Tidsbesparelsen anslås til 25 min. for lette køretøjer og 26 min. for tunge køretøjer. Motortrafikvejnettet færdiggøres. 7. Tidsplan Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagning % bjngBBtæmmMmmBmmåammmmmmmmmmmwmmammmmmmmEmmåmmamiammEaiBmm Begyndelse Afslutning 1. 1. 1993 15. 10. 1993 24. 9. 1993 30. 6. 1997 31. 12. 1993 30. 6. 1997 30. 6. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Analysen viser, at projektet er nyttigt. Vigtigste indikatorer: Aktualiseringssats: 6% Anvendelsesperiode: 30 år 12 540 køretøjer/dag i 1997 og en årlig stigning på 2,03% Forholdet mellem lette og tunge køretøjer: 82/18 Omkostningerne svarer til de faktiske ressourcer, der anvendes i løbet af projektets nytteperiode: investeringer, bevarelse og renovering af de fem afsnit. Indtægterne er dem, der fremkommer ved forskydninger i de generelle transportomkostninger som følge af projektets gennemførelse: omkostninger i forbindelse med drift, køretid og ulykker. Den interne rente er på 9,7%. Den aktualiserede nettoværdi er på 165 mio. ECU. Resultatet viser, at gennemførelsen af disse infrastrukturer kan anbefales. l ^H 9. Bidrag til europæiske net Projektet Orense-Porrino indgår i motortrafikvejen Benavente-Porrino, som udgør et- af de manglende led i det transeuropæiske vejnet. Projektet vil skabe ligevægt i det indre vejnet og forbinde Galicia og det nordlige Portugal med strækningen Irun-Valladolid. 11. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (siden den 23. 2. 1994) Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 251 234 852 250 398 846 85% 212 839 017 W Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94. 11. 65. 005 1. Projektets titel Somport-tunnelen 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen •2. 1. Navn: Direction General de Planification 2. 2. Adresse: Paseo de la Castellana 162, 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Direcciôn General de Carreteras 3. 2. Adresse: Paseo de la Castellana 67, 28071 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Aragonien (Huesca) 5. Beskrivelse - Bygning (uden udstyr) af en tunnel på 8 597 m, hvoraf 5 850 m i Spanien. Tunnelen forbinder vej nr. N-330 Huesca-Somport (Spanien) med vej nr. RN-134 (Frankrig). Tunnelen kommer til at ligge tæt op ad Urdos/Canfranc-jernbanetunnelen (minimumsafstanden mellem dem er 70 m). Vejbanen har en bredde på 9 m fordelt på: to spor på hver 3,5 m to rabatter på hver 0,5 m en midterrabat på 1 m 296 6. Mål Forbedring af vejforbindelserne til Frankrig gennem etablering af et alternativ til de internationale forbindelser over Irun og la Junquera. Strækningen Valencia-Somport-Paris er kortere end strækningen Valencia-Barcelona-La Junquera-Paris, og det vil være muligt at nedbringe den nuværende transporttid, når Somport/Sagunto-strækningen r det transeuropæiske vejnet er færdigbygget. På en skala fra 1 til 7 ligger de nuværende vejforbindelser på niveau 5; med gennemførelsen af dette projekt vil man kunne nå op på niveau 3. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 8. Costbenefitanalyse Væsentligste elementer: 1992 31. 12. 1997 31. 12. 1998 30. 6. 1993 4. 1. 1994 31. 12. 1998 kalkulationsrente: 5% bygværkets brugstid: 30 år årsdøgnstrafik: (1998) hypofese a): 5 000 køretøjer pr. dag og en årlig stigning på 3,03% hypotese b): 4 282 køretøjer pr. dag og en årlig stigning på 2,03% personer/lastbiler: 92,8 Resultater: hypotese a): intern rentefod: 4,4% nutidsværdi: -5,9 mio, ECU fordele/ontfcostninger; 0,92 ? 9* hypotese b): intern rentefod: 2,5% nutidsværdi: -22,5 mio. ECU fordele/omkostninger: 0,70 9. Fysiske indikatorer jordarbejder (m3) antal m boret tunnel betonbelægning ankerbolte (t) forskalling og armeringsnet 10. Omkostninger og støtte (i ECU) 1 ECU = 165,197 pta Samlede omkostninger Omkostninger forud for ansøgning Støtteberettigede omkostninger 587 784 27 847 559 937 91 191 728 91 191 728 Erhvervelse af arealer Bygværker og byggeri Installationer og maskiner* 15 216 983 3 315 435 15 216 983 3 315 435 Andet lait 110 311930 15 244 830 95 067 100 * Finansieres efter forordning (EØF) nr. 3359/90 Samlede støtteberettigede omkostninger Støtte fra Samhørighedsfonden Støttesats 95 067 100 ECU 80 807 033 ECU 85% W Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95. 11. 65. 001 1. Projektets titel Motortrafikvej langs det nedre løb af floden Llobregat 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcciôn General de Planification (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana 162, 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Direccion General de Carreteras (M. O. P. T. MA) 3. 2. Adresse: F de la Castellana 67, 28071 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Catalufia 5. Beskrivelse Projektet vedrører en omlægning af RNII mellem Martorell og kystvejen. Motortrafikvejen er 18,2 km lang om omfatter to vejbaner à 10,5 m og ydre rabatter på 2,5 m og indre rabatter på 1 m. Mdterrabattens bredde varierer, men er aldrig mindre end 1,5 m. Vejbanen består af 30 cm tykt, varmlagt lag, der er lagt oven på et 20 cm tykt cementstabiliseret jordlag. Det er også hensigten at anlægge en kanal til Llobregat på en del afstrækningen og at opføre et stort antal bygningsværker, herunder seks vejbroer. ÎCAJ Hertil kommer anlæggelsen af to tunneller på 320 m (N II) og 675 m (FC) og en vejskæring under A2. Projektet omfatter desuden forsyninger, sanerings- og vandingsarbejder, etablering af el- og telefonkabler samt gasrørledninger osv. 6. Mål På samme tid skal der anlægges en ny vejføring for RNII på strækningen Martorell- Barcelona og en kanalstrækning for den højre bred af Llobregat mellem Martorell og Sant Vincenç del Horts for at undgå oversvømmelser. Den samtidige gennemførelse af arbejderne medfører store besparelser og påvirker området mindst muligt. Sammen med kystvejen skabes der forbindelse til Barcelona sydfra fra Madrid og Zaragoza. Strækningen Molins-Barcelona vil blive aflastet, og otte farlige vejkryds på N II vil blive afskaffet. Endvidere vil levevilkårene for de personer, der bor i nærheden af det nedre løb af Llobregat, blive forbedret. Den nye strækning vil betyde en tidsbesparelse, der anslås til 14 minutter for lette køretøjer og 16 minutter for tunge køretøjer. De førstnævnte kan køre med 100 km/t i stedet 42 km/t, og de sidstnævnte kan køre med 81 km/t i stedet for 35 km/t (strækningens længde mellem de samme punkter er 17,5 km for N II og 18,2 km for motortrafikvejen). 7. lîdsplan Kategori af arbejder Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibmgtagningstidspunkt Begyndelse 11. 2. 1992 1. 1. 1995 4-1995 31. 12. 1998 Afslutning 30. 11. 1993 31. 12. 1998 31. 12. 1998 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele De vigtigste anvendte indikatorer er: værkets anvendelsesperiode: 30 år trafiktæthed: 34 830 køretøjer/dag, med en forventet årlig stigning på 2,03% forholdet mellem lette og tunge køretøjer: 87/13. s oe Omkostningerne er de faktiske udgifter i projektperioden (investeringer, renovering og vedligeholdelse). Fordelene svarer driftsomkostninger, kørselsornkostninger på strækningen og ulykkesomkostninger. i de generelle forskydningerne transportomkostninger: til Resultater (ajourføringsrate: 5%): intern rente: 21,5% ajourført værdi: 440 mio. ECU cost/benefit-forhold: 4,4. Analyseresultaterne beviser den økonomiske interesse af projektets gennemførelse. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Inden projektets påbegyndelse blev der geimemført en undersøgelse af virkningen på miljøet i overensstemmelse med EF-direktiveme. Omkostningerne til udtedrmgsarbejder er medtaget i projektomkostningerne og anslås til 8,5 mio. ECU. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger Erhvervelse af arealer 11 271 526 Bygninger og andre værker 131 459 878 Uforudsete udgifter og justering af priser Diverse (kontrol og tilsyn) 7 391 164 2 716 253 11 271 526 131 459 878 7 391 164 2 716 253 I ALT 152 838 821 152 838 821 Støtteberettigede omkostninger i alt: Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 152 838 821 ECU 85% 129 912 996 ECU. ^o^L Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95. 11. 65. 002 1. Projektets titel Motorvej mellem Zaragoza og Huesca (Villanueva de Gållego- Huesca) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcciôn General de Planification (MEH) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 3. 2. Navn: Direcciôn General de Carreteras (MOPTMA) Adresse: P° de la Castellana 67 - 28071 Madrid 4. 4. 1. Sted Medlemsstat: Spanien Aragon Region: 4. 2. 5. Beskrivelse Motorvejen mellem Zaragoza og Huesca er en omlægning af N 330 og en del af motorvejen mellem Alicante og Frankrig via Zaragoza. Strækningen skal være den tredje adgangsvej til Frankrig gennem Somport-tunnelen. De to andre adgangsveje er gennem Iron og Junquera. A> i c, Ï- Arbejdet består i anlæggelse af tre motorvejsstrækninger, der hver består af to 7 m brede vejbaner med ydre og indre rabatter på henholdsvis 2,50 m og 1 m. Den centrale midterrabat har en bredde på mellem 12 og 8 m. Projektet omfatter desuden dræningsarbejder, signaler og beplantning. Vejbelægningen består af 25 cm asfalt i tre lag, som påføres et kunstigt vejunderlag med en tykkelse på 25 cm. Vejstrækningen Villanueva de Gållego (syd) - Zuera (nord): 17,045 km. Anlæg af 7 overføringer, en viadukt, en bro over Gallego og 13 underføringer. Brodækket består af fliser eller forspændt beton. De 11 underføringer består af bueformede elementer i forspændt beton. Vejstrækningen Tronçon Zuera - Almudevar : 22,179 km. 23 andre anlægsarbejder: broer med dække i armeret og forspændt beton, bueformede broelementer i armeret beton, pergolabroer. Vejstrækningen Almudevar - Huesca : 21,67 km. Anlæg af fire overføringer med flere fag bestående af brodækker i forspændt beton, en underføring under Monegros-kanalen (konstruktion i stål og beton), 16 underføringer og adskillige støttemure. 6. Mai Forbedring af kommunikationsmulighederne i Aragon takket være forbindelsen mellem to vigtige områder for industriel og turistmæssig udvikling. Fremtidig forbindelse mellem de østlige regioner og Frankrig. Etablering af en tredje forbindelsesvej mellem den centrale, østlige og sydlige del af halvøen og det øvrige Europa. Hurtigere trafikafvikling, idet hastigheden vil øges fra 80 til 120 km/timen for den lette trafik og fra 57 til 90 km/timen for den tunge trafik. 3o3 7. Tidsplan ~"~ Kategori Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Starttidspunkt 1. 9. 1993 17. 11. 1994 1. 10. 1995 Sluttidspunkt 1. 2. 1995 1. 10. 1996 31. 12. 1998 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Vigtigste indikatorer: Projektets levetid: IMJ Forholdet mellem let og tung trafik: 30 år 7970 køretøjer pr. dag 85/15 Omkostningerne svarer til de faktiske udgifter under projektets levetid: investeringsudgifter, udgifter til vedligeholdelse og bevaring. * Fordelene udgøres af ændringer i de generelle transportomkostninger i form af lavere driftsudgifter, tidsbesparelser og færre ulykker. Resultat (nutidsværdi) Intern forrentning: Nutidsværdi (netto): Cost/benefit: 6% 8,7% 40 mio. ECU 1,354 9. Vurdering af virkningen på miljøet Inden projektets gennemførelse er der blevet foretaget en vurdering af virkningen på miljøet i overensstemmelse med EU-direktiverne. Omkostningerne til miljøgenopretning er indregnet i projektet og andrager 1,5 mio. ECU for så vidt angår de to aktuelle vejstrækninger. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) (1 ECU = 162,323 PTE) Omkostninger i alt : Støtteberettigede omkostninger Arealerhvervelse 4 304 997 4 250 783 Bygninger og anlæg 113 333 292 113 333 292 Andet (sikkerhed, hygiejne, kontrol) IALT 4 251400 121 889 689 4 251400 121 835 475 Støtteberettigede omkostninger Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 121 835 475 ECU 85% 103 560 152 ECU Offentliggørelse af hovedpunkterne om støtte i henhold til forordning nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/11/65/003 1. Projektets titel Motorvej Madrid-Valencia (strækningen Motilla del Palancar-Minglanilla) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansagningen 2. 1. Navn: Direction General de Planification (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: Paseo de la Castellana, 162 - E-28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: Direcciôn General de carreteras (MOPTMA) 3. 2. Adresse: Paseo de la Castellana, 162 - E-28071 Madrid 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Castille-La Manche 5. Beskrivelse Strækningen "Motilla del Palancar - Minglanilla'' er en del af motorvejen mellem Madrid og Valencia, der færdiggøres med etableringen af strækningerne Atalaya del Canavete - Motilla del Palancar og Minglanilla - Candete de las Fuentes. Projektet tager sigte på anlæg af en 27,3 km lang strækning. Strækningen udgøres af to 7 m brede vejbaner med ydre og indre rabatter på henholdsvis 2,5 og 1 m samt en midterrabat på 12 m. Vejbelægningen består af en 30 cm tyk asfaltblanding, der er varmpåført et 20 cm tykt kunstigt '^c4 vejunderlag. Projektet omfatter anlæg af 5 viadukter og 14 overgange med brodæk i forspændt beton i de fleste tilfælde. De fleste broer har 3 eller 4 fag. En bro har 6 fag. Projektet omfatter fire motorvejsknudepunkter: - Motilla del Palancar-Minglanilla - Castillejo de Iniesta - Castillejo de Iniesta - Minglanilla Strækningen går gennem følgende kommuner: Motilla del Palancar, El Peral, Iniesta, Castillejo de Iniesta, Granja de Iniesta og Minglanilla. 6. Mål Målet er gennem nærværende projekt at fjerne den aktuelle flaskehals. Herved udbygges motorvejsnettet i overensstemmelse med den vejledende infrastrukturplan for det transeuropæiske vejnet. Og de to vigtige centre, Madrid og Valencia, sammenknyttes med en vejforbindelse, der har stor kapacitet og høj kvalitet. Samtidig bliver trafikafviklingen mere flydende, idet gennemsnitshastigheden i dag er 80 km/timen for den lette trafik og 65 km/timen for den tunge trafik. Når projektet er gennemført, vil gennemsnitshastighederne nå op på henholdsvis 120 og 90 km/timen. Tidsbesparelsen anslås til 8 minutter for den lette trafik og 12 minutter for den tunge trafik som følge af projektets gennemførelse. 7. Tidsplan Kategori Starttidspunkt Sluttidspunkt Projektering 30. 12. 1992 Arealerhvervelse 1. 6. 1991 Vigtigste arbejder 13. 12. 1994 Ibrugtagningstidspunkt 15. 1. 1994 31. 12. 1996 13. 6. 1997 13. 6. 1997 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Vigtigste indikatorer: - Motorvejens levetid: 30 år - IMF (1997) : 8 922 køretøjer pr. dag - forholdet mellem let og tung trafik: 70/30 Omkostningerne svarer til de faktiske udgifter under projektets levetid: investeringsudgifter, udgifter til vedligeholdelse og bevaring. Fordelene udgøres af ændringer i de generelle trarisportornkostninger: Resultat (nutidsværdi): 6 %) - Intern forrentning: 15,45 % - nutidsværdi (netto): 44,6 mio. ECU - Cost/benefit: 2,174 Under gennemførelsesfasen vil der direkte og indirekte blive oprettet henholdsvis 1 155 og 443 arbejdspladser. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Forud for projektets realisering er der gennemført en vurdering af mUjøvirkningerne i overensstemmelse med direktiv 85/337/EØF. Udgifterne til genopretning og beskyttelse af miljøet anslås til 4,6% af de samlede omkostninger. 10. Omkostninger og støtte £ ECU) Omkostmnger i alt : Støtteberettigede 2 046 829 38 412 157 1 200 806 omkostninger 1 303 147 38 381 144 1 200 806 Arealerhvervelse Bygninger og anlæg Andet (teknisk bistand, sikkerhed og hygiejne, osv. ) I ALT — _ —— I „i l — — — — —. 1 — I — — — — •— I — ^ — — « M S > ^ — B » - ^. — ^ » P — — ^— I 41 659 792 40 885 097 Støtteberettigede omkostninger i alt: 40 885 097 ECU Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 85 % 34 752 330 ECU 3 c4 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95. 11. 65. 005 1* Projektets titel Middelhavskorridoren (tilpasning til hastigheder på 200/220 km/timen). 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. 2. 2. Navn: Direcciôn General de Planification (M. E. H. ) Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 3. 2. Navn: Direcciôn General de Irifraestructuras del Transporte Adresse: Ferroviario (MOPTMA) 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Valencia-området, Catalonien 5. Beskrivelse Foranstaltningerne i nærværende projekt supplerer de foraristaltninger, som blev godkendt af Kommissionen ved beslutning C(93) 3592/1 af 10 december 1993, og C(94)3757/5, af 21. december 1994, vedrørende strækningen La Eneina -Barcelona. 3ccJ Strækningen Fuente la Higuera - Jativa: Installation af trafikkontroludstyr (signaler, sikkerhedssystemer, telekommunikation). Anlæggene skal kunne fjernstyres fra en central post og muliggøre hastigheder på 220 km/timen med et højt sikkerheds- og effektivitetsniveau. Strækningens længde er 42 km. Strækningen Castellon - Las Palmas : Strækningen er 9,5 km lang, hvoraf de 4,9 km udvides for at give plads til et nyt sporsæt. Den resterende strækning, der gør gennem et byområde, er 4,6 km og skal hovedsagelig være underjordisk. Over tunnelen skal der anlægges alleer og midlertidige omkørsler for vejtrafikken. Strækningen Las Palmas - Oropesa: Jernbaneinfrastrukturer fra kilometerangivelse 77 til 90,225. Bygning af 4 tunneler (3 320 m), 4 overdækkede gennemskæringer (668 m), 17 viadukter, 11 bueunderføringer samt en fodgængerovergang og en perron. Strækningen Alcanar - Ametla: Projektering og realisering af nødvendige arbejder i forbindelse med installation af et automatisk blokeringsssystem for dobbeltspor; etablering af nye sporskiftehus ved strømforsyning, ASFA stationerne jordforbindelsesudstyr, kabiner til sikkerhedspersonalet). (sikkerhedsanordninger, kommunikation, Strækningen Alcanar - Camarles : Arbejder med henblik på at forøge hastigheden til 200/220 km/timen i to spor over en strækning på 39 km (platforme ved forskellige stationer og stoppunkter, ballastfornyelse, superstruktur over 40 km, elektrificering af hele strækningen, adskillige passager og i Altea og perroner ved forskellige banegårde, viadukter, opførelse af station strømforsyningsstationer, integration af infrastrukturerne i miljøet). Strækningen Ampolla - Ametla: Arbejder med henblik på at forøge hastigheden til 200/220 km/timen i to spor over en strækning på 25,96 km (platform over 3 km, ballast, to spor med 60 kg/m VIC skinner og bivalente betonsveller af typen PR. -90, diverse strukturer, perroner, elektrificering af hele strækningen og opsætning af køreledninger til begge spor. Strækningen Tarragona - San Vicente de Calers: Teknisk og økonomisk analyse af de installationer, der er nødvendige med henblik på elektrificeringen og sikkerheds- og kommunikationsudstyret. (C Levering af skinner til det nye spor og tilpasning af linjeføringen til hastigheder på 200/220 km/timen (UIC-normer, vægt 60 kg/m, naturligt hårdt stål). Automatiske i Middelshavskorridoren halvkontinuerligt) med konstant overvågning af hastighed og sikkerhed. sikringsssystemer (ATP) (punktuelt og Mål Forøgelse af hastigheden på strækningen Encina-Barcelona til 200/220 km/timen med henblik på at sænke rejsetiden og styrke sikkerheden, kapaciteten, driftshyppigheden og fleksibiliteten. Når projektet er tilendebragt, forventes rejsetiden at blive 2 timer og 30 minutter mod 3 timer og 48 minutter i 1992. Tidsplan Starttidspunkt Sluttidspunkt Projektering 30. 9. 1993 Arealerhvervelse 30. 12. 1994 Vigtigste arbejder 30. 12. 1994 30. 7. 1995 30. 12. 1996 30. 12. 1999 8. Vurdering af omkostninger og sociale og «knnnmiske virkninger Rentabilitetsanalysen dækker 30 år fra projektets ibrugtagning (år 2000) og er baseret på forventede omkostninger på 1 mia. ECU til gennemførelsen og på en beregning af de forventede fordele. Resultater: Diskonteringssats: Nutidsværdi (netto): Cost/benefit: Intern forrentning: 5% 13,5 mio. ECU 1,02 5,1% Under gennemførelsesfasens tredje fase forventes der direkte og indirekte oprettet henholdsvis 5 633 et 2 161 arbejdspladser. 10. Omkostninger Qg §tølte (i gÇV) 3 M (1 ECU = 161,225 PTE) Omkostninger og støtte (i ECU) Arealerhvervelse Omkostninger i alt : Støtteberettigede omkostninger 8 702 124 Bygninger og anlæg 197 866 336 Andet (teknisk bistand, sikkerhed og hygiejne, osv. ) 5 873 779 8 702 124 188 562 565 5 873 779 IALT 212 442 239 203 138 468 Støtteberettigede omkostninger i alt: 203 138 468 Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 85% 172 667 694 1 2. Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95. 11. 65. 006 1. Projektets titel Arbejder i forbindelse med det transeuropæiske net for konventionel og kombineret transport. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcciôn General de Planificaciôn (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: Direcciôn General de Infraestructuras del Transporte Ferroviario (MOPTMA) 3. 2. Adresse: Plaza de los Sagrados Corazones, 7 - Madrid. 4. Stêd 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Regioner: Andalusien, Aragonien, Castilien-La Mancha, Castilien-Leon, Catalonien, Galicien, Madrid, Murcia, Navarra, Baskerlandet. U 5. Beskrivelse Forbindelsen Madrid - Hendaye. Strækningen La Canada -Avila. Sporrenovering Strækningen er 23,7 km. Arbejdet består i udvidelse og underlagsforbedring, længdedræning, oprensning med henblik på tværdræning, stabilisering af gennemskæringer, udvidelse af tunneler, underlagssænkning med henblik på stabilitetsforbedring samt sporrenovering med henblik på idriftssættelsen. Forbindelsen Madrid - Iran. Avila-stationen. Elektrisk tilkobling. Teknisk og økonomisk analyse af Avila-stationens elektriske tilkoblingssystem med henblik på forbedring af sikkerheden, kapaciteten og trafikafviklingen og mindskelse af driftspersonalet. De planlagte arbejder omfatter bl. a. følgende: Etablering af automatisk tilkoblingssystem ved Avila-stationen. Installation af ikke-mekaniske tonefrekvenskredsløb. Strømforsyningsanlæg. Demontering af det eksisterende tilkoblingssystem. Forbindelsen Madrid - Hendaye. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 174/142 ved Arévalo (Avila). Analyse og vurdering af arbejder med henblik på at fjerne niveauskæringen ved kilometersten 174/142 og i stedet etablere en underføring. Forbindelsen Madrid - Hendaye. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 582/580 ved Beasain (Guipuzcoa). Analyse og vurdering af arbejder med henblik på at fjerne niveauskæringen ved kilometersten 582/580 og i stedet etablere en underføring. Forbindelsen Castején - Bilbao. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 208/754 ved Orduna (Vizcaya) Omledning af Antigua-vejen og bygning af en overføring over jernbanen for kørende trafik. Forbindelsen Madrid - Hendaye. Strækningen Valladolid - Vitoria. Fjernelse af 30 niveauskæringer. Analyse og vurdering af arbejder med henblik på at fjerne 30 niveauskæringer på strækningen Valladolid-Vitoria (mellem Madrid og Hendaye) og i stedet opføre 18 overføringer og nødvendige forbindelseslinjer. Forbindelsen Venta de Banos - La Corufia. Strækningen Venta de Banos - Léon. Ui Fjernelse af 17 niveauskæringer. Analyse og vurdering af arbejder med henblik på at fjerne 17 niveauskæringer på strækningen Venta de Banos - Léon mellem Venta de Banos og La Coruna og i stedet opføre 11 overføringer og nødvendige forbindelseslinjer. Forbindelsen Monforte - Vigo et Guillarey - Tuy. Strækning: Orense - Guillarey. Sporrenovering Arbejderne tager sigte på udvidelse og forbedring af underlag og dræning, stabilisering af gennemskæringer, sænkning af skillerabat og renovering af spor med henblik på fornyet ibrugtagning. Automatisk blokering Casetas - Castejôn. Forbedring af sikkerhedsinstallationerne på strækningen Casetas - Castejôn mellem Zaragoza og Alsasua, herunder: tilpasning af elektriske og elektroniske tilkoblinger installation af automatisk blokeringssystem på hele strækningen ændring af kommandopulte installation af FTG-kredse på hele strækningen automatisering af jernbaneoverskæringer. Automatisk blokering på strækningen Casetas - Zaragoza. Arbejderne omfatter bl. a. : installation af blokeringer automatisk blokering i begge spor over hele strækningen. ændring af det elektriske tilkoblingssystem i CIM med henblik på tilpasning til det automatiske blokeringssystem. etablering af fjernstyring fra en central kommandopost ved stationen Zaragoza - El Portillo. elektricitetsforsyning via en 2 200 volt ledning. Forbindelsen Zaragoza - Alsasua. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 67/195 ved Ribaforada (Navarra). Underføringen skal etableres ved kilometersten 67/195 mellem Zaragoza og Alsasua. Der bliver tale om en 7 meter bred vej for den kørende trafik og en 1,5 m bred undergang for fodgængere. Forbindelsen Zaragoza - Alsasua. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 139/385 ved Tafalla (Navarra). ":V/. li Anlæg af en underføring for køretøjer ved kilometersten 139/385. Underføringen skal etableres ved hjælp af profilkasse med 3,5 m frihøjde og 7 m indvendig bredde. Arbejdet vil kræve en mindre omkørsel på den ene side af sporet i form af en 4 m bred vej anlagt på et kunstigt underlag med en tykkelse på 30 cm. Forbindelsen Zaragoza - Alsasua. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 37/316 ved Luceni (Zaragoza). Omlægning af den nuværende vej, der krydser jernbanen ved kilometersten 2+320 et 3+320 ved hjælp af en bro over jernbaneforbindelsen mellem Zaragoza - Alsasua ved kilometersten 36/960. For at fjerne niveauskæringen ved Camino de Predola skal der anlægges to forbindelsesveje på hver side af sporet fra den nuværende vej til den nye bro. Linje C-2, Madrids forstad. Strækningen Atocha - Coslada San Fernando. Sporrenovering Renovering af det elektrificerede dobbeltspor mellem broen los Tres Ojos (krydset M-30 og kilometersten 17+200) og banegården Coslada San Fernando (kilometersten 17+581); Renoveringen består i UIC-54-spor, polyvalente PR-90-sveller og en kiseljordballast af type* A. Type C-54 omlægninger ved banegårdene Vallecas et Vicalvaro (32 enheder) og renovering af sikkerheds-, kommunikations- og elektrificeringsudstyret. Forbindelsen Madrid - Barcelona. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 330/101 ved Utebo (Zaragoza). Opførelse af en firefagsbro over jernbanen med spændvidder på henholdsvis de 20 m, 15 m, 15 m, 20 m. Brodækket består af præfabrikerede, forspændte betonbjælker, der er samlet ved hjælp af 20 cm tykke og 10 cm bredde betonfliser, der via ringbeslåede neoprenplader hviler på tre centralpiller og to bundplader. Forbindelsen Tarragona - Barcelona - Frankrig. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 170/013 ved San Feliu de Buixalleu (Gerona). Analyse og vurdering af arbejder med henblik på at fjerne niveauskæringen ved kilometersten 170/013 og i stedet etablere en underføring. Forbindelsen Tarragona - Barcelone - Frankrig. Strækning: Villajuiga - Portbou. Sporrenovering Sporrenovering mellem kilometersten 258/947 og 273/107 over en strækning på i alt 14/160 km. Arbejdet skal gennemføres i provinsen Gerona og vedrører kommunerne Villajuiga, Llanså, Colera og Portbou. Spor: renovation af de to spor over hele strækningen med skinner af typen UIC- 54, PR-90-sveller og HM-fastspændinger på en ballast af type A. 3A6 Anlæg af to nye bygværker. Udgravning af gennemskæringer på 3 655 m. Tunneler: underlagssænkning for at bevare fritrumsprofil. Elektrificerings-, sikkerheds- og kommunikationsudstyr: projektet omfatter ligeledes tilpasning af køreledninger. Forbindelsen Madrid - Sevilla (Atocha - Alcazar de San Juan). Banegården Villacafias. Elektrisk tilkobling. Teknisk og økonomisk analyse med henblik på elektrisk tilkobling af banegården Villacafias for at lette og rationalisere driften (én ansvarlig). Følgende installationer er planlagt: Elektrisk tilkobling af banegården Villacafias og tilslutning til det automatiske blokeringssystem for de nærliggende banegårde. Installation af ikke-mekaniske tonefrekvenskredsløb. Strømforsyningsanlæg. Tjenestetelefoner og signaler. Systemer til togannoncering og automatisk bremsning. Demontering af det eksisterende tilkoblingssystem. Forbindelsen Linares - Almeria. Fjernelse af niveauskæring ved Gador (Almeria). Analyse og vurdering af arbejder med henblik på at fjerne 3 niveauskæringer ved kilometersten 232/047, 232/974 et 233/120 mellem Linares og Almeria ved anlæg af omkørselsvej og ændring af eksisterende underføring. Forbindelsen Madrid - Alicante. Strækning: Alcazar de San Juan - La Encina. Fjernelse af niveauskæringer mellem kilometersten 182 og 190. De 4 niveauskæringer, som skal fjernes, er at finde i byområdet Socuéllamos (Ciudad Real). Ændring af den aktuelle linjeføring, fjernelse af niveauskæringer, som er uforenelige med bymønstret i det pågældende område. Projektet omfatter byggeplads- og elektrificeringsarbejder trafikkontrolsystemer. I forbindelse med ny linjeføring skal der anlægges et trinbræt af hensyn til de rejsende i Socuéllamos. installering samt af Forbindelsen Chinchilla - Cartagena. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 346/322. Calle Paseo del Pino. Hellin (Albacete). Anlæg af en trefaget overføring for køretøjer over jernbanen ved kilometersten 346/130 til erstatning for den bevogtede jernbaneoverskæring ved kilometersten 346/322. Bygning af fodgængergangbro nær den aktuelle niveauskæring. Sv> Bygningen af overføringen og gangbroen skal tilpasses det kommunale kloakeringssystem, luftledninger og nedgravede kommunikationsledninger, elektricitetskabler og telefonledninger. Forbindelsen Alicante - Alquenas. Fjernelse af niveauskæring ved kilometersten 50/586 ved Orihuela (Alicante). Anlæg af en trefaget overføring for køretøjer over jernbanen ved kilometersten 51/012 til erstatning for den bevogtede jernbaneoverskæring ved kilometersten 50/586. Anlæg af rundkørsel ved den fremtidige omkørselsvej ved Orihuela og en rundkørsel ved kilometersten 0/804. Arbejderne vil berøre drænings- og kloakeringssystemet og lavspændingsledninger. Sikkerhedsystemer ved banegården Alquerias - Santomera. Arbejdet omfatter elektrisk tilkobling ved banegården Alquerias -Santomera og udskiftning af skiftespor, så gennemkørende tog kan køre hurtigere. Arbejderne omfatter bl. a. : Installation af elektriske tilkoblinger, telefonanlæg, tilbehør til tilkoblingssystemet (ASFA, kabeltunneler, grave, lokaler) kommunikationslinjer mellem centrale anlæg og relæposter. Udskiftning af skiftespor, så gennemgående tog på linjen Murcia - Alicante og Chinchilla - Cartagena kan køre med 60 km/timen. 6. Mål Nærværende beslutning og de heraf omfattede arbejder tager sigte på realisering af følgende målsætninger: Forbedring af sikkerheden takket være fjernelse af 63 niveauskæringer og installation af sikkerheds- og kommunikationssystemer på udvalgte strækninger. Gennemførelse af første fase af de arbejder, der skal sikre jernbanenettet høj kvalitet, bl. a. med henblik på de fremtidige højhastighedsforbindelser, som ikke er forenelige med niveauoverskæringer. Tidsbesparelser og bedre linjeføring for halvøens perifere områder, hvorved konventionel jernbanedrift bliver konkurrencedygtig som hurtigt transportmiddel. 7. Tidsplan 3 <( S Kategori Starttidspunkt Sluttidspunkt Projektering 30. 11. 1992 30. 12. 1993 Arealerhvervel se 30. 6. 1995 30. 9. 1995 Vigtigste arbejder " • - - • - ' - •,- " - - - ^ - - -, 30. 12. 1993 30. 12. 1997 ,- -g ! ! g l ! ! !=! != == '' ' = = = = = = - g — — s ——— ,i 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger På grundlag af hver enkelt projekt er det muligt at beregne dett interne rente, nettonutidsværdien og cost/benefit-forholdet for hver af projektets delgrupper af samme type samt for grupper af projekter. Sporrenovering (TIR) Sikkerhedssystemer (TIR): Fjernelse af niveauskæringer (TIR) Projektgrupper - TIR -VAN Cost/benefit: 15,6% 11,82% 6,2% 10,79% 86,7 mio. ECU 1,93 10. Omkostninger o_g støtte (i ECU) (1 ECU = 162,323 PTE) Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt : Støtteberettigede omkostninger 'Z? •<3 Planlægning og projektering 505 165 Arealerhvervelse 9 425 651 Bygninger og anlæg 124 350 831 Andet (teknisk bistand, sikkerhed og hygiejne, osv. ) 2 063 786 9 117 623 99 708 605 2 063 786 IALT 136 345 433 110 890 014 Støtteberettigede omkostninger i alt: 85% 94 256 510 Støtte fra Samhørighedsfonden Støttesats 110 890 014 3 2o Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95. 11. 65. 008 1. Projektets titel « Hovedfærdselsåre gennem Catalonien: Lérida - Gerona (strækningen Rajadell - Manresa - Artes). 2t Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direction General de Plarnficaciôn (M. E. H. ) 2. 2. Adresse: P° de la Castellana 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: Generalidad de Cataluna Dpto. de Politica Territorial; Obras publicas y Gestion de Infraestructuras 3. 2. Adresse: José Tarradelas 20 - 30 , 1° planta 08029 - Barcelona 4. Stejl 4. 1. Medlemsstat: Spanien 4. 2. Region: Catalonien. 5. Beskrivelse Den tværgående hovedfærdselsvej vil muliggøre tilslutning tre steder til de transeuropæiske net, nemlig via motorvej A-7 ved Gerona, europavej E-9 ved Manresa og motorvej A-2 ved Lérida. ÏA Tanken er at skabe direkte forbindelse mellem byerne Lérida og Gerona tværs gennem dalsænkningen uden at gå via Barcelona, således at det catalanske vejnets nuværende stjernestruktur brydes (rejseafstanden forkortes fra 250 km til 215 km, svarende til en afkortning på 14%), og der åbnes en direkte adgang mod nordkysten og det europæiske vejnet. Den komplette rute kan opdeles i fem meget forskellige strækninger: Lérida - Cervera, Cervera - Manresa, Manresa -Vie, Vie -Olot (rutens nordlige afslutning, hvor den skaber forbindelse til strækningen Olot - Figueras). Denne beslutning vedrører strækningerne Rajadell - Manresa, -Artes (Rajadell - Manresa, Ronda de Manresa, Manresa - Sant Fruités, Sant Fruitôs -Artes) og Vie - Manlleu (Xarxa-hovedfærdselsåren Vie og Vic-Manlleu). Strækningernes længde er som følger: Rajadell -Manresa Ronda de Manresa Manresa - Sant Fruitôs Sant Fruitôs - Artes Xarxa hovedfærdselsåre Vie Vie- Manlleu I ALT 7,10 km. 1,36 km. 5,04 km. 8,00 km. 8,11 km. 3. 65 km. 33,26 km. Strækningen Rajadell- Manresa-Artés omfatter følgende ingeniørarbejder: 4 viadukter, 28 overføringer, 15 pladser, en rasteplads og 9 indVudfletninger. Strækningen Vie- Manlleu omfatter følgende ingeniørarbejder: 6 ind/udfletninger, en viadukt, 8 overføringer og 12 underføringer. 6. Mål Hovedformålet er at etablere en korridor, der forbinder det indre af den iberiske halvø og Middelhavskysten med de vigtigste europæiske vejforbindelser gennem de indre catalanske regioner. Den nye korridor vil muliggøre væsentlig bedre mobilitet for personer og varer, og det vil få en gunstig indvirkning på udviklingen i handelen inden for EU. Andre målsætninger er en økonomisk udvikling af de indre områder og områderne nær Pyrenæerne, aflastning af metropolområdet omkring Barcelona og i sidste instans garanti for en bedre territorial balance. På landbrugsområdet vil den tværgående korridor skabe mulighed for en bedre distribution og afsætning af landbrugsprodukter takket være lavere transr^rtornkostninger og en udvidelse af det potentielle marked for disse produkter, bl. a. til det øvrige Europa. "5 2 t På industriområdet vil den nye forbindelsesvej skabe mulighed for industriel udflytning og aflaste industriområderne i området omkring Barcelona og skabe serviceindustri, der kan betjene de nye virksomheder. Byggesektoren og den tertiære sektor (transport og oplagring) vil få glæde af følgevirkningerne af den demografiske vækst. I forbindelse med de overordnede vejplaner for Catalonien vil den planlagte forbindelsesvej opfylde 4 målsætninger: Bedre betjening af de indre områder af Catalonien og forbindelse til de store kommunikationsveje i det indre af halvøen, Middelhavskysten samt resten af Europa. Direkte forbindelse mellem Lérida og Gerona uden om Barcelona, hvilket reducerer afstanden fra omkring 250 til 215 km svarende til en afkortning på 14%. Etablering af en ny forbindelse for varetransport mellem den franske grænse og Lerida via La Junquera. Aflastning af metropolområdet omkring Barcelona og eliminering af vejenes nuværende stjernestruktur, der er koncentreret omkring Barcelona. "3? 3 7. Tidsplan Strækningen Rajadell/ Manresa/ Artes Starttidspunkt Projektering 11. 1. 1993 31. 12. 1994 Arealerhvervelse 1. 3. 1994 1. 6. 1995 Vigtigste arbejder 1. 4. 1994 31. 12. 1995 Ibrugtagningstidspunkt 31. 12. 1995 Strækningen Vie/ Manlleu Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Starttidspunkt tjïTîîfSfJîTjTO: 1. 3. 1993 1. 4. 1995 1. 9. 1995 1. 9. 1995 31. 12. 1995 Ibrugtagningstidspunkt 31. 12. 1995 8. Vurdering af nmkptfninger og sociale og økonomiske virkninger Vigtigste indikatorer: - Analyseperiode: 25 år at regne fra arbejdernes igangsættelse - IMJ Cervera - Manresa Manresa - Vie Vie - Olot 11 900 køretøjer pr. dag 13 232 køretøjer pr. dag 12 041 køretøjer pr. dag I de økonomiske beregninger er der taget højde for omkostninger og direkte fordele (projekterings-, opførelses- og vedligeholdelsesornkostninger og besparelser opnået som følge af mindre transportafstand, færre ulykker og udgifter til vedligeholdelse af køretøjer). Diskonteringssats: 6% Analyseresultat: 3 ?Lj - Nutidsværdi (netto): 375 mio. ECU - Intern forrentning: 16,6% - Cost/benefit: 2,1 - Første års kumulerede nettooverskud: 2004 9. Vurdering af virkningen på miljøet Forud for projektets realisering er der gennemført en vurdering af miljøvirkningerne i overensstemmelse med direktiv 85/337/EØF. Foranstaltninger med henblik på at genoprette miljøvirkninger eller beskytte miljøet udgør 18% af de samlede omkostninger. 10. Omkostninger gg støtte {i ECU) (1 ECU = 162,323 PTE) Omkostninger og støtte (i ECU) Planlægning og projektering Omkostninger i alt : "~" Støtteberettigede omkostninger 1 633 547 —954 m Arbejder TSET 58 605 373 52 949 982 53 904 868 Støtteberettigede omkostninger i alt: 53 904 868 Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 80% 43 123 894 "31*> T A SPANIEN Studie VTS (blandet transport/miljø projekt) 316 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95. 11. 15. 001 1. Projektets titel Overvågning på havet og bekæmpelse af havforurening (2) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen Navn: Direction General de Plarûfïcaciôn 2. 1. Adresse: Paseo de la Castellana, 162, 28071 Madrid 2. 2. 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse Navn: Direcciôn General de Marina Mercante 3. 1. Adresse: C/ Ruiz de Alarcon 1 28071 Madrid 3. 2. 4. Sted 4. 1. 4. 2. Medlemsstat: Spanien Region: Andalucia, Balearerne, Cataluna, Pais Vasco og Valencia 5. Beskrivelse Arbejderne skal gennemføres i Almeria, Bilbao, Palma de Mallorca, Tarragona og Valencia. Der er en sådan trafik på disse havne, at det er nødvendigt at oprettet kontrolcentre, der kan forbedre sikkerheden til søs. Følgende projekter forventes gennemført: A) ALMERÏA 1. Anlæg af et regionalt center for koordinering og redningstjeneste samt havnekontor i Almeria. Projektet omfatter anlæg af et regionalt center for redningstjenesten og havnekontor i Almeria. Bygningen, der har et areal på i alt 2 361,61 m2, har 3 etager, som er bestemt til havnekontoret, og hvor det udstyr, der skal bruges i forbindelse hermed, skal installeres. I bygningens sydlige del bliver der et tårn på 15 etager, hvor det regionale koordineringscenter skal holde til, og hvor der indrettes kriserum, kontrolrum og andre lokaler. Bygninger skal ligge på Muelle de Levante i Almerias havn, og komplekset får et samlet areal på 1 881,94 m2. 2. Elektronisk udstyr i det regionale center for koordinering og redningstjeneste i Almeria. Det regionale center for koordinering og redningstjeneste får elektronisk udstyr, der sætter den centrale bygning i forbindelse med fjernstationer i Castillo de San Telmo og Cabo de Gata. Udstyret på de forskellige steder har følgende specifikationer: a) Center: kontrol og præsentation, VHF-radiopejleapparat, VHF-radio til SMM, SM A og SMT; PO-radio; registrering af samtaler, vejrstation, forbindelse til fjernstationerne, edb-system, tyveri- og brandalarm, elkraft. b) Fjernstation i Castillo de San Telmo: Røntgenstråleradar, forbindelse til centret, tyveri- og brandalarm, elkraft. c) Fjernstation i Cabo de Gata Røntgenstråleradar, VHF-radiopejleapparat, tyveri- og brandalarm, elkraft. B) BILBAO Følgende projekter forventes gennemført: 1. Anlæg af en bygning til det regionale center for koordinering og redningstjeneste samt kontrol med trafikken i havnen i Bilbao. Bølgebryder i Santurce (Viscaya). Det regionale center for koordinering og redningstjeneste placeres i Bilbaos havn. Fra centret kan der overføres data til det nationale center for koordinering og redningstjeneste (CNCS), og man kan sikre koordinering og ledelse af de operationer, der foregår inden for dens område (midlertidigt Cabo de Ajo - den franske kyst). Sammen med Gijôn kan centret dække hele den cantabriske kyst. Der er tale om en 9-etagers bygning med et bebygget areal på i alt 3 994,80 m2, hvor de to øverste etager (8. og 9. ) råder over radio-, radar- og parabolantenner samt andet sende- og modtageudstyr. Med udvidelsen af havnen, som man er i gang med første fase af, bliver det et meget centralt nervecenter; forholdet mellem havnebassinets og havneterrænets arealer bliver i høj grad ændret. 2. Elektronisk udstyr i det regionale center for koordinering og redningstjeneste (CRCSM) i Bilbao. CRCSM i Bilbao får elektronisk udstyr, der placeres i den egentlige centerbygning og i fjernstationerne i Punta Galea og Cabo Machichaco. Det drejer sig om følgende udstyr: a) Center: kontrol og præsentation, VHF-radio til SMM; PO-radio; registrering af samtaler, forbindelse til fjernstationerne, edb-system; elkraft. b) Fjernstation i Punta Galea: Røntgenstråleradar, radiopejleapparat, VHF-radio til SMA, vejrstation, forbindelse til centret, tyveri- og brandalarm, elkraft. 3'? 2 c) Fjernstation i Cabo de Ajo: VHF-radiopejleapparat; tyveri- og brandalarm; elkraft. C) PALMA DE MALLORCA Følgende projekter forventes gennemført: 1. Elektronisk udstyr i det regionale center for koordinering og redningstjeneste (CRCSM) i Palma de Mallorca. Det drejer sig om følgende udstyr: a) Center: kontrol og præsentation, VHF-radio til SMM, SMA og SMT; PO-radio; registrering af samtaler; vejrstation; forbindelse til fjernstationerne; edb-system; tyveri- og brandalarm; elkraft. b) Fjernstation i Sierra Alfabia: Radiopejleapparat, VHF-radio til SMA og SMT, forbindelse til centret, tyveri- og brandalarm, elkraft. c) Fjernstation i Cabo Figueras: Røntgenstråleradar, tyveri- og brandalarm, elkraft. D) TARRAGONA Følgende projekter forventes gennemført: 1. Elektromsk udstyr i det lokale center for koordinering og redningstjeneste (CLCS) i Tarragona. CLCS i Tarragona får elektronisk udstyr, der placeres i den egentlige centerbygning og i fjernstationen i Cabo Salou. Udstyret på de forskellige steder har følgende specifikationer: a) Center: kontrol og præsentation, VHF-radio til SMA og SMT og delvis til SMM; PO-radio; registrering af samtaler; vejrstation; forbindelse til fjernstationerne; edb- system; elkraft. b) Fjernstation i Cabo Salou: Røntgenstråleradar, VHF-radiopejleapparat, VHF- radio til SMM, forbindelse til centret, tyveri- og brandalarm, elkraft. D) Valencia Følgende projekter forventes gennemført: 1. Anlæg af en bygning til havnekontoret og centret for kontrol med skibsfarten i Valencia. 3 7 EJ af en række terninger med Bygningen består et højt kontroltårn. Bygningskomplekset består af to adskilte zoner, der hver er kendetegnet af de funktioner der foregår der: For det første koordinering af redningstjenesten og for det andet havnekontoret, og de to funktioner får fælles indgangsparti. Bygningen består i overensstemmelse hermed af to dele. Den ene omfatter rummet, hvorfra skibsfarten overvåges og redningstjenesten koordineres. Kommunikationspultene og mødesalen er anbragt øverst i bygning, ca. 40 m oppe, i en terning, der rager op over resten af bygning, således at der fås et bedre overblik over aktiviteterne i havnen. I havnekontoret er der kundemodtagelse. 2. Udstyr i det regionale center for koordinering og redningstjeneste (CRCSM) i Valencia. i Valencia får elektronisk udstyr, der placeres CRCSM i den egentlige centerbygning og i de tre fjernstationer på havnekajen og i Castelllori de la Plana og Cabo de la Nao. Udstyret på de forskellige steder har følgende specifikationer: a) Center: kontrol og præsentation, VHF-radio til pour SMM; PO-radio; registrering af samtaler, vejrstation, forbindelse til fjernstationerne, edb-system; elkraft. b) Fjernstation på havnekajen: Røntgenstråleradar, ladiopejleapparat, VHF-radio til SMA og SMT, forbindelse til centret, tyveri- og brandalarm, elkraft. c) Fjernstationerne i Castellon de la Plana og Cabo de la Nao: Radiopejleapparat, VHF-radio til SMA og SMT, forbindelse til centret, tyveri- og brandalarm, elkraft. 6. Mål Ifølge den nationale plan for de særlige tjenester til redning af menneskeliv på havet er der følgende særlige opgaver for nettet af centre for skibsfartskontrol: overvågning og forebyggelse af ulykker til havs overvågning og kontrol af skibsfarten koordinering af redningsaktioner til havs overvågning og bekæmpelse af forurening kontrol med aktiviteterne til havs og i havnene udbredelse af oplysning om sikkerhed til søs bistand og informationer til søfartsadministrationen. Når kontrolcentrene bliver forbundet i et net, kan deres opgaver udføres i nogle områder på den spanske kyst, som er meget følsomme, enten på grund af den intensive trafik - som i Bilbao - eller som følge af farligt gods - som i havnen i Tarragona, hvor der er en råolieterminal - eller intens lystbådesejlads - som i Palma de Mallorca - eller transit af importvarer - som i Valencia eller Murcia. ^3 O De nye placeringer og moderniseringen af udstyret i havnekontorerne i Almeria, Bilbao og Valencia gør det muligt at udøve bedre kontrol med aktiviteterne til havs og i havnene, samtidig med at andre funktioner varetages, såsom administration og inspektion af fartøjerne. 7. Tidsplan Vigtigste arbejder Begyndelse 1/10/1994 Afslutning 31/12/1996 Ibrugtagningstidspunkt 1/10/1997 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Den nationale plan for de særlige tjenester til redning af menneskeliv på havet og bekæmpelse af havforurening (PNS), der blev godkendt den 13. 3. 1994, tager sigte på at gennemføre den opgave, der er fastsat i artikel 78 i lov nr. 27/1992 om statshavnene og handelsflåden. Forud herfor har Spanien i maj 1993 ratificeret Hamburg-konventionen eller SAR 79-konventionen (international konvention om maritim eftersøgning og redning, 1979), der udgør det retlige og tekniske grundlag for en international plan for eftersøgning og bjærgning til søs. Endvidere er PNS højt prioriteret i forbindelse med den nationale politik og EU- politikken for redningstjenester og beskyttelse af havmiljøet og generelt i forbindelse med EU's forpligtelser vedrørende programmet for sikkerhed til søs og internationale organisationer. Det umiddelbare mål er at etablere og opretholde en nationale organisation for eftersøgning og bjærgning til søs og for bekæmpelse af havforurening. Derfor er der blevet indrette diverse koordineringscentre, idet der dermed fastlægges nogle ensartede kriterier for funktioner og udstyr. til at bygge og initiativ taget Det samlede antal fartøjer, der lagde til i Almeria i 1993, var 704, heraf 451 færger med over 300 000 passagerer. Godsbehandlingen omfatter 2 250 000 t. I november 1994 blev der åbnet en ny færgerute til Nador i Marokko, som forventes at transportere 360 000 passagerer i 1995. Fiskerflåden omfatter 100 fartøjer, der fisker i Almeria-bugten. 3^1 Bilbaos havn modtog i 1993 i alt 3 284 fartøjer, og godsbehandlingen omfattede i alt ca. 25 mio. t. Transporten af flydende stoffer i bulk i forbindelse olieproduktion og afledte produkter oversteg 14,5 mio. t. 89 118 passagerer blev transporteret i begge retninger på Englandsruten. En del af varerne skal transporteres i flodbåde op ad flodmundingen til fabrikkerne, produktionsstederne eller forbrugsstederne, og havnetrafikken er i høj grad påvirket heraf. De mange fartøjer, der ligger ankret op i eller uden for havnebassinet, mens de venter på at blive repareret på værfterne, gør det yderligere påkrævet med et trafikkontrolcenter. 11993 modtog Palmas havn 2 708 både med i alt 3 169 725 t varer, hvoraf 812 907 t er flydende stoffer i bulk, navnlig afledte olieprodukter. Endvidere var der 576 450 færgepassagerer. Der fmdes desuden fiskerfartøjer og lystbåde. Lystbådene er fordelt på tre marinaer i Palmas havn med i alt 2 000 fortøjningspladser. Tarragonas havn modtog i 1994 i alt 2 227 handelsfartøjer med 23,8 mio. t gods, heraf 14,5 mio. t olieprodukter og afledte olieprodukter, der behandles på raffinaderiets pier og installationer. Godsbehandlingen af løst afvejede varer er også betydende, idet den omfatter 6,8 mio. t. Havnen er især kendetegnet ved et stort antal fiskerfartøjer, der sejler ud og ind af havnen på faste tidspunkter, og som dermed kan forårsage farlige situationer i forbindelse med manøvreringen af fartøjerne. I 1994 var der i Valencias havn 4 708 handelsfartøjer. Hertil kommer 108 fiskerfartøjer og 548 lystbåde, som medfører et stort antal daglige ind- og udsejlinger i havnen og langs kysten. Godsbehandlingen i samme periode omfattede ca. 13 mio. t, heraf en betydelig mængde olieprodukter og kemiske produkter, som i ulykkestilfælde kan udgøre en alvorlig trussel for sikkerheden til søs. Passagertrafikken tegnede sig i samme periode for 187 173 personer. 9. Omkostninger og støtte (i ECU) (1 ECU = 162,323 PTA) 3 32. Projektgrupper Omkostninger i alt Udgifter afholdt inden skærings datoen Støtteberettigede omkostninger Bygninger og anlæg 6 481 257 2 617 282 3 863 975 Udstyr og maskiner 7 350 074 Moms IALT 2 213 014 418 764 16 044 345 3 036 046 7 350 074 1 794 250 13 008 299 Fordeling pr. projekt: Sted/arbejde Bygninger og anlæg Udstyr og maskiner Støtteberettigede omkostninger Almeria Bilbao 863 334 987 796 1 940 564 3 803 898 1 887 323 2 875 119 Palma de Mallorca 1 631 081 1 804 582 3 435 663 Tarragona Valencia IALT 4 482 211 944 333 944 333 1 949 286 8 526 088 1 949 286 13 008 299 Støtteberettigede ornkostninger i alt 13 008 299 ECU Støttesats 85% Støtte fra Samhørighedsfonden 11 057 054 ECU 3 53 10. Fysiske indikatorer: Arbejde Udgravning Beton Dækplader Udstyr Forventet mængde 856 m3 4 742 m3 6 692 m3 Radarer/pejlere Radiopulte VHF/FM 7/11 stk. 5 stk. Radioelektrisk forbindelse og fjernstyring 4 stk. Vejrstation Elforsyningssystem Lokalt net 5 stk. 5 stk. 5 stk. 3>i Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95. 11. 15. 002 1. Projektets titel Forudgående evaluering og costbenefitanalyse af kommunale projekter. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcciôn General de Planificaciôn 2. 2. Adresse: Po. de la Castellana, 162 - 28071 Madrid 3. Myndighed, der er ansvariig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Direcciôn General de Planificaciôn. 3. 2. Adresse: Po. de la Castellana, 162 - 28071 Madrid. 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Spanien. 4. 2. Region: Aragon, Baléares, Catalufta, Madrid, Navarra, Pais Vasco og La Rioja. 5. i henhold Beskrivelse Teknisk bistand i form af fire undersøgelser til forberedelse af dokumenter - som krævet - omhandlende kommunale i 1995, hvortil der kan ydes støtte fra Samhørighedsfonden, og som miljøprojekter omfatter følgende aktiviteter: kloakering og spildevandsrensning i byområder, forbedring af miljøet og infrastrukturen i Madrid, bortskaffelse af byaffald og etablering af infrastrukturer til forbedring af miljøet i Barcelona og i Barcelona-området. fællesskabsforordningerne til 6. Mål Gennemførelse af de undersøgelser, der er nødvendige for at foretage en forudgående, detaljeret evaluering af de forventede resultater af gennemførelsen af de kommunale projekter. Disse undersøgelser vil blive koncentreret omkring: en global påvisning af de foreliggende problemer: en analyse af projekterne set i forhold til strategien og prioriteterne i den spanske miljøpolitik, af dennes forenelighed med Fællesskabets indvirkningen af disse politikker på miljøet, påvisning af de miljøpolitikker, S> 3* socioøkonomiske costbenefitanalyse og endelig en analyse af den administrative finansieringsplan og finansieringskilder. fordele ved gennemførelsen af projekterne gennem en situation, 7. Tidsplan Kategori af arbejder Undersøgelse Begyndelse 1. 5. 1995 Afslutning 31. 7. 1995 8. Vurdering af omkostninger og socioøkonomiske fordele Intet. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Intet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 182 288 182 288 , 100% 182 288 ( • PORTUGAL MILJØ 2 > 3* Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 93/10/61/007 1. 1. Projektets titel Dæmning og vandforsyningsnet ved Enxoé 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Av. D. Carlos I, 126-7° 1200 Lissabon 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Instituto da Ågua 3. 2. Adresse: Av. Almirante Gago Coutinho, 30 1000 Lissabon 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Alentejo 5. Beskrivelse vedrører Enxoé-dæmningen og de dermed Projektet vandbehandlingsanlæg, pumpestation, vandforsyningsnet og adgangsveje. forbundne arbejder, Enxoé-dæmningen får en maksimal højde på 20,5 m og vil danne et reservoir med en kapacitet på 10,4 hm3. Når reservoiret er fyldt op, vil det oversvømmede kystareal udgøre 2 km2. De med dæmningen forbundne arbejder omfatter bygning af en orriledningskanal, et overløb, et indtagningstårn og et undersøisk overløb. Det vand, som er beregnet til den offentlige vandforsyning, bliver opsamlet i reservoiret og ledes ved hjælp af tyngdekraften hen mod behandlingsanlægget, hvor det pumpes i retning af vandforsyningsnettet. Vandforsyningsnettet, som består af to selvstændige kredsløb, får en udstrækning på ca. 120 km og er sammensat af underjordiske ledninger med en diameter på maksimum 300 mm. Nettet omfatter ligeledes to reservoirer til magasinering af vandet. 3^3 De adgangsveje, som planlægges anlagt, skal erstatte de transportveje, der som følge af bygningen af dæmningen og reservoiret ikke længere kan anvendes. Mål Hovedformålet med projektet er at garantere en effektiv og varig vandforsyning i kommunerne Serpa og Mértola, således at den nuværende situation, som er kendetegnet af en alvorlig vandmangel, kan afhjælpes. Kommunerne ligger i Alentejo-regionen, hvor vandressourcerne som følge af vedvarende tørkeperioder er knappe; det er derfor nødvendigt at udnytte overfladeressourcerne gennem oprettelse af reservoirer i lighed med det, der skal etableres på Enxoé-floden. Det nye netværk giver mulighed for en betydelig vækst i antallet af forbrugere, især i Mértola-kommunen, hvor forsyningsgraden vil stige fra 12% til 50%. Vandet fra systemet skal kunne leve op til de kvalitetskrav, som er fastsat ved direktiv 80/778/EØF om kvaliteten af drikkevand. * Ved projektets gennemførelse tages der ligeledes højde for, at vandmængden kan reguleres, således at den biologiske cyklus og kvaliteten af vandet kan opretholdes. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Projektering 1. 10. 1994 Arealerhvervelse 1995 Vigtigste arbejder 15. 10. 1995 Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1998 Afslutning 31. 12. 1997 31. 12. 1995 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Den interne rente på 6,6% skønnes at være tilfredsstillende for investeringer af denne type, idet der tages højde for de forhold, under hvilke arbejdet udføres. 9. Vurdering af virkningen på miljøet De konstaterede negative virkninger på fauna og flora skønnes at være acceptable i anlægsfasen og ubetydelige, når anlægget tages i brug. Da regionen er præget af vedvarende tørkeperioder og stærk erosion, kan det forventes, at den globale virkning på miljøet bliver positiv. Der er desuden allerede truffet foranstaltninger med henblik på at forbedre disse virkninger. ZA 3CJ 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt 25 656 111 Støtteberettigede omkostninger (efter den 1. 1. 1993) 25 527 111 Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 85% 21 698 045 5 ^ Offentliggørelse af hovedpunktene i beslutningerne om støtte i henhold til forordning ^^EØF) nr. 1164/94 tm oprettelse af Samhørighedsfonden *«<* Projekt nr. 94/10/61/015 1. Projektets titel Vandbygningsarbejder Odeleite-Beliche: dæmning over Odeleite, forbindelsesrørledning, ledningsnet og behandlingsanlæg i Tavira 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direccåo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse. Avenida D. Carios I, 126-7, 1200 Lisboa 3. Myndighed, der er ansvarlig før projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Instituto da Agua 3. 2. Adresse: Avenida Almirante Gago Coutinho 30, 1200 Lisboa •. * 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Algarve 5. Beskrivelse Vandbygningsarbejdeme mellem Odeleite og Beliche skal betjene syv kommuner i Sotavento i det østlige Algarve, der forventes at have et samlet befolkningstal'på 6-700 000, når projektet er afsluttet (2027). Afledningsnettet, der etableres ved Odeleite og Beliche, som begge er bifloder til Guadiana, består af følgende: dæmning over Beliche (findes allerede) behandlingsanlæg ved Beliche (findes allerede) dæmning over Odeleite forbindelsesrørledning mellem de to reservoirer rørledning mellem Beliche og Tavira behandlingsanlæg i Tavira vandingsnet udtørringssystem for vandingsnettet De to første bygningsværker, der allerede er afsluttet, og vandingsnettet indgår ikke i det projekt, som godkendes ved denne beslutning. ^ Dæmningen over Odeleite, der opføres ved jordpåfyldning på stenfundament, er indtil 65 m høj. Toppen (55 m over havets overflade) vil være 12 m bred og 347 m lang. DærrminagBLvil skabe et opstuvningsreservoir med en nominel kapacitet på 130 hm3 (52 m over l$grøts overflade og et oversvømmet areal på 720 ha) og et udnytteligt volumen på l n h w it Reservoiret ved Odeleite vil blive forbundet med reservoiret i Beliche ved hjælp af en 3 km lang rørledning med en nominel kapacitet på 25 m3/s; de to reservoirer vil have samme niveau. Rørledningen vil blive opdelt i afsnit, så hvert reservoir kan tømmes særskilt. Forsyningsnettet består af en afledningsstation, en to pumpestationer og to afsnit af rørledninger med en diameter på 2,5 m og en længde på 28 km. forsyningsrørledning, Behandlihgsanlægget i Tavira er opdelt i fire moduler og har en kapacitet på 2,2 m3/s. For tiden opføres der kun to moduler, og anlægget vil blive udvidet i forbindelse med et nyt projekt. Det omfatter den terminal, hvorfra vandet sendes ud til de kommunale net. Til første fase af opførelsen af behandlingsanlægget blev der ydet støtte fra EFRU i forbindelse med det operationelle program for Sotavento Algarvio. De seneste udgifter til dette program, der udgjorde afslutningen af den pågældende fase af projektet, går tilbage til den 21. juli 1994. Det bemærkes, at den fase af opførelsen af stationen i Tavira, som denne finansiering vedrører, udgør 8% af den samlede investering, der omfattes af denne beslutning. 6. Mål Projektet skal sikre drikkevandsforsyningen til det østlige Algarve og dermed dække den stigende efterspørgsel som følge af den større turisme. Forsyningen sker for tiden fra underjordiske forekomster, hvis overudnyttelse er med til at forringe vandkvaliteten, sænke grundvandet og øge indtrængningen af saltvand. Vandafledningen fra de to bifloder til Guadiana dækker altså et dobbelt behov: sikre kvaliteten og regelmæssige forsyninger og tillade en genopreming og sanering af grundvandsforekomsterne. og Ibrugtagningen betjeningsprocentsatsen vil stige fra 50 til 65% og fra 68 til 80% i henholdsvis lav- og højsæsonen. forsyningsgaranti vil medføre nettet total en af 3M1- 7. Tidsplan I Kajsgpri af arbejder i n» • Proj ekterihg ^ 'K Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt Costbenefit-analyse 8. l I il Begyndelse Afslutning — - ^ — — — — — — —. — —. ^ — — — — — — —— —. (er påbegyndt) (er påbegyndt) (er påbegyndt) april 1996 31. 12. 1994 31. 12. 1995 31. 12. 1996 Projektet har et samlet bruttoafkast på 9,04% og et nettoafkast på 8%; disse procentsatser skønnes tilfredsstillende for et projekt af denne art og fører til den konklusion, at investeringen er berettiget. Resultaterne er kun lidt følsomme over for forskydninger i en række parametre: hvis bruttoafkastet skal falde til 7,4%, skal den endnu ikke gennemførte investering stige med 15%, vedligeholdelses- og driftsomkostningerne skal stige med 10% og den forventede fortjeneste skal falde med 10%. 9. Vurdering af virkningen på miljøet En analyse afvandforsyningen fra de to reservoirer i Odeleite-Beliche viser, at projektet har en betydelig økologisk værdi, idet 39% af ressourcerne skal anvendes til drikkevandsforsyninger til befolkningen, 20% skal træde i stedet for afledningen af grundvand og 5% skal anvendes ni at opreholde den økologiske afstrømning. Dæmningens opførelse vil kun få en begrænset indvirkning på miljøet, da den ikke medfører nogen flytning af befolkningen, og det oversvømmede landbrugsareal overstiger ikke 40 ha. Nedstrømsvirkningeme vil kunne styres ved regulering af de to reservoirer, for at sikre bevarelsen af flora og fauna. Derved kan man også undgå situationer med "hydrologisk stress" i sumpområdet ved Castro Marim, som er et område af stor økologisk interesse. Virkningerne for økosystemerne i Guadiana og dens munding skulle blive ubetydelige. I gennemførelsesprogrammet for bygningsværkerne er der taget højde for de formindskelsesforanstaltninger, der er fremført i virkningsundersøgelsen, og omkostningerne herfor indgår i projektets samlede omkostninger. ^3 10. Omkostninger Omkostninger i alt: 154 037 354 ECU Støtteberettigede omkostninger (efter den 9 8. 1994): Omkostninger, der er lagt til grund ved beregning af støtte (efter frlfifg af indtægter): Støttesats: 80% Støtteberettigede omkostninger i alt: 89 478 277 ECU 71 582 622 ECU. 101 679 860 ECU ^ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/10/61/017 1. Projektets titel Rensning af spildevand i Portimåo - kloakledning og rensningsanlæg. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Av D. Carlos I, 126-7. P-1200 Lisboa 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Câmara Municipal de Portimåo 3. 2. Adresse: Largo 1. de Maio P-8500 Portimåo 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Algarve 5. Beskrivelse Projektet vedrører bygning af et anlæg ni rensning af spildevand i Portimåo og et tilhørende ledningsnet. Rensningsanlægget skal dække et område med 135 000 indbyggere, og rensningen af spildevandet omfatter tre faser: * * * førstetrinsrensning (primær rensning) andentrinsrensning (biologisk rensning) tredjetrinsrensning (bassinanlæg) Ledningsnettet omfatter to pumpestationer og tilhørende ledninger, tilløb og afløb. '^ Disse arbejder indgår i et større vandforsyningsprojekt i regionen Barlaven to i Algarve - et projekt, som har til formål at tilvejebringe helhedsløsninger og at give stordriftsfordele Den samlede, beregnede investering i Barlavento-projektet er på ca. 80 mio. ECU, og der vil blive indgivet nye ansøgninger til Samhørighedsfonden i de kommende år. Mål Formålet med projektet er at begrænse udledningen af urenset spildevand fra Portimåo i Arade og i Ria do Alvor og at sikre, at det rensede spildevand er i overensstemmelse med kravene til beskyttelse af modtagetsesmiljøet og opfylder betingelserne i direktiv 91/271/EØF om rensning af spildevand. Projektet skal medvirke til at beskytte særligt sårbare økosystemer, sikre badevandets kvalitet i området og gøre det muligt at opdrætte toskallede bløddyr. Det overordnede mål med projektet for Barlavento, som omfatter fredede områder og er af stor økologisk betydning, er at beskytte miljøet mod den tiltagende urbanisering og turisme. Tidsplan Kategori af arbejder Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt Begyndelse august 1993 Afslutning juni 1994 juni 1994 1995 juni 1997 2010 8. Vurdering af virkningen på miljøet Der vil med projektet kunne opnås en mærkbar forbedring af vandkvaliteten, hvilket kan få en positiv indvirkning på biocønosen, de aktiviteter, der er knyttet til udnyttelsen af havets ressourcer, og på de rekreative aktiviteter ved havet. Projektet er nipasset det omgivende miljø og vil, fordi det åbner mulighed for genanvendelse af spildevandet, kunne medvirke til at sikre en bedre forvaltning af vandressourcerne. 9. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Der vil i forbindelse med projektet være en nettoværditilvækst på 2 197 000 000 PTE. Der er på grund af projektets karakter tale om en berettiget investering. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) 3^ Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger (efter den 3. 10. 1994). 7 793 855 Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 85% 6 624 777 8 071 855 -XU > Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i hermolayt^orordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/10/61/025 1. Projektets titel Losseplads for Almada/Seixal/Sesimbra 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçao-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Avenida D. Carlos I, 126-7, 1200 Lisboa 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Cåmara Municipal de Seixal 3. 2. Adresse: Rua Fernando de Sousa 2, 2840 Seixal 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Lissabons byområde, sydbredden af Tejo 5. Beskrivelse Projektet skal forsøge at løse problemerne med behandlingen af fast byaffald (310 tons/dag), der produceres af omkring 320 000 indbyggere. Projektet omfatter følgende: opfyldning, tilkørselsveje, indhegning, supplerende anlæg, beskyttelsessystemer og eksterne net. Opfyldningsarbejdet er baseret på følgende tekniske løsning: der indrettes "huler", der er tilpasset den lokale topologi; i de første år deponeres affaldet i disse huler, indtil det når op til det omkringliggende niveau derefter anbringes affaldet i 1 m tykke lag, der adskilles af jordlag, som gør det muligt at plante træer; der anlægges render, hvorigennem der kan tilføres væsker til dræning af bunden når opfyldningens endelige højde er nået, vil hvert lag blive forseglet. Projektet indgår i systemet for behandling af fast affald i det sydlige Storlissabon, som, når det en gang er afsluttet, vil omfatte andre interkommunale delnet og et færdigbehandlingsanlæg med forbrænding og/eller kompostering. De samlede investeringer anslås for tiden til ca. 65 mio. ECU, som fortsat skal samfinansieres af Samhørighedsfonden. 6. Mål s^ Projektebøjteai sikre behandlingen og den endelige anvendelse af fast affald fra den samlede befolkning i tre kommuner. Projektet opfylder kravene, normerne og regler for anvendelse og drift af denne form for arbejder, og det er indpasset i landskabet. Projektet er integreret i det fremtidige net for Lissabons byområde, der omfatter sydbredden af Tejo, og som skal sikre sammenhængen i og den tekniske effektivitet og rentabiliteten af arbejderne og værkerne. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder September 1992 Februar 1995 September 1994 Juni 1995 [ Ibrugtagningstidspunkt Juni 1995 2006 8. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet tager hensyn til konklusionerne i virkmngsundersøgelsen og indeholder foranstaltninger til forebyggelse og beskyttelse af det nuværende miljø (membraner mod nedsivning af væsker, evakuering af gasser). Med denne løsning kan områdets oprindelige profil genoprettes, og det kan senere omdannes til grønt område. Der forventes ingen større negative virkninger, fordi der er truffet forholdsregler under projekteringen og projektet ikke befinder sig. i eller i nærheden af miljøfølsomme områder. — 9. Costbeneflt-undersøgelse Det anslås, at det ønskede mål vil kunne nås, og at kravene i de relevante EF- bestemmelser vil kunne opfyldes. Under disse omstændigheder kan investeringen anses for berettiget. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Chnkostninger i alt Ikke-støtteberetttigede omkostninger Støtteberettigede udgifter i alt 8952699ECU 30 081 ECU 8 922 618 ECU W Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/10/61/001-002-005-007 1. Projektets titel Vandforsyning til den sydlige del af Porto 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Av. D. Carlos I, 126-7, 1200 Lissabon 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Câmara Municipal do Porto Adresse: Rua Barâo de Nova Sintra, 285 Porto 3. 2 Navn: Câmara Municipal de Vale de Cambra Adresse: Av. Camilo de Matos, 3730 Vale de Cambra 3. 3 Navn: Câmara Municipal de Vila Nova de Gaia Adresse: Rua 14 de Outobro, 343 Vila Nova de Gaia 3. 4 Navn: Câmara Municipal de Valongo Adresse: Rua 5 de Outubro, 160 4440 Valongo 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Den sydlige del af Porto 5. Beskrivelse En række arbejder, der skal gennemføres i fire kommuner i den sydlige del af Porto Abo 5. 1 Porto Forbedring af opsamlingssystem i Porto kommune med henblik på afhjælpning af eksisterende mangler: injektionsboring, tæt ved Lever-indtaget og tilslutning til pumpeanlægget i Vila Nova de Gaia med henblik på opsamling af overskuds vand. Det er ligeledes planen, at der skal foretages projektering vedrørende bygning af et rensningssystem i det område, der støder op til vandindtagene. 5. 2 Vale de Cambra Forbedring af Caima-vandindtaget, etablering af nyt indtag i Pedastros og bygning af syv reservoirer med tilhørende ledninger og pumpeanlæg. 5. 3 Vila Nova de Gaia Forøgelse af produktionskapaciteten for kommunens anlæg til opsamling, som ligeledes betjener flere tilgrænsende kommuner. Der vil blive lavet 12 injektionsboringer, og trykstødsbeskyttelsen vil blive styrket, således at det bliver muligt at pumpe større mængder vand. 5. 4 Valongo Forøgelse af lednings- og opsamlingskapaciteten omfattende bygning af to nye reservoirer, opstrømshovedledninger og trykforøgelsespumper. Alle disse arbejder supplerer det tværkommunale anlæg i den sydlige del af Porto, som omfatter store anlæg til vandopsamling, behandling af spildevand og en gros distribution, og dette anlæg vil komme til at betjene 14 kommuner i den sydlige del af Porto. Anlægget vil blive medfinansieret af Samhørighedsfonden og omfatter samlede investeringer til en værdi af 200 mio. ECU. 6. Mål Disse arbejder har til formål at sikre vandforsyningen til områder, hvor der allerede har været mangel på vand eller afbrydelse af forsyningen, samt at klargøre kommunernes transport- og opsamlingsnet til integrering i det tværkommunale anlæg for den sydlige del af Porto. Det vand, der leveres med anlægget, skal leve op til kvalitetskravene i direktiv 80/778/EØF om drikkevand. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning ^1 Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 8. 94 1. 5. 95 1. 5. 95 1. 8. 98 30. 6. 95 30. 6. 95 31. 7. 98 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Den interne rente, som fastsættes på baggrund af de faste priser, og som ligger under den økonomiske pris for vand, er meget lav. Denne rente ligger på et passende niveau, hvis man tager hensyn til vandets egentlige værdi i den region, hvor projekterne skal gennemføres. 9. Vurdering af virkningen på miljøet De arbejder, der skal gennemføres, vedrører ikke områder, der er miljømæssigt sårbare eller områder, der grænser op til sådanne sårbare områder og får derfor ikke mærkbare negative konsekvenser. Generelt set vil disse aktioner have en positiv indvirkning på vandressourcerne og bidrage til at forbedre vandforsyningen for befolkningen i området - både med hensyn til kvalitet og kvantitet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) On^costninger pr. projekt I alt Støtteberettigede Porto Vale de Cambra Vila Nova de Gaia Valongo 490 714 2 705 351 273 832 2 658 839 490 714 2 679 351 273 832 2 613 539 Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 6 128 736 6 057 436 85% 5 148 821 •i [•> i Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/10/61/003 1. Projektets titel Kloakering i den sydlige del af Porto - sekundært kloaknet i Vale de Cambra 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Rua de Sâo Juliåo, 63 - 1100 Lissabon 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Câmara Municipal de Vale de Cambra 3. 2. Adresse: Av. Camilo de Matos - 3730 Vale de Cambra 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Porto 5. Beskrivelse Bygning af et kloakeringsnet til dræning og spildevandsrensning i den sydlige del af Porto omfattende en række projekter, herunder delnet, som skal bygges af de tolv kommuner, der er beliggende i det område, som betjenes af vandforsyningsnettet for den sydlige del af Porto/Aguas do Douro e Paiva. De kommunale net er blevet projekteret under hensyntagen til de lokale afvandingsområder og til kystområder, og man har valgt tværkommunale løsninger, hver gang de orografiske betingelser åbnede mulighed herfor. Den samlede investering i de fjorten kommuner bliver i størrelsesordenen 200 mio. ECU. Samhørighedsfonden har allerede ydet støtte til flere projekter, herunder kloakering af området omkring Douro og den sydlige del af området omkring Leça. ^h3 Projektet for Vale de Cambra-delnettet, der er omfattet af denne beslutning, omfatter følgende arbejder: Udløbsledningen ved Sâo Pedro de Castelâo med en længde på 7 500 m, som skal betjene en befolkning på omkring 21 000 indbyggere, og som tilsluttes det rensningsanlæg, der skal bygges i Ossela; to rensningsanlæg og tilhørende net til opsamling af spildevand og videreføring heraf til udløbsledningen. 6. Mål Formålet er at øge tilslutningsgraden hos befolkningen med hensyn til rensning af spildevand og at begrænse forureningen af vandløb i området. Disse arbejder indgår ligeledes i gennemførelsen af direktiv nr. 91/271 om rensning af spildevand og vil om kort tid blive suppleret med bygningen af rensningsanlægget i Ossela. - ' Tilløbsbassinerne bør imidlertid ikke tages i anvendelse, før rensningsanlægget er * operationelt. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Projektering Byggearbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 7. 1994 1. 6. 1995 1. 1. 1998 Afslutning 31. 5. 1995 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Investeringen er berettiget under hensyntagen til projektets art og dets integrering i en række mere omfattende arbejder samt under hensyntagen til det forhold, at der er tale af om en aktion, der er nødvendig med henblik på gennemførelsen fællesskabslovgivningen om rensning af spildevand. Det skal tilføjes, at de anvendte tariffer gør det muligt at dække driftsornkostningerne. Vurdering af virkningen på miljøet O, Kl Projektet vil forbedre kloakeringsforholdene og anvendelsen af vandressourcerne (overfladevand og grundvand). Projektet skal gennemføres i et område, der ligger uden for og langt fra miljømæssigt følsomme områder og vil ikke få negative konsekvenser for miljøet. 10. Omkostninger Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger (efter den 5. 5. 1995) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 2 479 919 ECU 2 433 919 ECU 85% 2 068 831 ECU ^ S 5 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/10/61/004 1. Projektets titel Integreret løsning vedrørende opsamling og behandling af spildevand, der udledes i Ria de Aveiro - forberedende undersøgelser. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo, 63-1100 Lissabon 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: AM Ria - Associaçâo de Municipios da Ria de Aveiro 3. 2. Adresse: Av. Dr. Lourenço Peixinho, 15 - 2. G, 3800 Aveiro 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Det centrale Portugal 5. Beskrivelse Der er tale om en række undersøgelser, der udgør den indledende fase af et kloakeringsprojekt for Ria de Aveiro: undersøgelse af forvaltningsmodel; tværkommunal plan; undersøgelse vedrørende spildevandstyper; fastlæggelse af procedure for indkaldelse af bud med henblik på gennemførelse af arbejder under projektet for en "integreret løsning"; teknisk bistand og opfølgning. '} ',6 Der er til den første række af undersøgelser, der især tager sigte på en analyse af situationen og evaluering af de miljømæssige konsekvenser af de løsninger, der skal anvendes, allerede ydet støtte fra EFRU under ENVIREG-programmet. 6. Mål Formålet med undersøgelserne er at få fastlagt, hvilke løsninger der skal anvendes i forbindelse med det store kloakeringsprojekt for Ria de Aveiro, som er et kystvådområde af stor økologisk betydning, og at analysere de miljømæssige konsekvenser af de forskellige arbejder. 7. Tidsplan — — — — - — — — — — • = « — • —g. - — — — — — ~ ^ = —- — » — •. — _ ^ ^ ^ _ _. Kategori af arbejder Undersøgelser og projektering Begyndelse 1. 3. 1992 Afslutning 31. 12. 1997 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 1 180 849 670 267 85% 569 729 ^V Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/10/61/006 1. Projektets titel Spildevandsrensning i Grande Porto Sul - delnettet Valongo 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen A 2. 1. Navn: Dirreccao Geral do Desenvolvimente Regional 2. 2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo 63, 1100 Lissabon 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Câmara Municipal de Valongo 3. 2. Adresse: Av. 5 de Outtybrim 160 - 4440 Valongo 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Administrativt område: Grand Porto 5. Beskrivelse Etableringen af et aflednings- og spildevandsbehandlingsnet i området Grande Porto Sul forudsætter gennemførelsen af en række projekter vedrørende etablering af delnet i 14 kommuner i det område, der får sin vandforsyning fra Porto Sud/Åguas do Douro e Paiva. Hvert kommunalt delnet er blevet udformet under hensyntagen til det lokale afvandingsområde og kystforholdene, og der er valgt interkommunale løsninger i alle tilfælde, hvor de orografiske forhold har gjort det muligt. De samlede investeringer i de 14 kommuner er i størrelsesordenen 200 000 000 ECU. Delnettet i Valongo, som denne beslutning vedrører, dækker afvandingsområdet omkring floderne Leça og Ferreira og består af følgende elementer: ''} 7 ' J$ Ferreira et hovedopsamlingsrør med en samlet længde på ca. 12 km bestående af tre rørledninger, som munder ud i rensningsanlægget Valongo. Leça rensningsanlæg ved Valongo for sekundær rensning med henblik på i første række 30 000 indbyggere, et hovedopsamlingsrør med en samlet længde på ca. 5 km bestående af to rørledninger, som munder ud i rensningsanlægget Ermesinde rensningsanlæg ved Ermesinde for sekundær rensning med henblik på i første række 50 000 indbyggere, < " Projektet er et supplement til andre foranstaltninger, som gennemføres i Leca-området, og som samfinansieres af fondene i henhold dl beslutning C(93)3977 og C(94)3603. 6. MAI i den del af Projektet skal standse udledningen af ubehandlet spildevand afvandingsområdet, der er behggende i kommunen Valongo, og forbedre kvaliteten af overflade- og grundvandet. Projektet vil betyde, at en langt større del af befolkningen betjenes, og det vil bidrage til gennemførelsen af direktiv 91/271 om byspildevand. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 4. 1995 1. 5. 1995 1. 5. 1995 1. 12. 1997 Afslutning 31. 7. 1995 31. 11. 1995 30. 11. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Investeringen er berettiget på grund af projektets art og dets integration i en mere omfattende operation. Desuden er der tale om foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre EU-lovgivningen vedrørende spilevandsbehandling. De planlagte tariffer vil dække driftudgifterne. 35 3 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet vil få en klar positiv indvirkning gennem integreret forureningskontrol og betydelig forbedring af vandkvaliteten. Projektet er lokaliseret langt fra økologisk følsomme områder og vil ikke medføre negative miljøvirkninger. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger (efter den 24. 4. 1955). 8 622 450 Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden. V. ;. 7. 7. 7. 329. 083 ECU 8. 67. 4 450 85% " tø Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/10/61/009 1. Projektets titel Interkommunalt vandforsyningssystem i den nordlige del af Grande Porto 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçao Geral do Desenvolvimente Regional 2. 2. Adresse: Rua de Sào Juliâo 63, 1100 Lissabon 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Àgyas do Câvado, SA 3. 2. Adresse: R. Elias Garcia, 245-1* 4750 Barcelos 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Grande Porto 5. Beskrivelse Det interkommunale vandvæsen i Grande Porto Nord skal levere drikkevand til 7 kommuner med i alt 600 000 indbyggere og et samlet årligt vandforbrug på 35 mio. m3. Der er tale om et omfattende vandforsyningssystem, som skal gøre det muligt at opsamle og rense vand til drikkevandskvalitet, inden det ledes videre til reservoirer i de enkelte brugerkommuner, som er ansvarlige for distributionen til forbrugerne. Systemet er udarbejdet og skal gennemføres som et integreret projekt, der skal finansieres i sin helhed af Samhørighedsfonden. Det består af følgende elementer: opsamling af overfladevand i Câvado, rensningsanlæg ved Areias de Vilar med en kapacitet på 230 000 m3 pr. dag, reservoir til vandopbevaring, hovedforsyningsnet bestående af 112 km rørledninger med en diameter på op til 1,4 m, 3 reguleringsreservoirer, 5 pumpestationer. Første fase, som denne beslutning vedrører, omfatter: et opbevaringsreservoir med en kapacitet på 20 000 m3, som skal opføres tæt på opsamlingsstedet, et eksperimentelt rensningsanlæg med en nominel kapacitet på 50 m3 pr. time med henblik på at finde frem til den rensningsmetode, der skal idet anvendes spildevandsrensningen her sandsynligvis vil være af kompliceret karakter, rensningsanlægget Areias de Vilar, på : vandtilførsel til reservoirerne i fire kommuner (Povoa do Varzim, Vila do Conde, Maia Nord og St Tirso) bestående af: to reguleringsreservoirer, fire pumpestationer og 77 km rørledninger med dertil hørende hæveanlæg. Rørledningernes diameter vil være på mellem 1 400 og 300 mm. Med hensyn i pumpestationerne og rensningsanlægget vil etableringen blive gennemført efter en tidsplan, der tager højde for udviklingen i efterspørgslen og udstyrets levetid. til de elektromekaniske anlæg 6. Mål Projektet tilsigter en samlet og integreret løsning af vandforsyningsproblemet i en region med tæt indbyggerkoncentration og en permanent vandforsyning af god kvalitet. Valget af et interkommunalt system gør det muligt at opnå stordriftsfordele med hensyn til produktion og rensning af ubehandlet vand, at rationalisere de eksisterende midler og sikre en optimal forvaltning af ressourcerne. Der forventes betydelige forbedringer med hensyn til vandkvaliteten, idet den forbedrede offentlige forsyning vil mindske anvendelsen af vand fra ikke- kontrollerede kilder. Vandet skal overholde de krav, som er fastlagt i direktiv 80/778/EØF om kvaliteten af drikkevand. Det er derfor nødvendigt at gennemføre en undersøgelse for at fastslå, hvad der skal foretages for at sikre en hensigtsmæssig kontrol med vandkvaliteten. 7. Tidsplan i — * « -- • _ — - — —. i a « « « — » — —i — — - — — —— Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 2. 96 1. 9. 95 1. 6. 97 31. 12. 96 31. 3. 97 31. 12. 2020 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele På grundlag af en analyse af udviklingen i de næste 30 år forventes vandforbruget, der i øjeblikket er på 35 mio. m3, at stige ca. 85%. Prisen pr. kubikmeter renset vand er i øjeblikket 50 PTE (1984-priser). Dette dækker drifts- og vedligeholdelsesudgifter. Den interne foirentning er 12,3%, og cost/benefit-forholdet er 1,38. 9. Vurdering af virkningen på miljøet De planlagte arbejder vedrører ikke miljøfølsomme områder eller nærliggende følsomme områder og har ingen negative miljøvirkninger. Projektet vil få en positiv indvirkning på vandkvaliteten og vil gøre det muligt at undgå den aktuelle overudnyttelse af grundvandet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberetttigede ornkostninger (efter den 24. 5. 95) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 37. 27. 7. 275 37 277 2Z5 84% 31. 27Q910 '\Q Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordrring*fEØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 95/10/61/010 1. Projefretø ffiel Fælleskommunalt vandforsyningssystem i Sotavento Algarvio 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Av. D. Carlos I, 126-7' 1200 Lissabon 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Âguas do Sotavento, SA Adresse: R. Cåndido Guerreiro, 43-4°, 8000 Faro 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Algarve 5. Beskrivelse Det fælleskommunale system i Sotavento Algarvio skal sikre forsyningen af drikkevand langs kysten i syv kommuner i den østlige del af Algarve-regionen. Regionen tæller 177 000 faste indbyggere, men da områdets vigtigste erhverv er turisme, når befolkningstallet i højsæsonen op på 468 000. Det årlige vandforbrug udgør 21 mio. m3, men når arbejdet er tilendebragt, vil systemet have tilstrækkelig kapacitet til at kunne dække et forbrug på de 218 000 m3 om dagen, som forventes i højsæsonen. Der er tale om et en gros-forsyningssystem, som giver mulighed for at opsamle og behandle vandet samt at transportere drikkevand til beholderne i hver enkelt brugerkommune. Brugerkommunerne har ansvaret for den videre distribution til forbrugerne. Systemet er udformet og opstillet som et enhedssystem og består af følgende dele: to reservoirer på Odeleite og Beliche, forbundet af en tunnel; et indtag i Beliche-reservoiret; to pumpestationer; en vandledning med en længde på 28 km og en diameter på 2,5 m; to behandlingsanlæg, Beliche og Tavira. Det nuværende kandidatur vedrører følgende arbejder: anden fase i udvidelsen af behandlingsanlægget Tavira; dette svarer til to mritr med en produktion på 1,1 m3/s; renovering og udvidelse af behandlingsanlægget Beliche, som har en kapacitet p 150 l/s, således at anlægget kan integreres i systemet; distributionsnetværk (en gros) bestående af 105 km vandledning med en diameter på op til 1500 mm; renovering af vandforsyningsanlægget på delsystemet Beliche, som består af 15 km vandledning og pumpestationen Caldeirâo; fire nye pumpestationer. En tidligere fase i udviklingen af systemet blev af Samhørighedsfonden finansieret med 45,6 mio. ECU (beslutning C (95) 1530 af 30. 6. 95). Mål Formålet med projektet er at levere en varig og kvalitetsmæssig holdbar løsning på problemerne med vandforsyning i et område med begrænsede ressourcer i undergrunden. Uregelmæssighederne i den offentlige vandforsyning virker desuden begrænsende på udviklingen af turistmæssige aktiviteter, som udgør det økonomiske fundament i området. Valget af et fælleskommunalt system giver mulighed for at udnytte betydelige stordriftsfordele i produktionen og ved behandlingen af råvand. Desuden kan anvendelsen af de eksisterende kilder rationaliseres, og forvaltningen af ressourcerne kan forbedres. Vandforsyningerne frembragt af dette system skal kunne leve op til de kvalitetskrav, som fremgår af direktiv 80/778/EØF om kvaliteten af drikkevand. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 6. 95 1. 9. 95 1. 1. 98 Afslutning 31. 3. 98 31. 10. 98 2024 ^6"É 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Det vurderêT ud fra en analyse, som dækker en 30-årig periode, at det nuværende forbrug på 21 mio. m3 vil stige med ca. 80%. Leveringsprisen for behandlet vand er 54 ESC/m3 (1994-priser), hvilket dækker omkostninger til drift og vedligeholdelse. Den interne rente er på 13,6%, og cost/benefit-forholdet ligger på 1,49. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Arbejdet udføres ikke i et miljømæssigt følsomt område, ej heller i et område, der grænser op til et sådant, og vil derfor ikke få negative følger for miljøet. Indførelsen af systemet vil overflødiggøre brugen af vand fra ikke-kontrollerede kilder, og hermed kan der undgås en overudnyttelse af grundvandet, som i forvejen indeholder store mængder klorid. Systemet vil desuden sikre en bedre vandkvalitet i området. * 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt 49 246 542 Støtteberettigede omkostninger (efter den 24. 5. 95) 49 246 542 Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 84% 41 367 095 *-> ^é> Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/10/61/011-014 1. Projektets titel Vandforsyning til den nordlige del af Porto 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçâo Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Av. D. Carlos I, 126-7, 1200 Lissabon 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Câmara Municipal de Esposende Adresse: Praça do Municipio, 4740 Esposende 3. 2 Navn: Câmara Municipal de Fafe Adresse: Av. 5 de Outobro, 4820 Fafe 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Den nordlige del af Porto 5. Beskrivelse Arbejder i 2 kommuner i den nordlige del af Porto Esposende Bygning af 14 km kloakledninger, der gør det muligt at foretage tilslutning til den tværkommunale hovedledning i den nordlige del af Porto. Fafe 36" rj Bygning af vandindtag ved Quiemadela-reservoiret, et pumpeanlæg, et vandbehandlingsanlæg med en kapacitet på 280 l/s, en 12 km lang gravitationsledning og reservoirer til trykudligning. Det skal bemærkes, at den perifere beliggenhed af en del af kommunen gør det nødvendigt at opretholde en delvis autonomi i forhold til det tværkommunale system. Alle disse arbejder supplerer det store tværkommunale system i den nordlige del af Porto, som omfatter store infrastrukturer til udnyttelse af vandreserverne, til vandbehandling og -forsyning, og som kommer til at betjene syv kommuner, der er placeret i den nordlige del af Porto. Dette system vil blive medfinansieret af Samhørighedsfonden, og der vil være tale om en samlet investering på mere end 60 mio. ECU. 6. Mål Esposende Projektet har til formål at forbedre kvaliteten af vandforsyningsvandet, når tilslutningen til den store tværkommunale ledning erstatter vandindtag, hvor man allerede kan konstatere en vis forurening. Fafe Formålet med projektet er i første række at rationalisere det eksisterende system, som er meget spredt, og at øge forsyningsgraden, således at den når op på 95% af befolkningen. I begge tilfælde er det ligeledes hensigten at forberede kommunernes net til transport og opsamling af vand til en integrering i det tværkommunale system, som kommer til at omfatte den nordlige del af Porto. Det vand, der leveres med dette system, skal leve op til kvaliteteskravene i direktiv 80/778/EØF om drikkevand. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 7. 95 1. 10. 95 1. 8. 95 1. 1. 99 31. 12. 96 31. 12. 96 31. 12^98 A A 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Den interne rente, der er fastsat på grundlag af faste priser, og som ligger under den økonomiske pris for vand, er meget lav. Denne rente ligger på et passende niveau, hvis man tager hensyn til vandets egentlige værdi i den region, hvor projekterne skal gennemføres. 9. Vurdering af virkningen på miljøet De arbejder, der skal gennemføres, vedrører ikke områder, der er miljømæssigt sårbare eller områder, der grænser op til sådanne sårbare områder, og får derfor ikke mærkbare negative konsekvenser. Disse arbejder vil få en positiv indvirkning på forvaltningen af vandressourcerne og bidage til at vandforsyningen i området forbedres - både kvantitativt og kvalitativt. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger pr. projekt I alt Støtteberettigede Esposende Fafe 1 030 371 1 030 371 5 259 164 5 259 164 Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger (efter den 13. 7. 95) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 6 289 535 6 289 535 85% 5 346 105 ^ A o Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/10/61/012 1. Projektets titel Kloakering i den nordlige del af Porto - delnet i Maia 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Rua de Sâo Juliåo, 63 - 1100 Lissabon 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Câmara Municipal da Maia 3. 2. Adresse: Praça do Municipio - 4470 Maia 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Porto 5. Beskrivelse Bygningen af et kloakeringsnet til dræning og rensning af spildevand fra den nordlige del af Porto omfatter en række arbejder, i form af delnet, der skal gennemføres af de syv kommuner, der er beliggende i det område, der betjenes af vandforsyningsnettet •for den nordlige del af Porto og Âguas do Câvado. Der er i forbindelse med projekteringen af de enkelte kommunale net taget hensyn til de lokale afvandings- og kystområder, og der er valgt tværkommunale løsninger, når de orografiske betingelser åbnede mulighed herfor. Den samlede investering i de syv kommuner er i størrelsesordenen 150 mio. ECU. Maia-kloakeringshettet, som er omhandlet af denne beslutning, omfatter følgende arbejder: %AA Leandro-udløbsledningen med en længde på 6 km, som skal betjene 15 000 indbyggere; Den sidste del af Arquinho-udløbsledningen med en længde på 5 km, som skal betjene 10 000 indbyggere; Silva Escura-udløbsledningen med en længde på 8 km, som skal betjene 12 000 indbyggere; Avioso-udløbsledningen med en længde på 8 km, som skal betjene 20 000 indbyggere; Barca-udløbsledningen med en længde på 8 km, som skal betjene 15 000 indbyggere; Milheiros-udløbsledningen med en længde på 8 km, som skal betjene 18 000 indbyggere; Leca-udløbsledningen med en længde på 6 km, som skal betjene 12 000 indbyggere. Disse udløbsledninger gør det muligt at lede det urensede spildevand videre til to rensningsanlæg, hvoraf det ene allerede er i drift, og det andet er under bygning. 6. Mål Formålet med projektet er sikre rensning af næsten alt spildevand i Maia kommune og at øge den del af befolkningen, der er omfattet af spildevandsrensning, fra 55% til 95%. Projektet indgår i et større initiativ for hele området omkring Leça og supplerer projekter, der allerede er blevet finansieret af Samhørighedsfonden (beslutning C(93) 3977 og C(93) 3603). 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 6. 1995 1. 10. 1995 1. 11. 1995 1. 01. 2000 1^1 Afslutning 31. 12. 1995 31. 12. 1997 31. 12. 1999 31. 12. 1999 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Investeringen er berettiget under hensyntagen til projektets art og dets integrering i et mere vidtrækkende initiativ samt under hensyntagen til, at foranstaltningen er nødvendig med henblik på gennemførelse af fællesskabslovgivningen om rensning af spildevand. Det skal tilføjes, at de anvendte tariffer gør det muligt at dække driftsomkostningerne. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet bidrager i vid udstrækning til kloakering af området omkring Leça og vil sammen med de øvrige igangværende initiativer medvirke til at retablere det lokale økosystems balance og dets evne til selvstændig regenerering. Projektet bidrager ligeledes til gennemførelsen af direktiv nr. 91/271 om rensning af spildevand, og eftersom det ikke gennemføres i et følsomt område, får det ingen negative konsekvenser for miljøet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger (efter den 13. 7. 1995) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 9 328 261 ECU 9 328 261 ECU 85% 7 929 022 ECU 3^ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/10/61/013 1. Projektets titel Opsamling og rensning af spildevand i Ria de Aveiro- første fase 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Dirrecçao Geral do Desenvolvimente Regional 2. 2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo 63, 1100 Lissabon 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: AM Ria - Kommunesammenslutningen Ria de Aveiro 3. 2. Adresse: Av. DR Lourenço Peixinho 15, 2. etage, 3800 Aveiro 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Centro 5. Beskrivelse Det integrerede net for kloakering, rensning og endelig bortledning af spildevand i Ria de Aveiro består af følgende elementer: et opsamlingsnet bestående af tre rørledninger, der opsamler ubehandlet vand, og en rørledning til opsamling af behandlet spildevand, som er forbundet med et undersøisk afløb, to rensningsanlæg, som sikrer en sekundær spildevandsbehandling, et undersøisk afløb på 3 000 m, som leder det behandlede spildevand ud i havet. ^i Kloakeringsnettet skal betjene 300 000 indbyggere og et område svarende til et indbyggertal på 700 000. Denne beslutning vedrører følgende gruppe af projekter: 5. 1 5. 2 et undersøisk afløb på 3 000 m med en diameter på 1 600 mm, som munder ud i en fordeler på 300 m i 20 meters dybde, Den del af arbejderne, som har betegnelsen "hovedopsamlingsledning", omfatter ud over supplerende selve hovedrørledningen opsamlingsrørledning, nemlig "Torreira-aflobet". også en Hovedopsamlingsledningen. der skal transportere spildevandet, som allerede er behandlet på sekundært niveau, består dels af en hovedsektion, der løber fra behandlingsstationen "Nord" til udmundingen i det undersøiske afløb, og dels af en sekundær rørstrækning "Syd", der munder ud i hovedrørledningen i området Gafanhas. Hovedstrækningen består af følgende: en 12 000 m lang og 1 400 mm tyk primær rørledning nedgravet langs hovedvej IP5, en 5 000 m lang og 1. 600 mm tyk sekundær rørledning nedgravet i havneområdet Aveiro, en 2 000 m lang og 1 600 mm tyk tertiær rørledning i et parallelt område og i Base de S. Jacinto. i Den sekundære strækning består af en 4 600 m lang og 1000 mm tyk rørledning, der er nedgravet langs en vej i byen Gafanna da Nazaré. Torreira-afløbet består af en 6 200 m lang rørledning med en diameter på mellem 250 og 350 mm, som er nedgravet langs vejen EN 327 i et område, hvor halvdelen af bygningerne tjener turistformål. i 5. 3 et rensningsanlæg i det centrale og sydlige område (ETAR-SUL), som skal indbyggere og sikre en sekundær rensning gennem betjene 220 000 slamaktivering. Det behandlede slam anvendes i landbruget, afløb og andre arbejder, der skal sikre * tilslutningen af de forskellige eksisterende mindre rørnet. r 6. Mål Globalt skal projektet sikre afledningen af alt spildevand fra boliger og industri i Ria de Aveiro og sikre en kvalitativt tilfredsstillende rensning og udledning i havet. i b Valget af en integreret og interkommunal løsning gør det muligt at opnå stordriftsfordele og sikre en global og sammenhængende løsning, som overholder de kriterier, som er opstillet i EU-lovgivningen, bl. a. i direktiv 91/271/EØF. Projektet tager også sigte på at beskytte Ria de Aveiro som et vandområde, der er nødvendigt for at beskytte havfuglemiljøet, idet der er tale om et beskyttet område som defineret i direktiv 79/409/EØF vedrørende beskyttelsen af vilde fugle. Projektets positive virkninger vil gøre det muligt at øge den biologiske forskelligartethed i Ria, at genopbygge, beskytte og forbedre økosystemet i overensstemmelse med målsætningerne i direktiv 92/43/EØF om bevaring af miljø. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Projektering Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 6. 1995 1. 9. 199$ 1. 1. 199$ Afslutning 1. 12. 1994 31. 12. 1998 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Investeringen er berettiget på grund af projektets art og dets integration i en mere omfattende operation. Desuden er der tale om foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre EU-lovgivningen vedrørende spilevandsbehandling. De planlagte tariffer vil dække driftudgifterne. • t 9. Vurdering af virkningen på miljøet Miljøvirkningerne er klart positive. Kloakeringssystemet vil medføre en betydelig forbedring af vandkvaliteten i Ria de Aveiro og i flodområdet Vouga. Da projektet gennemføres i et område, der er af sæclig betydning for vilde fugle, er det vigtigt i detaljer at identificere de negative virkninger, der navnlig i byggeperioden kan opstå, og at træffe de nødvendige forholdsreglen. •Ï Indvirkningerne, i de mest følsomme områder skal undersøges yderligere, og resultaterne vil være af betydning for visse arbejder, i denne beslutning og for anden fase af projektet, som er under udarbejdelse. De portugisiske myndigheder og især de miljøansvarHge overvåger gennemførelsen af de foranstaltninger, som bliver resultatet af disse undersøgelser og aflægger regelmæssigt rapport til Kommissionen herom. , - ,u 10. Omkostninger og støtte (i ECU) li c Slamlede omkostninger Samlede støtteberettigede omkostninger Støtte fra Samhørigheds fonden Støttesats (%) 68 731 337 68 731 337 '" 58 421 635 85% ^ IA- Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/10/61/015 1. Projektets titel Sanering af Grande Porto-Norte - delnettet i Esposende 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo 63, 1100 Lisboa 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Camera Municipal de Esposende 3. 2. Adresse: Praça do Municipio, 4740 Esposende 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Grande Porto 5. Beskrivelse Gennemførelsen af kloaknettet og rensningsanlægget for Grande Porto-Norte omfatter en række projekter i form af delnet for de syv kommuner i det område, der betjenes af vandforsyningsnettet for Porto Norte/Âguas do Cåvado. Hvert kommunale delnet er udformet under hensyn til de lokale afvandingsforhold eller til kystområdet, og hver gang de orografiske forhold har tilladt det, er der valgt interkommunale løsninger. De samlede investeringer for de syv kommuner er på omkring 150 mio. ECU. Samhørighedsfonden har allerede ydet støtte til flere projekter, herunder sanering af afvandingsområdet for floden Ave og rensningsanlægget i Barcelos. Delnettet for Esposende, som denne beslutning vedrører, omfatter følgende elementer: rensningsanlægget i Marinhas, der skal behandle slam og betjene ca. 14 000 indbyggere rensningsanlægget i Antas, der ligger ved floden Neiva og skal betjene 2 800 indbyggere udvidelse af det sekundære rensningsanlæg i Esposende, der betjener ca. 20 000 indbyggere et rensningsanlæg for slam fra flere rensningsanlæg, der skal betjene ca. 70 000 indbyggere rørledninger af forskellige diametre og med en samlet længde på 20 000 m seks pumpestationer. Mål Projektet skal sanere det nordlige kystområde i kommunen Esposende og forhøje procentsatsen af betjente husholdninger fra 50 til 75% og fra 32 til 90% for der mindre industrivirksomheder, der er etableret i byområdet. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder 1. 6. 1995 31. 12. 1995 1. 10. 1995 31. 12. 1995 Ibrugtagningstidspunkt I 1. 1. 1995 ' I • =j 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Investeringerne er berettigede ud fra projektets karakter og dets integrering i en større helhed, og fordi de er nødvendige for at kunne gennemføre EF-bestemmelserne om behandling af spildevand. Hertil kommer, at driftsomkostningerne vil blive dækket brugsafgifterne. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet gennemføres uden for og langt fra ethvert miljøfølsomt område og får ikke negative virkninger på miljøet. Nettets iværksættelse vil bidrage til gennemførelsen af direktiv 91/271/EØF om behandling af byspildevand. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter 13. 7. 1995): Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 4 1 21 481 ECU 4 121 481 ECU 85% 3 503 259 ECU. V^o Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/10/61/017 1. Projektets titel Kloakering i den sydlige del af Porto - Gondomar-delnettet 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo, 63 - 1100 Lissabon 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Câmara Municipal de Gondomar 3. 2. Adresse: Praça do Municipio, 4420 2. Cosme de Gondomar 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Porto 5. Beskrivelse Bygningen af et kloakeringsnet til dræning og behandling af spildevand fra den sydlige del af Porto omfatter en række projekter, herunder delnet, der skal gennemføres af de 14 kommuner, der er beliggende i det område, der betjenes af vandforsyningsnettet for den sydlige del af Porto/Àguas do Douro e Paiva. Der er ved projektering af de lokale delnet taget hensyn til de lokale afvandings- og kystområder, og der er valgt tværkommunale løsninger, hver gang de orografiske forhold muliggjorde dette. Den samlede investering for de 14 kommuner er i størrelsesordenen 200 mio. ECU. Gondomar-delnettet, der er omhandlet i denne beslutning, omfatter følgende arbejder: Samleledninger ved Jovim med en længde på 5 000 m og tilslutning rensningsanlægget i Valbom; til udløbsledning med en længde på 8 000 m langs Torto-floden, og hvormed der kan etableres forbindelse til rensningsanlæggene i Freixo og ved Ferreira- floden; udløbsledning ved Ferreira-floden, hvorfra der sker opsamling og videreførsel af spildevandet til rensningsanlægget; udløbsledning ved Parada-floden med en længde på 5 000 m, hvormed der sker tilslutning til rensningsanlægget i Ferreira; Ferreira-rensningsanlægget, som i øjeblikket betjener et område med 35 000 indbyggere, kan udvides til at betjene 55 000 indbyggere; der foretages her 2. trinsrensning af spildevandet. 6. Mål Der skal med projektet foretages kloakering af de fire afvandingsornråder i kommunen, og udledningen af urenset spildevand skal indstilles. Det er hensigten, at det med projektet skal være muligt at øge den andel af befolkningen, der er omfattet af spildevandsrensning, fra 40-50% til 85-95% samt at gennemføre direktiv nr. 91/271 om behandling af spildevand ved anvendelse af de parametre, der er fastlagt for kvaliteten af renset spildevand. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Projektering Arealerhvervelse Arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1996 1. 8. 1995 1. 12. 1995 1. 1. 2000 Afslutning 30. 6. 1996 30. 6. 1999 31. 12. 1999 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Investeringen er berettiget under hensyntagen til projektets art og dets integrering i et mere vidtrækkende initiativ samt under hensyntagen til, at foranstaltningen er nødvendig med henblik på gennemførelse af fællesskabslovgivningen om rensning af spildevand. I lt Det skal tilføjes, at de anvendte tariffer gør det muligt at dække driftsomkostningerne. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet vil få en positiv indvirkning på forvaltningen af overfladevand og grundvand. Projektet gennemføres uden for og langt fra økologisk sårbare områder og får ikke negative konsekvenser for miljøet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger (efter den 13. 7. 1995) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 12 879 627 ECU 12 879 627 ECU 85% 10 947 683 ECU ^3 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/10/61/019 1. Projektets titel Opsamling og rensning af spildevand fra Lagoa (Barlavento Algarvio) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo, 63-1100 Lissabon 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Câmara Municipal de Lagoa 3. 2. Adresse: Largo do Municipio - 8400 Lagoa 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Algarve 5. Beskrivelse Anlæggelse af et kloakeringsnet til dræning og rensning af spildevand fra Barlavento omfatter en lang række arbejder, som skal gennemføres af de otte kommuner i det pågældende område; den samlede investering anslås til ca. 60 mio. ECU. Samhørighedsfonden har allerede finansieret de indledende undersøgelser og bygning af et rensningsanlæg i Portimåo. Denne beslutning, som vedrører arbejder under Lagoa kommune, omfatter følgende: teknisk projektering med henblik på bygning af samleledningsnet og rensningsanlæg ved Carvoeiro; teknisk projektering med henblik på bygning af samleledningsnet for Alporcinhos/Porches ; kloakeringsnet samleledning, rensningsanlægget i Portimåo. i Ferragudo: en hæveledning, teknisk projektering og bygning af en til fem hæveanlæg og tilslutning Der vil i forbindelse med den nævnte tekniske projektering blive ansøgt om yderligere støtte fra Samhørighedsfonden. 6. Mål Disse projekter har til formål at øge den del af befolkningen, der er er omfattet af spildevandsrensning, og at sikre, at kvaliteten af denne er lige så høj som det modtagende miljø, nemlig kystområdet ved Lagoa og området omkring floden Arade. Det vil med foranstaltningerne i Barlavento være muligt at anvende bestemmelserne i direktiv 91/271/EØF om rensning af spildevand. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Projektering Arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 6. 1995 1. 3. 1996 1. 1. 1998 Afslutning 31. 12. 1996 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Analysen af omkostninger og fordele har vedrørt hele Barlavento-området og været koncentreret om konsekvenserne af en forbedring af vandkvaliteten for den lokale især blevet vurderet under hensyntagen til økonomi. Disse konsekvenser er omkostningsbesparelser. Den interne rentefod i forbindelse med projektet er på 28% og forholdet afkast/ omkostninger er i størrelsesordenen 2,28. T>B 9. Vurdering af virkningen på miljøet Der vil med projektet kunne ydes et stort bidrag til bekæmpelse af forureningen og til forbedring af kvaliteten af overfladevandet og badevandet i området, herunder navnlig af vandkvaliteten i Arade-floden,hvori der udledes urenset spildevand. Projektet skal gennemføres uden for og langt fra økonomisk følsomme områder og får ingen skadelige konsekvenser for miljøet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger (efter den 26. 7. 1995) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 2 081 880 ECU 2 081 880 ECU 85% 1 769 598 ECU 1>^6 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/10/61/025 1- 2. Projektets titel: Planer for ajvandingsomrâder og national vandforsyningsplan Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen: 2. 1. Navn: Direcçâo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Rua de Sâo Juliâo, 63 - 1100 Lissabon 3- Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse: 3. 1. Navn: Instituto da Agua 3. 2. Adresse: Av. Almirante Gago Coutinoh, 30 - 1000 Lissabon 4. &ÊÇJ 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Regioner: Alle 5. Kort beskrivelse af projektet Der er tale om 16 undersøgelser, som skal føre til udarbejdelsen af en national vandforsyningsplan og 15 planer for ajvandingsomrâder. 4 af planerne vedrører internationale områder (Minho, Douro, Tejo, Guadiana), og de resterende 11 planer omfatter de vigtigste nationale områder (Lima, Câvado, Ave, Leça, Vouga, Mondago, Lis, Ribeiras do Oeste, Sado, Mira, Ribeiras do Algarve). De undersøgelser, der vedrører planer for vandressourcer i afvandingsområderne, er ensartede og bør kunne give en række resultater, der vil indgå som et led i den nationale vandforsyningsplan. 6. vigtigste mål Formålet med undersøgelserne er at klarlægge de prioriterede felter nærmere samt at fastsætte målsætninger for de investeringer, der skal foretages til fordel for den hydrauliske afvandingen, udnyttelsen af vandressourcerne samt infrastruktur, indvindingen og kvaliteten af vandet. Undersøgelserne giver mulighed for at udarbejde planer for afvandingsområder under hensyntagen til hvert vandløbs særlige beskaffenhed og hver regions individuelle udviklingstempo. Som helhed udgør de derfor en sammenhængende national vandforsyningsplan, som skal sikre en global overensstemmelse mellem alle planer for afvandingsområder. 7. Tidsplan 10. Omkostninger Begyndelse 1. 10. 1995 Afslutning 31. 12. 1997 Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter den 23. 10. 1995): Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 8 830 961 ECU 8 830 961 ECU 85% 7 506 317 ECU PORTUGAL TRANSPORT A^S Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhoJdiU forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/10/65/004 1. Projektets titel Motorvejsstrækningen Porto-Aguas Santas 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direcçao-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse: Avenida D. Carlos I, 126-7, 1200 Lisboa 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: BRISA - Autoestradas de Portugal, s. a. , 3. 2. Adresse: Av. Fontes Pereira de Melo 6-3", 1000 Lisboa 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Region: Nord, Porto 5. Beskrivelse Motorvejen Porto-Aguas-Santas udvides til fire vejbaner på en 3,5 km lang strækning. Projektet omfatter en planlagt investeringsfase af motorvejen Porto-Valence, som også omfatter: strækningen Cruz-Braga, hvortil der er ydet 26,7 mio. ECU fra det finansielle samhørighedsinstrument forbindelsen Braga-Valence, hvori der skal investeres 180 mio. ECU i 1996- 1997, og for hvilken der er indsendt støtteansøgning til Samhørighedsfonden. 6. Mål Udvidelsen af denne strækning vil i høj grad forbedre sikkerheden og afviklingen af trafikken, der allerede i 1993 lå på over 52 000 køretøjer/dag i gennemsnit. Strækningen indgår i IPl-Nordmotorvejen og vil via udfletningen i Aguas Santas få forbindelse til motorvejen Porto-Amarante. 3^o 7. Tidsplan Arbejder påbegyndes i januar 1993 og afsluttes i marts 1995. 8. Costbenefit-analyse Motorvejsafsnittet har en intern rente på 49%. 9. Bidrag til de europæiske net Strækningen Porto-Aguas Santas indgår i det transeuropæiske vejnet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Ikke-støtteberetttigede orrikostninger: Støtteberettigede omkostninger i alt: 3 595 000 ECU 150 000 ECU 3 445 000 ECU 3°><L OfTentiiggønJa&af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning r—4EF) m*. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/10/65/007 1. Projektets titel Modernisering af jernbanelinjen Beira Alta III 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Direccâo-Geral do Desenvolvimento Regional 2. 2. Adresse. Avenida D. Carlos I, 126-7 - 1200 LISSABON 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektels gennemførelse # 3. 1. Navn: Caminhos de Ferro Portugueses, EP 3. 2. Adresse: Calcada do Duque, 20 - 1200 LISSABON 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Portugal 4. 2. Administrativt område: Dâo, Lafôes, Baixo Vouga, Serra da Estrela, Beira 5. Beskrivelse Projektet består af arbejder med henblik på elektrificering, telekommunikation og automatisk hastighedskontrol (CONVEL). Elektrificering (2. fase) Opførelse af to elektriske baneunderstationer i Gouveia (km 144,208) og Sobral (km 199,660). Ophængning af to køreledninger i Oliveirinha (km 102,358) og Vila Franca das Naves (km 181,827). Montering af køreledningen langs strækningen Pampilhosa-Vilar Formoso (202 km); reparation og forbedring af eksisterende tunneler. Telekommunikation Oprettelse af et telekommunikationsnet, der omfatter følgende: en række systemer og udstyr, der skal sikre direkte kommunikation i forbindelse med jernbanedriften og trafikreguleringen Aci2_ tilslutningen af abonnenter og de intermodale forbindelseskredsløb, der er en del af CP's almindelige telekommunikationsnet, kaldet "forvaltningsnet" installering af ur- og synkroniseringsmekanismer samt nettets tekniske dfcWvågningssystemer installering af energitilførselsnet for alle systemer og anlæg installering kommunikationsnet, der indgår i signal- og CTC-systemerne v transmissionsanlæg de til af telekommunikations- og installering af systemer offentligheden. til videoovervågning og til informering af A utomatisk hastighedskontrol (CONVEL) Installering af CONVEL-systemet, der består i etablering af informations- og signalposter langs sporet og banegårdenes almindelige linjer med henblik på at informere de kørende enheder om de maksimalt tilladte hastigheder på de enkelte* * sporstrækninger. 6. Hovedmål De omhandlede investeringer er en integrerende del af modemiseringsprojektet for Beira Alta-linjen, som vil gøre det muligt at øge befordnngskapaciteten og -kvaliteten, nedsætte køretiden på strækningen mellem Lissabon, Porto og Vilar Formoso og forbedre trafiksikkerheden og systemets pålidelighed på en strækning, der udgør hovedjernbaneforhindelsen mellem Portugal og det centrale Europa. 7. Tidsplan Begyndelse: 1988 Afslutning: november 1996. 8. Vurdering af omkostninger og fordele Projektet har en intern økonomisk rentabilitet på 12% 9. Omkostninger Omkostninger i alt: 55 296 000 ECU Omkostninger, der ligger forud for støtteberettigelsestidspunktet: - Samlede støtteberettigede omkostninger: 55 296 000 ECU A^^> GRÆKENLAND MILJØ v-^ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94. 09. 61. 005 1. Projektets titel Vandforsyning til Thessaloniki fra floden Haliacmon 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonomiministeriet 2. 2. Adresse: Syntagma square 10180 Athen 3. Mvndiahed. der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Ministeriet for offentlige arbejder, fysisk planlægning og miljø 3. 2. Adresse: Fanarioton 9, 10178 Athen 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Midtmakedonien 5. Beskrivelse Undersøgelser og konsulentudgifter Færdiggørelse af vandledning fra floden Axios til pumpestationen i Sindos Bygning af en lukket rektangulær vandledning af beton (indvendige mål 3,0 x 3,5 m, samlet længde 4 056 m, gennemstrømning 660 000 m3/dag (første og anden fase)) med dertil hørende arbejder. Kompensation for skade, der er forvoldt på markerne, ekspropriation og andre udgifter. Installation af filtre - enhed I Gennemstrømning 150 000 m3/dag (første trin i første fase). Installation af en vandledning, der skal føre drikkevand fra reservoir D3 til Langada-vejen, og bygning af Diavata-pumpestationen og reservoir D3 og D4 3CJB Udlægning af stålrør: a) b) c) fra'reservoir D3 til Diavata-pumpestation med dertil hørende arbejder (afsnit D 1 700, længde 3 840 m) fra Diavata-pumpestation til reservoir D4 (afsnit D 1 500, længde 2 750 m) fra reservoir D4 til Langada-vejen (afsnit D 1 500 og D 1 300, samlet længde 6 050 m). Alle disse ledninger, der har en gennemstrømning på 300 000 m3/dag, indgår i første fase af projektet. Udlægningen af stålrør kræver kompensation for skade på markerne, ekspropriation og andre udgifter. Bygningen af Diavata-pumpestationen og det elektromekaniske udstyr indgår i første projektfase. •»••••• Arealet til bygning af Diavata-pumpestationen er blevet eksproprieret. Reservoir D3 til rent vand vil blive bygget på det areal, der er eksproprieret til installering af filtreringsanlæg, og indgår i første projektfase. Spildevands-/afløbsledningen til reservoir D2 og D3 består af betonrør (1 000 0, 800 m længde). Reservoir D4 indgår i første projektfase. Arealet til bygning af reservoir D4 bliver snart eksproprieret. Forbindelse af Haliacmon-vandledningen med forskellige installationer henhørende under vandvæsenet i Thessaloniki (følgende reservoirer: Diavata, D2 vest, Neapolis, Kailithea, Toumba, D5) Der er offentliggjort et udbud med henblik på den tekniske undersøgelse. Genetablering/reparation af forbindelseskanal Reparation og genetablering af afsnit AO, 6A og 9A af kanalen, der forbinder Haliacmon og Axios, samlet længde 8 000 + 9 800 + 7 420 = 25 220 m. 6. Mål Projektet har til formål at opnå en vandtilførsel på 660 000 m3/dag til dækning af vandbehovet i Thessaloniki, der har et indbyggertal på 1 million, og hvis vandforsyning for øjeblikket kun kan dækkes fra kilder og boringer. Udnyttelsen af de pågældende vandressourcer er forbundet med følgende alvorlige problemer: a) b) tørken medfører en formindskelse af vandreserverne i undergrunden med alvorlige følger for vandforsyning og vanding en for stor udnyttelse bevirker, at jorden i området med borehuller synker sammen. Tidsplan 'V;fo Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Undersøgelser De fleste er afsluttet, og den resterende er påbegyndt 30. 9. 1996 Vigtigste arbejder 1. 9. 1995 " " 31. 12. 1998 Ibrugtagningstidspunkt Fra 1. 8. 1998 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Cost-benefitforholdet er over 1 og forbliver positivt, hvis beregningerne baseres på sensitivitetsmetoden. Rentabiliteten for rentesatserne 6% og 8% svinger mellem 0,91 og 1,47. Det interne afkast er i første tilfælde på 10,08% og i andet tilfælde på 7,05%. I gennemførelsesfasen skabes der direkte 250 arbejdspladser det første år og indirekte 200 arbejdspladser. I den operationelle fase skabes der direkte 50 arbejdspladser. 9. Vurdering af virkningen p§ miljøet - Forbedring af vandforsyningen i de pågældende områder - Projektet får også en virkning på større områder, nemlig: a) b) c) Kalokhori-området, hvor jorden skrider sammen, fordi vandet hentes fra borehuller, og hvor der er fare for, at havet trænger ind. Saltindholdet i grundvandsspejlet omdanner dette område til en marsk Araviso-området, hvor retableringen af kilderne kan genoprette flora og fauna Thessaloniki-området, hvor tilstrækkelige vandmængder vil gøre det muligt at forbedre miljøet og udvikle floraen. 10. Offentlige indkøb Gennemførelse af bygningen af vandledningen fra floden Axios til Sindos pumpestation. Enhedsprissystem Installering af filtre - enhed I: System med fast pris, undersøgelse af anlægsarbejdet, evaluering af bud Ledninger, der skal føre drikkevand fra reservoir D3 til Langada-vejen og bygning af Diavata-pumpestation og reservoir D3 og D4: System med fast pris T) > Forbindelse af Haliacmon-vandledningen med forskellige installationer henhørende under vandvæsenet i Thessaloniki (Diavata D2 vest, Neapolis, Kallithea og reservoir Tuoba, D5) System med fast pris Genetablering/reparation af forbindelseskanal System med fast pris 11. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt 95 127 000 Støtteberettigede omkostninger 95 127 000 --. Støttesats 85% Støtte fra Samhørighedsfonden 80 857 950 12. Indtægter oo prispolitik Eventuelle direkte indtægter af projektet og den fremtidige prispolitik i forbindelse med projektet vil blive fulgt op og undersøgt af Samhørighedsfonden. Samhørighedsfonden vil undersøge bygherrens anvendelse af eventuelle finansielle overskud i forbindelse med gennemførelsen af dette projekt med EU-midler. Projektet skal være ledsaget af en ajourført plan for forvaltningen af vandressourcerne i Thessaloniki-området. Samhørighedsfonden vil nøje følge gennemførelsen af programmet for kontrol med og mindskelse af vandudsivning samt undersøgelsen af nettet i distriktet, som vil blive iværksat af de græske myndigheder. De græske myndigheder skal sørge for, at der foretages en ekspertvurdering af situationen med hensyn til det eksisterende projekt og af et eventuelt behov for vedligeholdelse. De græske myndigheder skal etablere et overvågningssystem for bortskaffelse af slam og spildevand fra filtreringssystemet efter internationale standarder. "ic\ * Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94. 09. 61. 010 1. Projektets titel Udvidelse og færdiggørelse af rensningsanlæg i Thessaloniki - 2. fase. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonomiministeriet. 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen. 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder. 3. 2. Adresse: Amaliados 17, 11523 Athen. 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland. 4. 2. Region: Det centrale Makedonien. £. Beskrivelse Anden fase af rensningsanlæg i Thessaloniki Der er indtil nu (1. fase) gennemført følgende arbejder: pumpeanlæg ved indløb, risteanlæg, sandfang, anlæg til primær bundfældning, biologisk rensningsanlæg og dekontamineringsanlæg. Anden fase omfatter følgende: projektering; forskningsprogram vedrørende kontrol med vand- og bundkvaliteten i Thermai- bugten og muligheder for at anvende slam efter humificering; teknisk rådgivning; ^c)ci bygning af forskellige af anlæggets enheder, herunder færdiggørelse af operationelle enheder og faciliteter til udledning af renset spildevand; Supplerende spildevandsrensningsinstallationer (2. fase): udbygning af eksisterende installationer; luftningstanke; internt pumpeanlæg; bassiner til endelig bundfældning. Rørledning til udledning af renset spildevand i Thermai-bugten. Ledningens landjordssektion, som har en samlet længde på omkring 7 920 m, skal gå fra den eksisterende nedgangsbrønd til udtaget for den undersøiske sektion. Der er tale om en dobbeltledning med en indre diameter på mellem 1 500 og 1 600 mm afhængigt af konstruktionsmaterialet. Den undersøiske sektion, som består af to forgreninger, der hver især har en samlet længde på 2 600 m (inkl. spredningsanordninger). Ledningssektionerne består for størstedelens vedkommende af sektioner med en diameter på mellem 1 500 konstruktionsmaterialet. Spredningsanordningerne har en aftagende diameterstørrelse, 1 600 mm afhængigt og af 6. Mål Efter rensning af spildevandet fra Thessaloniki ledes det ud i Thermai-bugten. På indeværende tidspunkt renses kun en lille del af områdets by- og tankspildevand. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1996 1999 1999 2000 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Den pågældende investering vil være fordelagtig, idet der er en høj nutidsværdi og en høj rentabilitet. Hvis investeringen ikke foretages, kan der opstå alvorlige problemer. Direkte beskæftigelseseffekt: gennemførelse og 5 arbejdspladser, når anlægget er driftsklart. 100 arbejdspladser pr. år under arbejdernes M CO Indirekte beskæftigelseseffekt: 10 arbejdspladser under arbejdernes gennemførelse og 2 arbejdspladser, når anlægget er driftsklart. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Der findes 4 forureningskilder: a) b) c) d) by- og tankspildevand; industriaffald; dræningskanaler og pumpestationer; floder. Industriaffaldet kommer primært fra fire industriområder: a) b) c) d) Langada; Diavata/EKO; Thessaloniki/Gallikos; Axios. Sindos-dræningskanalen løber ud i bugten ved Thessaloniki, og de andre ender ved 4 pumpestationer: Chalastra Øst, Chalastra Vest, Kleidios og Malgara. De vigtigste floder er Axios, Loudias og Aliakmon. Bortset fra vådområderne ved Aliakmon-Loudias-Axios deltaet er området ikke af særlig betydning for faunaen. Floraen omfatter forskellige former for fytoplankton. Begrænsningen af forureningen vil have følgende indvirkning på miljøet: 1) 2) 3) væsentlig forbedring af miljøsituationen i Thessaloniki-bugten og i kystområdet; eutrofisk forbedring af den centrale del af Thessaloniki-bugten; nedbringelse af koncentrationen af forurenende stoffer. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger (efter den 11. 7. 1994) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 66 080 000 66 080 000 85% 56 168 000 11. Generelle bestemmelser De græske myndigheder forpligter sig til at føre nøje kontrol med vandkvaliteten i den indre og centrale del af Thermai-bugten. 4 A De træffer de nødvendige foranstaltninger for at udbygge kloakledningsnettet. De har til hensigt at tilslutte industriområdet til ledningsnettet og at foretage kontrol med kvaliteten af industriaffaldet. De sørger for, at omkostningerne til drift og vedligeholdelse dækkes ind via indtægterne i forbindelse med projektet. M c 2_ Projektnr. 94. 09. 61. 11-8 1. Projektets titel "Pllleafstivning af Mornos-akvædukten før Kitheronas-tunnelen" 2. Mvndiahed. der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonomiministeriet 2. 2. Adresse:Platia Syntagmatos, 10 180 Athen 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Athens Vandforsynings- og Kloakeringsselskab 3. 2. Adresse:Oropou 156 111 - 46 Galatsi 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Det centrale Grækenland 5. Beskrivelse Pilleafstivning og sikring af den åbne Mornos-akvædukt med dens nuværende diameter vil medføre: 1. Placering af forspændte ribber med 0,8 meters mellemrum over en strækning på 9 550 m 2. Placering af forspændte ribber med 0,7 meters mellemrum over en strækning på ca 14 800 m. Arbejdet vil blive udført på følgende strækninger af akvædukten: ol Beliggenhed Samlet længde Relevant længde (m) 3 600 1 900 Khrissos-kanalen Delfi B kanalen Kyriakion-kanalen Elikonas-kanalen Elikonas B kanalen 1 530 Thisvi-Ellopia kanalen 14 800 1 060 2 100 lait 6. Mål 24 990 (m) 3 150 1 900 1 000 2 000 1 500 14 800 24 350 Mindskelse af lækager og vandspild med 25% (fra 8% til 6%). 7. Tidsplan Kategori Vigtigste arbejder Starttidspunkt 1995 Sluttidspunkt 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og sociale og økonomiske virkninger Det mindre spild vil betyde, at der hvert år kan spares en stor mængde vand, som ellers skulle pumpes fra lliki-akvædukten, hvilket ville medføre udgifter ti! elektricitet. 9. Vurdering af miljøvirkninger Afstivning af kanalvæggene og generel sikring af Mornos-akvædukten før Kitheronas-tunnelen vil ikke få yderligere miljøvirkninger. Arbejdet vil blive foretaget på eksisterende konstruktioner, og andre områder vil ikke blive påvirket. 10. Omkostninger og støtte (i ECU! Samlede omkostninger: 13. 845. 000 Støtteberettigede omkostninger: 13. 845. 000 Støttesats: 85% Støtte fra Samhørighedsfonden: 11. 768. 250 11. Særlig® klausuler De græske myndigheder forpligter sig til at udarbejde og fremlægge en samlet plan over Athens vandforsyning for Europa-Kommissionen samt udpege en projektansvarlig for den række projekter under Athens Vandforsynings- og Kloakeringsselskab, som skal finansieres af Samhørighedsfonden. Samhørighedsfonden forbeholder sig ret til at inspicere det udførte arbejde for at sikre sig, at det er i overensstemmelse med de tekniske specifikationer, og at de tekniske anbefalinger, som Samhørighedsfondens konsulenter har udstedt, er blevet gennemført M o& Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/015-2 1. Projektets titel Biologisk rensningsanlæg og kloaknet i Skydra 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Deya Skydras 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadion 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Makedonien 5. Beskrivelse 1) færdiggørelse af kloaknettet a) b) c) d) jordarbejder nivellering renovering af fortove skinneanlæg 2) biologisk rensningsanlæg erhvervelse af areal på 13 652 m2 projektering pumpestationer tilgangsbrønde for byspildevand oppumpning af spildevand kloakenhed omrøring intern rørledning leveringsmåler leveringstæller 2 500 m2 5 000 m2 2 000 m2 1 100% 100% 3 1 1 1 2 2 1 1 luftning-nitrifikation-denitrifikation komprimering, andet niveau slampumpestation pumpestation, blanding kloring fortykning af slam dehydrering af slam pumpestation automatisering andre installationsarbejder driftsprøve af anlæg i 18 måneder 00% 6. Mål Projektfasen går ud på at færdiggøre kloaknettet og opføre rensningsanlægget (erhvervelse af areal, projektering og opførelse). 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1995 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Samfundsnyttigt projekt. Forbedring af indbyggernes livskvalitet og folkesundheden i almindelighed. På længere sigt bidrag til den økonomiske udvikling og decentraliseringen. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet vil være i overensstemmelse med direktiv 91/271/EØF, da spildevandet ledes ud i floden Loudia. Projektet skal opfylde bekendtgørelse nr. 91446 af januar 1994 fra Ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 1 830 000 85% 1 555 500. L{ o ¥ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/017 1. Projektets titel Kloaknet og biologisk rensningsanlæg i Palio og Kavala 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Deya Kavalas 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadion 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Makedonien 5. Beskrivelse 1) 2) 3) 4) 5) 6) kloaknet pumpestationer: primære a) sekundære b) undersøisk rørledning biologisk rensningsanlæg til 20 000 indbyggerækvivalenter anlæg til fjernelse af fosfor i byen Kavala kloaknet i byen Kavala 2 930 m 2 enheder 10 enheder 400 m 1 enhed 3 000 m 6. Mål Anden fase af projektet går ud på at færdiggøre kloaknettet i Palio og Kavalas. Spildevandet ledes til det rensningsanlæg, der opføres samtidigt med kloaknettet. c, oS 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1995 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Palio ligger 8 km sydvest for byen Kavala, hvis indbyggertal firdobles om sommeren på grund af turismen. Det er formålet at forbedre livskvaliteten og folkesundheden i Palio og at bidrage til den økonomiske udvikling og udvikling af regionens infrastrukturer og decentralisering. Vurdering af virkningen på miljøet Palio råder ikke over noget kloaknet. Spildevandet ledes ned i sivebrønde, hvad der forurener grundvandet. Rensningsanlægget vil også rense det vand, der skal ledes ud i havet. Projektet opfylder derfor betingelserne i direktiv 91/271/EØF. Det skal også opfylde betingelserne i bekendtgørelse nr. 66717 af 2. december 1993 fra Ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 5 146 000 85% 4 374 100. l , c^ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/026 1. Projektets titel Sekundært kloaknet i Ioannina 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Deya Ioannina 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Epiros 5. Beskrivelse kloaknet bortledningsnet for regnvand brønde understation erhvervelse af kloakeringskøretøj strømproduktionsanlæg 6. Mål 38 000 m 18 500 m 5 800 enheder 100% 100% 100% Projektfasen går ud på at færdiggøre to særskilte bortledningsnet for spildevand og regnvand. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1995 31. 12. 1998 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Samfundsnyttigt projekt for de 56 500 indbyggere i Ioannina, der er den største by i Grækenlands nordvestlige region. Forbedring af indbyggernes livskvalitet og større muligheder for regionens økonomiske udvikling. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet går ud på at formindske forureningen. Indtil for nylig blev spildevandet ledt ned store forureningsproblemer i Ioannina søen. forurenede grundvandet og sivebrønde, hvad der skabte i 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 8 940 000 85% 7 599 000. l< II Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/028 1. Projektets titel Kloaknet og rensningsanlæg på Korfu 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Dey a Korfu 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Ionioi 5. Beskrivelse Bortledning af spildevand: 1) 2) 3) 4) 5) 6) 7) rør 160-800 1 pumpestation i Tzavrou 1 pumpestation i Kontokaliou 2 pumpestationer i Alikon og Potamon undersøisk udledningsrør pumpestation for rørnet brønd for undersøisk rørledning Biologisk rensningsanlæg: 1) 2) 3) jordarbejder bygningsarbejder elektromekaniske arbejder 14 250 m 100% 100% 100% 1 700 m 100% 100% 62% 7 3% 78% 6. Mål Projektets anden fase går ud på at færdiggøre bortledningsnettet i de nordlige områder ledes til det af byen Korfu. Regnvandet ledes ud i havet og spildevandet rensningsanlæg, der er ved at blive opført. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 6. 1995 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Samfundsnyttigt projekt. Forbedring af livskvaliteten og folkesundheden for de 36 900 indbyggere i området, der hører til de vigtigste turistområder på Korfu. Kloaknettet og rensningsanlægget vil på længere sigt bidrage til den økonomiske udvikling og den fornødne decentralisering som følge af befolkningsvæksten. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet skal opfylde betingelserne i bekendtgørelse nr. 16125 af 1. 6. 1993 fra Ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Ornkostriinger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 9 345 000 85% 7 943 250. 4 l i Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 9§/09/61/029-2 1. Projektets titel Spildevandsrenseanlæg i regionen Agrinion 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. 2. 2. Navn: Økonomiministeriet Adresse: Platia Syntagmatos, 101 82 Athen 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. 3. 2. 4. Sted 4. 1. 4. 2. Navn: DEYA Agriniou Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen Medlemsstat: Grækenland Region: Vestgrækenland 5. Beskrivelse (a) Opførelse af et spildevandsrenseanlæg i regionen Agrinion med en kapacitet svarende til 60 000 indbyggere. Forpprensningsanlæg Elektromekanisk infrastruktur og udstyr i forbindelse med indgående spildevand (hæveanlæg, ristværk, sandudskiller, hovedvandmåler, ristværksbygninger, osv. ) BiQlogisK behandlingsanlæg Elektromekanisk infrastruktur og udstyr til to komplette biologiske behandlingsanlæg (udskilningsbassiner, beluftningstanke, bundfældningstanke, recirkulationspumpeanlæg og ekstra pumpeanlæg for slam) (c) Desinfektionsanlæo (b) Elektromekanisk infrastruktur og udstyr til at lede spildevand fra bundfældningstankené til udledningen fra det biologiske rensningsanlæg (desinfektionsbassin, vandmåler, by-pass anlæg, desinfektionskarnmer og -udstyr). (d). Slambehandlingsanlæg Elektromekanisk infrastruktur og udstyr til at lede spildevand fra det ekstra pumpeanlæg for slam til oplagringsstedet for tørret slam (fortykningsanlæg, tørreanlæg, bygninger, filtreringsanlæg, osv. ). Administrationsbygning (e) (f) (g) (h) (i) Strømforsyningscentral Andre anlægsarbejder. Veje, indhegning, vandforsyning, jordbortkørsel og beplantning). Automatiske måle- og overvågelsessystemer. Test af anlægget (12 måneder). 6. Mål Opførelse og idriftsættelse af det i punkt 5 beskrevne anlæg til gavn for 40 000 indbyggere 7. Tidsplan Kategori af arbejder Projektering Begyndelse 1. Januar 1995 Afslutning 31. December 1996 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Der er tale om en offentligt tjeneste, der forbedrer livskvaliteten for 40 000 indbyggere. På lang sigt kan der forventes en stigning i regionens indbyggerantal. Projektet giver mulighed for decentralisering. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Bedre indsamling, behandling og afledning af spildevand og herved mindre miljøforurening, især af søen Trihonidas, som har et vigtigt biotop. Projektet er i overensstemmelse med direktiv 271/91, idet det behandlede spildevand udledes i floden Acheloos. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 4 675 410 85% 3 974 099 \b Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 9(1/09/61/029-3 1. Bortledning og biologisk behandling af spildevand ved Py r g os. 2. Mvndiohed. der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonomiministeriet 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 101 80 Athen 3. Mvndiahed. der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: DEYA PYRGOU 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Vestgrækenland 5. Beskrivelse 1. 2. 3. Internt bortledningssystem på 3 000 m. Central rørledning på 3 000 m. Spildevandsrenseanlæg med en kapacitet svarende til 50 000 indbyggere, omfattende: 3. 1. Kloakeringsarbejder for indgående spildevand 3. 2. Bassin for indgående spildevand 3. 3. Hæveanlæg 3. 4. Anlægsarbejder vedrørende foroprensning, vandmåler 3. 5. Beluftningstanke 3. 6. Bundfældningstanke 3. 7. Desinfektionsanlæg 3. 8. Slamkoncentrering 3. 9. Slamdehydrering 3. 10. Pumpe- og recirkulationsanlæg Administrationsbygning 3. 11 Rørsystemer 3. 12 Klargøring af anlægspladser 3. 13 Infrastrukturer 3. 14 Elektriske installationer 3. 15 Måleapparatur og værktøjsudstyr 3. 16 Rørføring på 1 000 m til behandlet spildevand. 4. 6. Mil Projektet tager sigte på udvidelse af byens eksisterende afledninganlæg og bygning af en central afledning til rensningsanlægget, hvorfra spildevandet kan ledes ud i floden Alfios. I, ( é Desuden tager projektet sigte på opførelse af et spildevandsrenseanlæg i byen Pyrgos med en kapacitet svarende til et indbyggertal på 50 000. 7. Tidsplan 1"" | i l — » — in |i l i l ll ' — W ^1 I ' T "" 1 1 '" '——qWf'l ' — » — I— I Kategori « Starttidspunkt Afslutning Bsss&Bssasrsasssmrsrpasas^^ Vigtigste Arbejder 1. januar 1995 3 1. december 1997 8. 9. Vurdering af omkostninger og økonomiske oo sociale virkninger Projektet er af almennyttig interesse, idet det vil forbedre livskvaliteten for de 30 000 faste indbyggere i byen, der er vokset meget kraftigt i perioden 1981-1991. De foreslåede anlægsarbejder vil forbedre indbyggernes livskvalitet og styrke byens rolle som centrum for en række aktiviteter i tilknytning til landbrugsproduktionen i den udvidede region. Vurdering af miljøvirkninger Projektet tager sigte på bedre indsamling, behandling og bortskaffelse af spildevand med henblik på en effektiv kontrol med forureningen som følge af byens og den udvidede regions større økonomiske og turistmæssige udvikling og den omfattende anvendelse af gødning, der skyldes, at landbrug er regionens hovedaktivitet. Projektet vil være i overensstemmelse med direktiv 271/91, da det behandlede spildevand udledes i floden Alfios. Projektet skal opfylde betingelserne i miljøministeriets, planlægningsministeriets og arbejdsministeriets bekendtgørelse nr. 342480 af 12. januar 1995 om fysisk planlægning og offentlige arbejder. \ 10. Omkostninger og støtte (l ECU) Omkostninger i alt: 5 885 000 Støttesats: Støtte fra Samhørighedsfonden: 5 002 250 85% U IV Projekt nr. 93/09/61/030 34 1. Projektets titel Vandforsyning, bortledning og biologisk spildevandsbehandling ved byen Thiva. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonomiministeriet 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: DEYA Thiva 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen 4. sisg; 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: "Sterea Ellada" 5. Beskrivelse Vandforsyning, bortledning og biologisk spildevandsbehandling ved byen Thiva. (b) (c) (d) (a) Bygning af et vandforsyningssystem på 26 000 m. Bygning af afledningssystem for spildevand (PVC-rør 41 på i alt 47 400 m). Centralt afledningsrør på 2 000 m. Spildevandsrenseanlæg med en kapacitet svarende til 40 000 indbyggere, omfattende: d1. d2. (a) (b) (c) d3. d4. (a) (b) d5. d6. d7. d8. Pumpestation for indgående spildevand Foroprensning: Tilgang og foroprensning, kloakker Ristværk Slamudskilning og fjernelse af skum og andre flydende substanser Beluftning og fjernelse af lugtgener i kloak- og ristværkshus. Biologisk behandling af spildevand Opdeling af beluftningstanke Beluftningstanke Bundfældningsbassin, andet niveau. Recirkulation af slam. Rullefiltre. Desinfektion af spildevand d9. Slambehandling (koncentrering og dehydrering). 6. MM u il Projektets mål er følgende: Rationel styring og fjernelse af lækager i vandforsyningssystemet gennem (a) forbedringer, udskiftninger og udvidelse af det eksisterende forsyningsnet. Bygning af et bortledningssystem, der fører spildevandet ud i en central (b) rørledning og videre til rensningsanlægget 7. Tidsplan Katejrøifjc; j v; ^ Starttidspunkt # ^tftøtøtofct Vigtigste arbejder 1. januar 1993 31. december 1998 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale virkninger Projektet er af almennyttig interesse, idet det vil forbedre livskvaliteten for de 22 500 faste indbyggere i hele regionen omkring byen Thiva. Forøgelse af indbyggerantallet og decentralisering. 9. Vurdering af miljøvirkninger Projektet tager sigte på at forbedre mulighederne for opsamling og afledning af spildevand og regnvand med henblik på en mere effektiv forureningskontrol. Projektet vil være i overensstemmelse med direktiv 271/91, idet det behandlede spildevand vil blive ledt ud i søen Yliki. Projektet skal opfylde betingelserne i bekendtgørelse nr. 31430 af 25. maj 1994, udstedt af Ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt 17 228 000 Støttesats 85% EU-støtte 14 634 800 U ^5 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/031-1 1. Projektets titel Kloaknet i Xylokastro 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Deya Xylokastrou 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. ' Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Peloponnisos 5. Beskrivelse kloaknet central pumpestation supplerende pumpestation mekanisk materiel i central pumpestation mekanisk materiel i supplerende pumpestation mekanisk materiel i 4 brønde bortledningsnet anskaffelse af rørledninger forbindelser og leverancer asfaltering 1 980 m 45% 45% 30% 30% 30% 2 500 m 2 500 m 1 °°° enheder 15 000 m2 6. Mål l^ ? o Projektet går ud på at færdiggøre kloaknettet, der leder byens spildevand til det biologiske rensningsanlæg, som blev finansieret af ENVIREG. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1995 31. 12. 1996 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Xylokastro kommune ligger tæt ved havet og er meget besøgt af turister om sommeren. Indbyggertallet, der normalt er på 6 000, femdobles om sommeren. Projektet går ud på at forbedre infrastrukturerne og sundhedssituationen for indbyggere og turister. Vurdering af virkningen på miljøet Indtil for nylig fandtes der ikke noget kloaknet i området. Spildevandet blev ledt ned i små private sivebrønde, hvad der forurenede kystområdet. Med færdiggørelsen af kloaknettet, der vil blive koblet til rensningsanlægget, vil områdets miljøproblemer blive løst. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 447 000 85% 379 950. t,T? i Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/031-2 1. Projektets titel Vandforsyningsnet og kloaknet i Kiato 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Deya Kiatou 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Peloponnisos 5. Beskrivelse 1) kloaknet: kloakrørledning pumpestation 2) vandforsyningsnet: vandrørledning forsyningsbassin 6. Mål 3 000 m 40% 23 000 m 1 enhed 'i 'L Det centrale og sekundære kloaknet blev bygget med midler fra det finansielle samhørighedsinstrument. Formålet med denne projektfase er at anlægge et nyt kloaknet, der leder spildevandet til det biologiske rensningsanlæg, som blev finansieret af ENVIREG, forbedre og drikkevandsforsyningen. vandforsyningsnettet udvide for at at 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder. 1. 1. 1995 31. 12. 1996 Ibrugtagningstidspunkt 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Byen Kiato ligger i nærheden af havet og er meget besøgt af turister om sommeren. Indbyggertallet er normalt på 9 000, men om sommeren femdobles det. Projektet går « ud på at forbedre infrastrukturerne og sundhedssituationen for indbyggere og turister. Vurdering af virkningen på miljøet Indtil for nylig fandtes der ikke noget kloaknet i området. Spildevandet blev ledt ned i sivebrønde, som forurenede grundvandet i regionen og kystområdet. Projektet skal afhjælpe disse miljøproblemer. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 1 663 628 85% 1 414 084. q'13 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/032 1. Projektets titel Bortledning af spildevand og regnvand i Veria 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Deya Veria 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Makedonien 5. Beskrivelse 47 km langt kloaknet for spildevand og regnvand 6. Mål Denne fase af projektet går ud på at (1) forbinde bykloaknettet med det centrale bortledningsnet og føre det til rensningsanlægget og at (2) forbedre de eksisterende kloaknet for spildevand og regnvand ved at udskifte visse dele og udvide nettet til endnu ikke tilsluttede områder af byen. V'll 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1995 31. 12. 1999 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Veria er den næststørste by efter Thessaloniki og har stor betydning for den økonomiske og administrative udvikling af Makedonien. I den udvidede region Veria findes der industrivirksomheder (landbrugsprodukter), som beskæftiger et ret stort antal indbyggere især om sommeren. Projektet har en åbenbar samfundsnytte, da det er formålet at forbedre livskvaliteten for 39 619 indbyggere og folkesundheden og på længere sigt at bidrage til regionens økonomiske og strukturelle udvikling. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Byens regnvand ledes ud i floden Tripotamos og derfra via kanal T66 til floden Aliakmonas og derfra ud i havet ved Klidi, som er et område, der siden 1989 har været beskyttet af RAMSAR-konventionen. Projektet i overensstemmelse med direktiv 91/271/EØF. skal derfor være 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostmnger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 4 245 033 85% 3 608 278. U 1 b Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/033-1 1. Projektets titel Kloaknet i Patras 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Deya Patras 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Peloponnisos 5. Beskrivelse kloaknet bortledningsnet for regnvand rørledninger kloakbrønde rensning af kloakbrønde pumpestationer 6. Mål 56 140 m 37 450 m 13 820 m 710 enheder 7 900 enheder 10 enheder Projektet går ud på at færdiggøre kloaknettet og bortledningsnettet for regnvand i byen Patras. M 1é 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 4. 1995 31. 12. 1999 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Projektet har til formål at forbedre livskvaliteten for indbyggerne i Patras, der er et kultur- og universitetscentrum i det vestlige Grækenland. Byens kystområde er under hurtig udvikling, og det medfører en økonomisk udvikling af regionen, fordi der gennemføres handels- og turistaktiviteter. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet vil være i overensstemmelse med direktiv 91/271/EØF, idet den ret alvorlige forurening af Patras-bugten vil blive formindsket. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 32 100 000 85% 27 285 000. q? V Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/037-2 1. Projektets titel Færdiggørelse af kloaknettet i Xanthi 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Deya Xanthi 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Thrakien 5. Beskrivelse bortledningsrør kontrolbrønde vandforsyningsnet bortledningsnet for regnvand vandforsyningskabiner asfaltering flisebelægning 19 500 m 220 enheder 19 000 m 4 0 0 0m 100 enheder 75 000 m2 2 700 m2 6. Mål Projektet går ud på at anlægge kloaknet i en række kvarterer i byen Xanthi. Det omfatter en række mindre udvidelser af kloaknettet i ret snævre gader, efterfulgt af mindre arbejder, der vedrører vandforsyning og bortledning af regnvand. Gaderne er L, ? % så snævre, at der kun er mulighed for at anlægge en enkelt brønd for kloaknet og vandforsyning. Projektet udgør anden fase af det projekt, der blev påbegyndt i 1993, og er en forudsætning for, at hele kloaknettet kan fungere fuldstændigt og effektivt. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1995 31. 12. 1995 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Xanthi er hovedstaden i præfekturet Xanthis og udgør det administrative og økonomiske centrum i regionen, hvis muligheder for økonomisk og industriel udvikling er meget store. Færdiggørelsen af kloaknettet vil forbedre livskvaliteten for de 40 000 indbyggere i denne grænseby og fastholde befolkningen og arbejdskraften i regionen og bidrage til dens udvikling. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet går ud på at færdiggøre byens kloaknet og tilslutte det til det allerede fungerende rensningsanlæg og forbedre forsyningen af drikkevand til byen Xanthi. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 1 993 355 85% 1 694 352. I , 1 L\ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/039 1. Projektets titel Bygning af deponi i Patras 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonomiministeriet 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Patras kommune 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, 10183 Athen 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Vest-Grækenland 5. Beskrivelse Bygning af nyt deponi (42%) Istandsættelse af eksisterende deponi (100%) 6. Mål Miljøbeskyttelse. Løsning af problemer affødt af manglende kontrol med nedgravning af affald. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning | Li 3C •/. A' Vigtigste arbejder 1. 1. 1995 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Indtægter og driftsomkostninger opvejer hinanden. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Beskyttelse af miljø og folkesundhed mod ukontrolleret bortskaffelse af affald. Betydelig forbedring af livskvaliteten. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostmnger (efter den 27. 7. 1994) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 2 576 000 2 576 000 85% 2 180 600 w •', -i Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/043 1. Projektets titel Færdiggørelse af rensningsanlæg i Thessalonikis turistområde 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonomiministeriet 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Thessaloniki Kloakeringsselskab 3. 2. Adresse: Tsimiski 98 - 546 22 Thessaloniki 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Det Centrale Makedonien 5. Beskrivelse Færdiggørelse af rensningsanlæg Spildevandstank Tilløb Separator Sedimenteringstank (1. trin) Luftningstank Samlebrønd til regulering af spildevand ved sedimentering (2. trin) Sedimenteringstank (2. trin) Desinficeringsenhed Returslampumpe Slamkoncentreringstanke M _> *L. 21% * ** 16% 5% 2% 7 4% 9% 29% 18% 3 2% Pumpe til overskudsslam Fermenteringstanke Afvanding Pumpe til filteranlæg Administrationsbygning Værksted, maskinværksted Generator Rensning og ledninger til filtreringsanlæg Vandforsyning og overrislingsanlæg Vejbelægning, landskabsarbejder, indhegning og opsamling af regnvand Supplerende faciliteter og laboratorium Ekstern belysning, lynafledere Jordarbejder, opfyldning Kontrolcenter og instrumenter Afprøvning Drift Afløb Tilplantning af arealer Supplerende udstyr 18% 29 % 25% 10% 5% 2% 73% 38% 95% 76% 58% 20% 13% 76% 100% 100% 2% 100% 100% 6. Mål Rensning af byspildevand fra 11 kommuner, begrænsning af forurening i området og beskyttelse af farvandet ud for Thessaloniki. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Arbejder Begyndelse 1. 1. 1995 ' — — — — — — —- — _ — — — _ L— — ^ —. — — — — J — — ^ - _ —— Afslutning 31. 12. 1996 , — — ^— 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Beskæftigelse i forbindelse med hele projektet: Under drift: direkte beskæftigelse: 8 personer indirekte beskæftigelse: 2-3 personer Under indkøring: direkte beskæftigelse: 135 personer pr. år indirekte beskæftigelse: 45 personer pr. år 9. Vurdering af virkningen på miljøet Beskyttelse af miljø og folkesundhed. Beskyttelse af farvandet ud for Thessaloniki. Byggeriet skal være i overensstemmelse med miljøbestemmelserne i miljøministeriets beslutning 13059/19. 11. 1992. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger (efter den 27. 7. 1994) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 2 743 000 2 743 000 85% 2 331 550 H'^l Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/046 1. Projektets titel Rensningsanlæg for byspildevand på Rhodos 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Plana Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Dey a Rhodos 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Ægæerhavet, præfekturet Dodekanissa 5. Beskrivelse Færdiggørelse af rensningsanlæg for byspildevand. Følgende arbejder skal gennemføres efter den 1. januar 1995:. - jordarbejder tilgangsbrønd biologisk anlæg komprimering desinficering pumpestationer forbehandling komprimering/luftning udgangsarbejder slambehandling dehydrering automatisering 6 3 77 74 75 13 57. 12 41. 69 45. 19 97 98. 36 100 i '^ *- anlæg af arealer bygning uddannelse materiel 100 98. 03 100 46. 35 6. Mål Færdiggørelse af kloaknet og rensningsanlæg for byspildevand 7. Tidsplan ~ ~ ~ ~ ~— • - • — — — — — — —— i — — — ~ — —. — — — — — _ ^ — _ _ _ __ Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1995 31. 12. 1996 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Samfundsnyttigt projekt, forbedring af folkesundheden 9. Vurdering af virkningen på miljøet Formindskelse af forurening. Projektfaserne skal opfylde kravene i bekendtgørelse nr. 68625 af 15. februar 1994 fra Ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentiige arbejder. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 7 770 000 85% 6 604 500. *H IC Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94. 09. 61. 047 1. Projektets titel Forvaltning af affald i Zakinthos 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Det nationale økonomiministerium 2. 2. Adresse: PI. Syntagmatos, 10180 Athen 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Sammenslutningen af de kommunale renovationsvæsener i i Zakinthos 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, 101 83 Athen 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: De Ioniske Øer 5. Beskrivelse Anbringelse af forseglingsmembraner Jordarbejder vedrørende membranens beskyttelseslag Anbringelse af ledninger til biogasudluftning og opsamling af kondensat Anbringelse af et rør for returvæske fra kondensatet Køb og installering af en kondensatpumpe Køb og installering af en vippebro Anlæg af en tilkørselsvej Asfaltering at tilkørselsvejen på en strækning på 2 km Tildækning af affaldet Anlæg af et svagt relief Vandtætning af tildækningen, genopfyldning og beplantning Arbejder med henblik på forvaltningen af kondensat og biogas Anlægsarbejder på det område, hvor der har været en forbrændingsovn, som tidligere har været anvendt til affaidsafbrænding Køb af en tankvogn til 20 mio. GDR Kontrol med kvaliteten af vandtætningen. i, i > 6. Mål Beskyttelse af miljøet mod ulovlig bortskaffelse af affald i Zakinthos. 7. Tidsplan for arbejdernes gennemførelse Kategori af arbejder Hovedarbejderne Begyndelse 1. 1. 1995 Afslutning 31. 12. 1996 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Indtægterne opvejer driftsudgifterne Direkte oprettelse af arbejdspladser i gennemførelsesfasen: 22 mandår Direkte oprettelse af arbejdspladser i driftsfasen: 4 stillinger Indirekte oprettelse af arbejdspladser: gennemførelsesfasen: 6 driftsfasen: 2 9. Vurdering af virkningen på mujøet Miljøbeskyttelse og nedsættelse af forureningen som følge af udslip af fast affald. Nye forvaltningsmetoder. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostmnger i alt: 1 060 000 Støtteberetttigede omkostninger (efter den 27. 7. 1994): 1 060 000 Støttesats: 85% Støtte fra Samhørighedsfonden: 901 000 l, °A Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/048 1. Projektets titel Kloaknet og biologisk rensningsanlæg i byen Igumenitsa 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: PI. Syntagmatos, 10180 Athen 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Indenrigsministeriet, Igumenitsa kommune 3. 2. Adresse: Stadiu 27, Athen 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Epirus 5. Beskrivelse Projekt nr. 94/09/61/048: Kloaknet og biologisk rensningsanlæg i Igumenitsa: anlæggelse af kloakrør med naturligt fald: udledningsrør: 2 150 m 2 160 m 2 pumpeanlæg med en kapacitet på 2x25+50 kW Rensningsanlæg med kapacitet til 27 000 indbyggere Undersøisk udledningsrør: Kloaknet (sekundært): Bevillingerne for 1994 skal anvendes til at påbegynde anlæggelsen af kloaknet og rørledninger. (længde 225 m) 48 km 6. Mål Integreret behandling af spildevand. Udvidelse af kloaknettet og rensningsanlægget for spildevand. (, ?>3 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Hovedfase 1. januar 1993 31. december 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele I offentlighedens interesse, forbedring af livskvaliteten. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Miljøbeskyttelse gennem bortledning af spildevand. Beskyttelse af folkesundheden. Dette er af særlig betydning, fordi Igumenitsa skal være en af de vigtigste byer for indrejse til og udrejse fra Grækenland. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger (efter den Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 11 099 000 ) 9 430 000 [I tilfælde af indtægtsskabende investeringer: Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter den ). De omkostninger, der er lagt til grund ved beregning af støtte (efter fradrag af indtægter) Støttesats Støtte ii4c> Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/049 1. Projektets titel Kloaknet for spildevand i Skiathos 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Deya Skiathou 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Præfekturet Magnisias 5. Beskrivelse kloaknet for spildevand bortledningsnet for regnvand kontrolbrønde 6 100 m 2 850 m 195 stk. 6. Mål Projektet, hvis anden fase nu gennemføres, går ud på at anlægge et kloaknet for spildevand og et bortledningsnet for regnvand i byen Skiathos. Kloaknettet skal udvides, så at visse dele af byen kan blive tilsluttet det eksisterende kloaknet for spildevand. 7. Tidsplan i j4 Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1995 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Samfundsnyttigt projekt for byens 22 000 indbyggere (forbedring af livskvalitet og folkesundheden). Projektet vil endvidere bidrage til en rationel udnyttelse efter gældende kriterier af det biologiske rensningsanlæg, der for tiden modtager meget forurenet spildevand. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektarbejdernes indvirkning på miljøet er positivt, fordi de vil bidrage til at fjerne den forurening af regionens grundvand, som sivebrøndene medfører, og til at beskytte regionens havmiljø. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 2 354 000 85% 2 000 900. i. { M ? Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/049-1 1. Projektets titel Kloaknet i Karditsa 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Deya Karditsa 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat : Grækenland 4. 2. Region: Thessalia 5. Beskrivelse kloaknet bortledningsnet for regnvand pumpestation B til spildevand udvidelse og modernisering af pumpestation A erhvervelse af mekanisk materiel projektering 62 000 m 22 000 m 1 1 2 enheder 100% 6. Mål Anden projektfase går ud på at færdiggøre et kloaknet og et bortledningsnet for regnvand og at opføre den pumpestation med tilhørende mekaniske materiel, der er nødvendig for, at det eksisterende rensningsanlæg kan fungere effektivt. h ^5 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1995 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Byens indbyggertal stiger meget hurtigt og forventes inden år 2000 at nå op på 51 000, hvoraf de 46 000 vil være fastboende. Projektet skal bidrage til at forbedre folkesundheden og på længere sigt styrke regionens økonomiske udvikling og decentralisering. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet går ud på at færdiggøre to særskilte net for bortledning af spildevand og regnvand og dermed standse forureningen af floderne Mega og Pinios. Projektet vil derfor være i overensstemmelse med direktiv 91/271/EØF. Projektet vil også føre til afskaffelsen af de sivebrønde, der anvendes af en stor del af befolkningen, og som forurener grundvandet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 4 300 000 85% 3 655 000. MV\ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/054-1 1. Projektets titel Kloaknet og biologisk rensningsanlæg i Kozani 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Dey a Kozani 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Makedonien 5. Beskrivelse Vandforsyning og bortledning af spildevand kloaknet vandforsyningsnet centralt bortledningsnet vandforsyningsbassin pumpeenheder telekontrolsystem forbindelse til pumpestation Biologisk rensningsanlæg tilkørselsveje hydroelektrisk station administrationsbygning fjernelse af fosfor interne rørledninger brønde 53 520 m 46 140 m 18 000 m 2 500 m3 2 enheder 1 enhed 1 enhed 1 enhed 1 enhed 1 enhed 1 enhed 1 enhed automatisering af sekundært anlæg luftning og denitrificering infrastrukturarbejder og -materiel komprimering anlægning af arealer pumpestation til bortledning af slam dehydrering af slam desinficering driftsprøver over 24 måneder 6. Mål Formålet med denne fase er at færdiggøre vandforsyningsnettet og kloaknettet i byen Kozani og at opføre det biologiske rensningsal æg. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1995 31. 12. 1997 8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele Kozani er centrum i det vestlige Makedonien. Byen ligger i en region med store brunkul s forekomster. Regionens økonomiske udvikling har derfor været meget hurtig. Projektet har til formål at forbedre indbyggernes livskvalitet og infrastrukturer med henblik på at sikre decentraliseringen på længere sigt. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet vil være i overensstemmelse med direktiv 91/271/EØF, idet byspildevandet tidligere blev ledt ud i søen Polyfitou og floden Aliakmona. Projektet skal opfylde betingelserne i bekendtgørelse nr. 66630 af 31. januar 1994 fra Ministeriet for miljø, fysisk planlægning og offentlige arbejder. 10. Onikostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 13 890 000 85% 11 806 500. v< v, (, Projekt nr. 94/09/61/055-3 1. Projektets titel Bortledning af spildevand og rensningsanlæg ved Yiannitsa 2. Mvndiahed. der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonomiministeriet 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 3- 3. 1 Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse Navn: DEYA YIANNITSON 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen 4. 4. 1. Sted Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Makedonien 5. 1. 2. 3. 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 3. 5 3. 6 3. 7 3. 8 3. 9 Beskrivelse Bygning af central rørledning på 880 m. Bygning af afledningssystem for spildevand (vandløbsregulering) på 2 100 m. Opførelse af et biologisk rensningsanlæg med en kapacitet svarende til 35 000 indbyggere, omfattende: Foroprensningsanlæg Biologisk rensningsanlæg Desinfektionsanlæg Slambehandlingsanlæg Administrationsbygning Strømforsyningscentral Andre arbejder Automatiske måle- og overvågelsessystemer. Drift i 12 måneder Mål Projektet tager sigte på at etablere et afledningssystem for spildevand og idriftsætte et spildevandsbehandlingsanlæg som beskrevet i punkt 5. Afledningssystemet vil blive delt i to, så regnvandet (gennem vandløbsregulering) opsamles og udledes i floden Louvias, hvorimod spildevandet gennem den centrale rørledning føres til rensningsanlægget. Tidsplan l Kategori Vigtigste arbejder [ Starttidspunkt 1. januar 1994 Sluttidspunkt 31. december 1998 M S> 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale virkninger Projektet har en meget vigtig almennyttig virkning på kort sigt i form af forbedring af livskvaliteten for byen Yiannitsas 25 000 faste indbyggere og på lang sigt (økonomisk udvikling og decentralisering). 9. Vurdering af miljøvirkninger Projektet tager sigte på at forbedre mulighederne for opsamling, behandling og afledning af spildevand med henblik på en mere effektiv forureningskontrol. Projektet vil være i overensstemmelse med direktiv 271/91, idet det behandlede spildevand vil blive ledt ud i afledningsbrønd 66 i Yiannitsa og derfra ud i floden Loudias. Projektet skal opfylde betingelserne i miljøministeriets, planlægningsministeriets og arbejdsministeriets bekendtgørelse nr. 33361 af 14. november 1994. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: 3 703 000 Støttesats: 85% Støtte fra Samhørighedsfonden: 3 147 550 V i s Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/064 1. Projektets titel Vandforsyning og kloaknet i Livadia 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Deya Livadia 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Sterea Ellas 5. Beskrivelse 1) vandforsyning a) b) c) d) rør bassin ombygning og modernisering af pumpestationen i Chlià boringer ved pumpestationen i Chlià 21 000 m 640 m3 1 afsnit 1 afsnit 1 afsnit 2) bortledning af spildevand a) b) c) rør til spildevand forbindelsesled rør til regnvand 45 000 m 15 000 m 2 000 stk. 4lJ d) udledningsrør til floden 450 m 6. Mål Færdiggørelse af vandforsyningsnettet og kloaknettet for byspildevand og mulighed for at lede regnvand ud i floden for at undgå oversvømmelser i byen og regionen. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1995 31. 12. 1999 8. Vurdering af onikostninger og økonomiske pg sociale fordele Samfundsnyttigt projekt. Forbedring af livskvaliteten for de 19 000 faste indbyggere i Livadia og mulighed for større udvikling af de administrative og turistmæssige infrastrukturer. Vurdering af virkningen på miljøet Vandforsyningsnettet og kloaknettene for regnvand og spildevand vil forbedre kvaliteten af drikkevandet i regionen og livskvaliteten for indbyggerne i Livadia. I perioden 1981-1991 steg befolkningstallet med 6,3%, fordi Livadia er det landbrugsmæssige og kommercielle centrum for regionen og administrative, gennemkørselssted for turister på vej til turistområder som f. eks. Delphi. 10. Onikostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 9 400 000 85% • 7 990 000. w •> c Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/61/066 1. Projektets titel Kloaknet og bortledningsnet for regnvand i Tymavos 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Deya Tyrnavou 3. 2. Adresse: Indenrigsministeriet, Stadiou 27, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Thessalia 5. Beskrivelse kloaknet for spildevand bortledningsnet for regnvand kontrolbrønde forbindelsesled bygninger til to pumpestationer elektromekanisk materiel til pumpestationer spærringsmateriel 31 500 m 10 000 m 900 enheder 2 340 enheder 2 enheder 2 enheder 1 enhed 6. Mål Denne projektfase går ud på at færdiggøre kloaknettet for spildevand og bortledningsnettet for regnvand, der skal dække hele behovet for byen Tymavos. Vi 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1995 31. 12. 1998 8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele Samfundsnyttigt projekt, der ikke blot skal forbedre livskvaliteten for de 12 200 indbyggere i området og folkesundheden, men også bidrage til en afbalanceret udvikling af infrastrukturerne og på længere sigt til økonomisk udvikling og decentralisering. Vurdering af virkningen på miljøet Byen Tymavos har hidtil ikke rådet over noget kloaknet for spildevand og bortledningsnet for regnvand. Bortledningen skete i sivebrønde, der forurenede grundvandet. Forureningen er blevet stadig forværret i byens centrum, hvor befolkningstætheden er stor. Da byen ligger i et fladt område, er det ikke let at bortlede regnvandet, hvorfor deri er blevet oversvømmet to gange (i 1935 og 1972). Projektet vil derfor bidrage til at løse disse problemer. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 6 785 000 85% 5 767 250. U [AI Projekt nr. 95/09/61/003 1. Projektets titel Vandforsyning til byen Khania 2. Mvndiohed. der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonomiministeriet 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 3. Mvndiahed. der er ansvarlig for oroiektets gennemførelse 3. 1 Navn: Byen Khanias kommunale vandforsynings- og kloakeringsselskab. 3. 2 Adresse: Av. de Kydonias , Khania 73100 4. Stejl 4. 1. Medlemsstat: GRÆKENLAND 4. 2. Region: KRETA 5. Beskrivelse Æ UNDERSØGELSER 1. Undersøgelser vedrørende anvendelsen af mindre reservoirer. 2. Undersøgelser og udbudsmateriale vedrørende ændring af eksisterende installationer (pumpeanlæg, reservoirer og forsyningsnet, råbygninger og elektromekanisk udstyr) med henblik på automatisering, udvidelse og bedre styring af forsyningsnettet. 3. Undersøgelser og udbudsmateriale med henblik på udvidelse af forsyningsnettet og udskiftning af rørledninger. 4. Undersøgelser og udbudsmateriale med henblik på udvidelse af forsyningsnettet og udskiftning af rørledninger. , 'A B. ARBEJDER Instrumenter til modernisering og rationel styring af vandforsyningsnettet (vandmålere, apparater til måling af kvalitetsparametre som f. eks. klorrester, piezometre, trykmålere, osv. ). Anskaffelse af computere og programmel til D. E. Y. A. CH (netværk, Autocad, Project, Corel Draw, osv. Automatisering af distributionssystemet gennem installering af SCADA-systemet (hovedstation, lokale stationer, kommunikation, instrumenter til automation, ændring af eksisterende infrastruktur, hjælpemateriel, udstyr til pumpestation og reservoirer, udskiftning af udstyr, som ikke kan automatiseres), opgradering af elektromekanisk udstyr, bygning af styringscentral i forbindelse med hovedstationen. Udskiftning eller opgradering af det eksisterende ledningsnet over en strækning på 14 000 m. Etablering eller udskiftning af ventiler og mandehuller med henblik på at forbedre forsyningsnettets funktion. Etablering af hovedrørledning på 10 000 m. Etablering af sekundært ledningsnet på 32 000 m. « Opførelse af to reservoirer på hver 6 500 m2, inklusive hjælpeudstyr (ventiler, rørledninger, kloring, klor- og kontrolanlæg). Opførelse af et reservoir på 2 000 m3 inklusive hjælpeudstyr. Opførelse af et reservoir på 1 000 m3 inklusive hjælpeudstyr. Udvidelse af et reservoir med 1 000 m3. Rørledning på 8 000 m mellem pumpestationen Aya og reservoirerne ved Vante med hjælpeudstyr og ombygninger (ventiler, mandehuller, osv. ) med henblik på forbindelse til den eksisterende rørføring. Mekanisk filtrering af vandet foretaget af et eksternt firma. 6. Mål Projektets mål er at opnå besparelser og administrere vandressourcerne på en rationel måde og samtidig forbedre drikkevandskvaliteten. De vigtigste målsætninger er at løse det kvantitative og kvalitative problem på drikkevandsområdet og at løse distributionsproblemet. Ifølge oplysninger fra Khanias kommunale vandforsynings- og kloakeringsselskab har byen et underskud på 30 % i sommermånederne, og det vokser fortsat. 7. Tidsplan l, 5 M ••Vi u. Vi i V. un1!1! u i •'•'•••' MniiM'WiikK^^^ iiiiitiiAii^'iWWWilitfWWWSSBaBBi^Mii Jiu. 1 J * Kategori V--;;^^^»tR^ptmkt';<>rJ:;\ * -SiMrti^p^kt, * 1 I I. il Ill ,il,. ii,i,r_iUMLLlilli-LJ!SS-ggg~-___ '' I. il i. i. i!_. l. i. 11 j I • i ,U m*mi~***m&*ui~— I Undersøgelse I 01. 01. 1996 _r Vigtigste arbejder 01. 01. 1996 I 31. 12. 1996 31. 12. 1999 I I 8. Vurdering af omkostninger og sociale oo økonomiske virkninger Antal oprettede arbejdspladser, medens undersøgelserne pågår: direkte 18 indirekte 80 Antal oprettede arbejdspladser under gennemførelsen: direkte 2 indirekte 10 Investeringerne i vandforsyningen vil sikre tilstrækkelig tilførsel af vand til befolkningen i byen Khania og også en dækning af behovet i turistsektoren. Der vil blive tale om* besparelser af vandressourcer på ca. 13 4124 992 m3 i perioden 1999-2014. 9. Vurderinger af miljøvirkninger Styrkelsen af vandforsyningsnettet og den permanente kontrol med utætheder vil medføre betydelige besparelser af vandressourcerne, der for perioden 1994-2015 anslås til 13 4124 992 m3 drikkevand. Set ud fra dette synspunkt bidrager det foreslåede projekt til Den Europæiske Unions målsætninger for så vidt angår økonomisk anvendelse og rationel styring af vandressourcerne. Projektet vil ligeledes bidrage til bevarelse af vandressourcerne i regionen Khania, der står over for alvorlige problemer og svigtende nedbørsmængde. Vandkvaliteten vil blive forbedret. ( < S5 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: 5 524 000 Støtteberettigede omkostninger (efter 01. 03. 1995): 5 524 000 Støttesats; 85% Støtte fra Samhørighedsfonden: 4 695 400 L\ h £> Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/09/61/11-10 1. Projektets titel AG Dimitros-dæmningen - elektromekanisk udstyr Ledning mellem Evinos og Momos - elektromekanisk udstyr. 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonomiministeriet 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Ministeriet for Offentlige Arbejder 3. 2. Adresse: Amaliados 17, 115 23 Athen 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Vest-Grækenland 5. Beskrivelse Udstyr, der vil blive installeret ved bundafløbet ved Ag. Dimitrios-dærrmingen: a) b) c) d). e) Udstyr til bundafløbsledning Udstyr til bundafløbets slusekammer Udstyr til forsyning med 1 m3/sek. Udstyr til dæmningens kontrolbygning Fremtidig lille vandkraftstation 6. Mål 1A ¥ Dette arbejde vil muliggøre idriftsættelsen af Ag. Dimitros-dæmningen samt ledningen mellem Evinos og Momos. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 11. 1995 6. 1996 11. 1997 eller 4. 1996 10. 1997 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Costbenefit-forholdet er B / Ol Beskæftigelseseffekt: (Arbejdspladser) Direkte under anlægsfasen: indirekte under anlægsfasen: direkte under den opérationnelle fase: indirekte under den opérationnelle fase: 40/år 10/år 15 12 9. Vurdering af virkningen på miljøet 10. Onikostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberetttigede omkostninger (efter den 26. 10. 1995) Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 9 300 000 9 300 000 85% 7 905 000 11. Særlige betingelser Ændring af de samlede omkostninger kan kun foretages med accept fra den rådgivende og koordinerende bestyrelse eller ved tildeling af kontrakter. Kontrakten vedrørende det elektromekaniske udstyr vil blive sendt til Samhørighedsfonden. ^\ Projekt nr. 95/09/61/043 1. Projektets titel Kloakering af turistområdet ved Thessaloniki, 2. fase 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: YPETHO 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1 Navn: Thessalonikis kloakeringsvæsen - 3. 2. Adresse: Tsimiski 98 - 546 22 THESSALONIKI 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Midtmakedonien 5. Beskrivelse - Nedlæggelse af 28 000 m samlerørledninger og opførelse af 6 pumpestationer i turistområdet omkring Thessaloniki. 6. Mål Supplement til kloakeringsarbejder og biologisk spildevandsbehandling i turistområdet omkring Thessaloniki for at sikre den samlede drift. - Kloakering af regionen, - Forbedring af vandkvaliteten i bugten ved Thessaloniki, - Styrkelse af turismen, - Udvidelse af dyrkningsmuligheder og fiskeri. 7. Tidsplan wmmKMvmiqammmam Kategori. yw\ •*! Vigtigste arbejder Starttidspunkt Sluttidspunkt 01. 01. 1996 31. 12. 1998 ^y) 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale virkninger Beskæftigelsesvirkninger: I opførelsesfasen: Direkte vil der blive oprettet 150 arbejdspladser og indirekte 20. I driftsfasen: Direkte vil der blive oprettet 4 arbejdspladser og indirekte 500. IRR 5,2%, cost/benefit 1,046. 9. Vurdering af miljøvirkninger Kloakering af regionen, Forbedring af vandkvaliteten i bugten ved Thessaloniki, Overensstemmelse med direktiv 91/271/EF om behandling af byspildevand og direktiv 75/440/EF om kvaliteten af overfladevand. Under opførelsen skal miljøministeriets miljøbestemmelser i afgørelse 13059 af 19. 11. 1992 overholdes. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt : 8 696 000 Støtteberettigede omkostninger (efter 01. 09. 1995): 8 696 000 Støttesats: 85% Støtte fra Samhørighedsfonden: 7. 391. 600 L,£O GRÆKENLAND TRANSPORT 461 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 1. PROJEKT NR : 93/09/65/001 94/09/65/021, 025, 026 Beskrivelse: Modernisering af luftfartstrafikken: a) b) c) d) levering og etablering af to radarterminaler i de internationale lufthavne i Thessaloniki og på Rhodos levering og etablering af to radarterminaler i de internationale lufthavne i Iraklion og på Korfu levering og etablering af tre langtrækkende radaranlæg (SSR) etablering af et system for indsamling, bearbejdelse og udbredelse af luftfartsdata. 2. MODTAGERMEDLEMSSTAT: Grækenland 3. ANSVARLIG FOR PROJEKTETS GENNEMFØRELSE: Transportministeriet, afdelingen for civilluftfart 4. STED: Attiki, Kreta, Thessaloniki, Rhodos og Korfu 5. INVESTERINGER: i alt: 38 387 550 ECU (støtteberettiget) grundlag for Fondens støtte: 32 387 550 ECU 6. TIDSPLAN: - begyndelse: 1. 7. 1994 afslutning: 31. 12. 1998 7. TILDELT STØTTE: (85%) L ^L £ ' BESKRIVELSE AF SAMFUNDSØKONOMISKE FORDELE: Projektet er bæredygtigt 9. RENTABILITET: Intern rente: projektet opfylder de krav, der stilles af EUROCONTROL 13 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til fororâtiing (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/65/004 9 3/ 1. Projektets titel Ny havn i Igoumenitsa 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: YPECHODE 3. 2. Adresse: Char. Trikoupo 182, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Ipiros 5. Beskrivelse i De planlagte arbejder i Igoumenitsa vedrører en moderne havn for passagerer og køretøjer til og fra landets nordvestlige del indtil år 2020. Den nye havn skal anvendes til udlandstrafikken. Arbejdet omfatter: a) Anlæggelse af en ca. 760 m lang kaj til bilfærger: Kajen anlægges syd for den eksisterende havn. Den nye og den gamle havn vil ligge omkring 300 m fra hinanden. Der bygges fem færgeanlæg. Tre anlæg vil hver især kunne betjene én færge. De sidste to anlæg vil kunne betjene 2-4 færger afhængigt af deres størrelse. Alle anlæg vil samtidigt kunne betjene indtil syv færger. Li&H Kajen anlægges på sænkekasser. På grund af de bløde jordlag i området anbringes sænkekasserne på omkring 600 komprimerede læs murbrokker, og grunden drænes for at fremskynde sætningen. S|g3pr det nye anlæg er der afsat arealer til de fremtidige togfærgeanlæg. b) s a * ** Anlæggelse af det nye landområde bag kajen: Området vil være på i alt 20,5 ha, hvoraf de 13 ha udgør selve havneområdet (indhegnet og under opsyn), og 7,5 ha anvendes til parkeringspladser og veje. Følgende infrastrukturarbejder er nødvendige: afvandingsnet og tilslutning til eksisterende rørnet tilslutning af vand, el, telefon osv. til alle kaj- og havneanlæg interne veje, havnefaciliteter og adgangsveje elektrisk belysning og brandslukning c) Opførelse af bygning til havnedriften: Passagerfaciliteter, overdækkede kontrolområder, kontorer og mindre hjælpe- og lagerrum ved de vigtigste adgangsveje til havneområdet. Hovedbygningen for passagerer vil være på 4 000 m2, og de overdækkede kontrolområder ved de to havneporte vil være på 5 000 m2. d) Første fase af projektet omfatter byggeriet af en kaj, der er 100 m lang og 12 m dyb. e) Anden fase alle arbejder i litra a), b) og c), men ikke arbejderne i litra d). 6. Mål Udvikling af sø- og kombitransporten mellem Grækenland og EU via Italien. Projektet er forbundet med anlæggelsen af VIA EGNATIA, der skal udgøre landets vigtigste øst/vest-forbindelse. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder 1/93 1/93 1/93 10/93 12/96 12/99 Ibrugtagningstidspunkt delvis fra 12/98 ffgTTTTT^aagaas'"" i ' '•'"HIB" T S " " ' "' •"•', • ' I m i ^ ^ ^ B r ^T "•". n1""••*••••••• « J s a s B BB i niiiifiri' • • • m ^w •. •••«. •i. •••• • • »• • »» • • —• •. m. HMMHHHNH—MM C(6 5 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Den integrer rente er på 3,66%. Det samfundsøkonomiske afkast er på 21,5%. 9. Vurdering af virkningen på mujøet Projektet vil påvirke miljøet. De miljøkrav, der er fastsat i den ministerielle beslutning nr. 66586 af 5. 11. 1993, indgår i formålet med projektet. 10. Onikostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter 1. 1. 1993) Støtteberettigede omkostmnger (efter 6. 7. 1995) Omkostninger efter fradrag af indtægter Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 52 110 000 3 682 000 4« 428 000 41 688 000 85% 35 434 800. 4 6& Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden JÈ*4i& Projekt nr. 93/09/65/009 94/09/65/009 1. Projektets titel Anlæggelse af en tosporet jernbanelinje på strækningen Evagelismos-Leptokarya 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Ministeriet for nationaløkonomi 2. 2. Adresse: Platia Syntagmatos, 10180 Athen, Grækenland fl 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: OSE 3. 2. Adresse: Karolou 1-3, Athen, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Larissa-Pieria 5. Beskrivelse 1 ) Anlæggelse af en ny tosporet højhastighedslinje på strækningen Evagelismos-N. Poron (ca. 24 km) Den nye linje begynder (km 375) i nærheden af stationen i Evagelismos på den nuværende linje. Den nye linje løber vest for den nuværende linje, føres hen over den nye landevej mellem Athen og Thessaloniki (bro på 300 m) og floden Pinios (bro på 250 m) og følger den nordlige side af Tempi dalen oven over den nuværende linje. Den nye og den gamle linje mødes ved stationen i Rapsani (km 387). Strækningen er på i alt 12,1 km, og projektet omfatter jordarbejder, mindre tekniske anlæg og to store broer (over landevejen og floden), den 4 km lange Tempi tunnel, fire mindre tunneler (cut and cover) på i alt 1 km, fire L, 6 V jernbanebroer på over 20 m og to overføringer. Genetableringen af lokale veje er også medregnet. Kurver på strækningen har en radius på mindst 4 000 m, og stigningerne er på højst 1,4%. Fra stationen i Rapsani (fra km 387 til km 399) løber den nye linje på flad grund, hvorfor kun begrænsede jordarbejder er nødvendige. Derudover omfatter projektet mindre tekniske anlæg, to jernbanebroer på over 20 m, 4 overføringer for lokale veje og genetablering af disse veje. Det bemærkes, at infrastrukturerne for strækningen fra km 387 til km 393 blev finansieret af Samhørighedsfonden for perioden 1989-1993. For strækningen fra km 387 til km 399 gælder det, at kurverne har en horisontal radius på mindst 3 000 m, og at stigningerne er på højst 1,4%. Arbejdet omfatter også projektering af nivelleringsarbejder, niveauforskudte overskæringer og genetablering af veje, samt supplerende ekspropriationer. 2) Anlæggelse af en ny tosporet højhastighedslinje på strækningen Nea Poron - Leptokarya (ca. 11 km) Arbejder begynder ved km 399 på den nuværende linje, hvor det førnævnte tosporsanlæg slutter. Den nye linje løber i en 4,5 km lang tunnel (fra km 0,900 til km 5,400) gennem de tætbefolkede kvarterer i Platamonas og Ag. Pantelemonas. Den går derefter gennem det flade område til den eksisterende station i Leptokaria, hvor den nye linje slutter (ved km 11,350). Vejene på begge sider af jernbanelinjen vil blive genetableret fra tunneludgangen og næsten til strækningens slutning (i alt 9 km). Der skal også anlægges syv vejoverføringer (med en samlet vejlængde på 5,5 km) for at genoprette det populære turistområdes adgang til havet. På strækningen som helhed anlægges der syv vejbroer og seks jernbanebroer, samt den nye Platamonas station ved strækningens begyndelse. Arbejdet omfatter også alle nødvendige projekteringer og afslutning af ekspropriationerne. 3) Første fase omfatter alle de arbejder, der blev godkendt ved ministeriel bekendtgørelse C(93)3980/2 af 16. december 1993, dvs. : 1. Projektering Strækningen fra km 399 til km 410 (Pmatamonas): projektering til et samlet beløb af 250 000 ECU 2. Infrastrukturer L, a Strækningen fra km 375 til km 381,4: jord- og byggearbejder til et samlet beløb 1 650 000 ECU Strækningen fra km 381,4 til km 387 (Tempi): jord- og byggearbejder til et samlet beløb af 7 000 000 ECU 4) Anden fase omfatter alle arbejder, der er beskrevet i litra a) og b), men ikke arbejderne i litra c). 6. Mål At modernisere jernbanelinjen mellem Athen og Thessaloni og nedskære rejsetiden med 2-3 timer 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1993 1994 1996 2000 1996 1997 1999 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Projektet er bæredygtigt (intern rente på 7,5%). 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet får ingen væsentlige virkninger på miljøet. De miljøkrav, der er fastsat i ministeriel beslutning nr. 91336 af 19. 11. 1993, indgår i formålet med projektet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter 1. 1. 1993) Støtteberettigede omkostninger (efter 13. 7. 1994) ' IALT Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 251 400 000 11400 000 240 000 000 251 000 000 85% 213 690 000. Ll 63 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningen om støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 1. PROJEKT NR. : 93/09/65/032 94/09/65/032 Færdiggørelse af terminal IV og V i Iraklion havn Beskrivelse: Der er planlagt følgende arbejder: I. II. Projektering Havnebygningsarbejder: a) b) c) d) 130 m kajanlæg nye kajanlæg omkring terminalen af en længde på 720 m og en bredde på 15 m opfyldning ved terminalen (87 000 m2) uddybning af en del af havnen. De nævnte arbejder omfatter udgravning (990 000 m3), opfyldning (589 000 m3), stenfundament (96 000 m3), blokke af armeret beton (780 000 m3) og andre arbejder af mindre omfang. 2. MODTAGERMEDLEMSSTAT: Grækenland 3. ANSVARLIG FOR PROJEKTETS GENNEMFØRELSE: Miljøministeriet 4. STED: Kreta 5. INVESTERINGER: i alt: 24 138 000 ECU (støtteberettiget) grundlag for Fondens støtte: 18 344 880 ECU S ^VO 6. TIDSPLAN: - begyndelse: 1. 1. 1993 - ,^ - afslutning: 31. 1. 1998 7. TILDELT STØTTE: (85%) %. BESKRIVELSE AF SAMFUNDSØKONOMISKE FORDELE: 12% Afkast: Ajourført nettoværdi: Costbenefit-kvotient: 1,7. 3 856 000 000 GDR 4 ^ 1. Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/09/65/005 • 1. Projektets titel Færdiggørelse af kaj nr. 2 i containerterminalen i N. Ikonio 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Havnemyndighederne i Piræus 2. 2. Adresse: Merarchias 2, Piræus, Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Havnemyndighederne i Piræus 3. 2. Adresse: Merarchias 2, Piræus, Grækenland 4. Sted 4. 1. Medlemsstat : Grækenland 4. 2. Region: Attika 5. Beskrivelse Anlæggelse af kajer og arealer med alle de infrastrukturer og alt det materiel, der er nødvendigt for at kunne håndtere containere. Projektet omfatter også færdiggørelse af de elektromekaniske installationer på terminalens kaj nr. 2. Arbejdet omfatter: a) b) anlæggelse af kajer af en længde på 908 m og en dybde på 14-16,5 m køb af 4 containerkraner og 40 straddle carriers (dette materiel må ikke fjernes fra havnen i Ikonio uden Kommissionens forhåndsgodkendelse) ^ + 2_ c) køb af 30 traktorer og 8 gaffeltrucks (dette materiel indgår ikke i beregningen af støtten fra Samhørighedsfonden) 6. Mål a) b) at øge den nuværende, årlige håndteringskapacitet fra 667 000 til 1 500 000 container© at adskille gods- og persontrafikken i Piræus' havn og at overføre al håndtering af containere til N. Ikonio 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 4. 1994 fra 1995 31. 12. 1998 indtil 1999 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Projektet er bæredygtigt. Den interne rente er særligt høj (28,6), cost/benefit-forholdet er på 4,5 og den ajourførte nettoværdi er på 7,7 mia. DRA. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Ingen virkninger på miljøet 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Støtteberettigede omkostninger (efter 14. 6) Støtteberettigede omkostninger efter fradrag af udgifter til traktorer og gaffeltrucks Omkostninger efter fradrag af indtægter Støttesats Støtte fra Samhørighedsfonden 67 115 000 67 085 600 62 529 300 18 758 790 80% 15 007 032. M ^3 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 1. Projektets titel Nr. 94. 09. 65. 016-b "VIA EGNATIA, strækningen: LYKOPODI-MAKRYCHORA " 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonoministeriet 2. 2. Adresse: PI. Syntagmatos Athen 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse * 3. 1. Navn: Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder 3. 2. Adresse: Char. Trikoupi 182, Athen 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: GRÆKENLAND 4. 2. Region: Thesprotia 5. Beskrivelse a) Anlæg af motorvej med en samlet bredde på 22,0 m med to vognbaner og et nødspor i hver retning. Vejbanerne adskilles af en midterrabat og autoværn. Af større arbejder kan nævnes tunneler, viadukter og niveaufri vejkryds. Nogle af de store arbejder, f. eks. tunneler, anlægges for motorvejens ene bane. Projektfasen omfatter følgende arbejder: Alt jordarbejde, tefæstning, asfaltering, afstribning og skiltning over 5,0 km i den samlede tværprofil (to vognbaner og et nødspor i hver retning) (fra kilometerpunkt 8+000 til 13+000). I strækningen fra kilometerpunkt 8+000 til 8+500 anlægges der en tunnel, og kun en af vejbanerne anlægges med det fornødne elektriske og mekaniske udstyr. Arbejdet omfatter ikke viadukten ved kilometerpunkt 11 + 120. c,^i b) Første projektfase omfatter alt arbejde, der er omfattet af beslutning nr. 3980/8 af 16. december 1993 med følgende ændringer: ^ifågravning 1 211 000 m3 , opfyldning 400 000 m3, eksproprieringer samt arbejder. c) Anden projektfase omfatter det arbejde, der er beskrevet i punkt a) med undtagelse af det arbejde, der er beskrevet i punkt b). 6. Mål Udvikling af regionerne IPIROS og MAKEDONIA Forbindelse mellem GRÆKENLAND og EU via ITALIEN. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning. Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1994 1995 1994 1998 f _^ 1996 1996 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Projektet kan gennemføres. B/C =1,55, intern rente = 8,8% 9. Vurdering af virkningen på mitøget Miljøbetingelserne, der er fastsat i ministeriel beslutning nr. 91337/19. 11. 1993, indgår i projektets mål. 10. Omkostmnger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettippdft omkostninger (efter 1. 1. 1993) (efter 13. 7. 1994)* I ALT Støttesats: 85% 13. 933. 000 6. 654. 000 7. 279. 000 13. 933. 000 Støtte fra Samhørighedsfonden: 11. 843. 050 q-H Støtten fra Samhørighedsfonden gives under forudsætning af, at projektet ikke er indtægtsgiveaafer Hvis denne forudsætning ændres, kan Kommissionen ændre støttens omfang. 4^6 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden !• Projektets titel Nr. 94. 09. 65. 016-e "VIA EGNATIA, strækningen: MAKRYCHORA-KRYSTALOPIGI " 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonoministeriet 2. 2. Adresse: Pl. Syntagmatos, 101 80 ATHEN 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse t 3. 1. Navn: Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder 3. 2. Adresse: Char. Trikoupi 182, ATHEN 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Thesprotia 5. Beskrivelse Projektet omfatter alt jordarbejde, befæstning, asfaltering, afstribning og skiltning over 6,5 km i den samlede tværprofil (to vognbaner og et nødspor i hver retning) (fra kilometerpunkt 18+500 til 25 +000). Ved kilometerpunkt 25 +000 anlægges der en tunnel (på 500 m), og kun en af vejbanerne anlægges med det fornødne elektromekaniske udstyr. Projekter omfatter ikke Neokhorio-sarnmenfletning med tilkørselsramper og heller ikke Neokhorio-viadukten. 6. MM Udvikling af regionen Thesprotia Forbindelse mellem Grækenland og EU via Italien. H ^ 7. Tidsplan Kategiu3«af arbejder ^ ' Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt Begyndelse ——_——_________________________ Afslutning _______________________________________________ 1995 1995 1995 1998 1997 1996 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Projektet kan gennemføres. B/C = 1,55, intern rente=8,8% 9. Vurdering af virkningen på miljøet Miljøbetingelserne, der er fastsat i ministeriel beslutning nr. 1337/19. 11. 93, indgår i projektets mål. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Onikostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 13/7/1994) Støttesats: 85% 11. 231. 000 11. 231. 000 Støtte fra Samhørighedsfonden: 9. 546. 350 Støtten fra Samhørighedsfonden gives under fomdsætning af, at projektet ikke er indtægtsgivende. Hvis denne forudsætning ændres, kan Kommissionen ændre støttens omfang. q *? Offentggg0re. se af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 1. Projektets titel Nr. 94. 09. 65. 016-h "VIA EGNATIA, strækningen: PHSYLORACHI-AG. NIKOLAOS" 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonoministeriet 2. 2. Adresse: PI. Syntagmatos Athen 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse t 3. 1. Navn: Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder 3. 2. Adresse: Char. Trikoupo 182, Athens 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: GRÆKENLAND 4. 2. Region: IPIROS 5. Beskrivelse tværprofil, dvs. a) Projekter omfatter: Alt arbejde, der er nødvendigt til anlæg af denne motorvejsstrækning på 7,5 km i den i samlede overensstemmelse med den fastlagte tværprofiltype for Egnatia. Jordarbejdet udføres i overensstemmelse hermed. Alle større og mindre ingeniørarbejder, der er fastlagt i planen, vil blive udført, ligesom det også er tilfældet med andre behov, der måtte opstå under arbejdet. Vejen befæstes og asfalteres, der anlægges dræn, og der udføres afstribning og skiltning. to vognbaner og et nødspor i hver retning b) Første fase omfatter alt arbejde, der er omfattet af beslutning nr. 1177/1 af 17. maj 1994 med følgende ændringer: Udgravning 1 800 000 m3, opfyldning 1 550 000 m3, eksproprieringer samt andre arbejder. c) Anden fase omfatter det arbejde, der er beskrevet i punkt a) med undtagelse af det q *3 arbejde, der er beskrevet i punkt b). 6. Mal s^ Udvrøng af regionen IPIROS Forbindelse mellem GRÆKENLAND og EU via ITALIEN. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibmgtagiiingstidspunkt 1995 1995 1995 1998 1997 1996 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Projektet kan gennemføres. B/C=1,55, intern rente=8,8% 9. Vurdering ^f virkningen på miljøet Miljøbetingelserne, der er fastsat i ministeriel beslutning nr. 67240/18. 2. 94, indgår i projektets mål. 10. Omknftninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 1. 1. 1993) (efter 13. 7. 1994) I ALT Støttesats: 85% 22. 288. 000 5. 198. 000 17. 090. 000 22. 288. 000 Støtte fra Sanihorighedsfonden: 18. 944. 800 Støtten fra Sanihørighedsfonden gives under fomdsætning af, at projektet ikke er indtægtsgivende. Hvis denne foradsætning ændres, kan Kommissionen ændre støttens omfang. q So Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forgyldning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden. ur* wi"- 1. Projektets titel Nr. 94. 09. 65. 020-a "VIA EGNATIA, strækriingen: OMFARTSVEJ VED KAVALA UDFLETNINGEN VED AG. ANDREAS TIL KILOMETERPUNKT 4+937M FRA 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonoministeriet 2. 2. Adresse: PI. Syntagmatos Athen 3. Myn^ighMl. der er ansvarlig for projektets gennemførelse t 3. 1. Navn: Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder 3. 2. Adresse: Char. Trikoupo 182, Athens 4. §îejt 4. 1. Medlemsstat: GRÆKENLAND 4. 2. Region: Østmakedonien - Thrakien 5* Beskrivelse a) Anlæg af strækningen fra kilometerpunkt 0+796. 22 (Ag Andreas-knudepunkt) til kUometeipunkt 4+932,89 (indfartsvej til Palios) med en længde på 4,1 km. Anlægget har motorvejsprofil med en samlet bredde på 2 x 9,75 m. Anlæg af niveaufri overføring ved Ag Andreas. Arbejdet omfatter: 1) 2) 3) 4) 5) 6) jordarbejder over hele stræknmgen anlæg af ti mindre ingeniørarbejder (broer, kasseanlæg) med åbninger på 1-4 m opførelse af bro over slugt ved kilometerpunkt 4+073 med en samlet længde på 13,2 m (2 x 25 + 30 + 2 x 25) opførelse af bro over slugt ved kilometerpunkt 4+888 med en samlet længde på 100,15 m (4 x 25) vejrjefæstning asfaltering og skridsikker belægning q M vejskilte, afstribning og sildcerhedsforaristaltninger vejbelysning på broer 7) 8) 9) i^_fuldstændigt anlæg af Ag Andreas-knudepunkt. Føi^tPprojektfase omfatter alt arbejde, der er omfattet af teslutning C(93)3980/5 af b) 16. december 1993 med følgende ændringer: Udgravning ingeniørarbejder, vejbefæstning, asfaltering samt andre arbejder. opfyldning 1 300 000 m3, 660 000 m3, eksproprieringer, Anden projektfase omfatter det arbejde, der er beskrevet i punkt a) med undtagelse c) af det arbejde, der er beskrevet i punkt b). 6. Udvikling af regionen Østmakedonien og Thrakien. Forbindelse mellem Grækenland og EU via Italien. 7. Tiføplap ^__^_______________________=_B_______i_« e s n c H p s s m p c a *-^^ Kategori al arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1994 1994 1994 1997 1996 1996 1996 ' 8. Vurdering af omlastninger og fffrnn. nfnjske oy sociale fordele Projektet kan gennemføres. B/C =2,1, intern rente = 11,8% 9. Vurdering af virkningen nå miljøet Projektet har ikke væsentlig virkning på miljøet. 10. Omkn^ninger oy støtte (i ECU) Omkostninger i alf. Støtteberettigede omkostninger (efter 1. 1. 1993). <+ %*L 10. 711. 000 9. 394. 000 (efter 13. 7. 1994) I ALT StøttesatirS3% 1. 317. 000 10. 711. 000 Støtte fra Satnhørighedsfonden: 9. 104. 350 Støtten fra Samhørighedsfonden gives under forudsætning af, at projektet ikke er indtægtsgivende. Hvis denne forudsætning ændres, kan Kornmissionen ændre støttens omfang. Li 83 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden 1. Projektets titel Nr. 94. 09. 65. 020-c "VIA EGNATIA, strækningen: OMFARTSVEJ VED KAVALA fra kilometerpunkt 9+400 til kilometerpunkt 13+780" 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Økonoministeriet 2. 2. Adresse: Pl. Syntagmatos, 101 80 ATHEN 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Ministeriet for Miljø, Fysisk Planlægning og Offentlige Arbejder 3. 2. Adresse: Char. Trikoupi 182, ATHEN 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Grækenland 4. 2. Region: Østmakedonien - Thrakien 5. Beskrivelse Anlæg af en strækning på 4,4 km fra kilometerpunkt 9+400 (Palios-frakørslen) til kilometerpunkt 13+780 (begyndelsen af Ag. Sylla-udfletningen). Anlægget har motorvejsprofil med en samlet bredde på 2 x 9,75 m. Arbejdet omfatter: 1) 2) 3) 4) 5) 6) 7) 8) 9) jordarbejder over hele strækningen anlæg af 13 mindre ingeniørarbejder overføring af vej nr. P7 ved kilometerpunkt 9+806 underføring af vej nr. P8 ved kUometerpunkt 11+688, bredde 17,50 m underføring af vej nr. P9 ved kilometerpunkt 12+014, bredde 8 m vejbefæstning asfaltering og skridsikker belægning vejskilte, afstribning og sikkerhedsforamtaltninger vejbelysning og forbindelse med DEPOS c+^i Mål Udvikling af regionen Østmakedonien og Thrakien. Forbindelse mellem Grækenland og EU via Italien. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1993 1995 1995 1999 1997 1996 1998 8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele Projektet kan gennemføres. B/C =2,1, intern rente = 11,8% 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projekt har ikke væsentlig virkning på miljøet. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt: Støtteberettigede omkostninger (efter 13/7/1994) Støttesats: 85% 11. 013. 000 11. 013. 000 Støtte fra Samhørighedsfonden 9. 361. 050 Støtten fra Samhørighedsfonden gives under forudsætning af, at projektet ikke er indtægtsgivende. Hvis denne forudsætoing ændres, kan Kommissionen ændre støttens omfang. ij ?5" Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/09/65/034 1. Projektets titel Forberedelse af anden fase af de tekniske undersøgelser for den planlagte jernbaneforbindelse mellem OLP's nye containerterminal i N. Ikonio og det kommende jernbanekompleks i Thriassio Pedio. Kortfattet beskrivelse: Foreløbig undersøgelse og endelig undersøgelse af den beliggenhed, der skal vælges Bygværksundersøgelse Register Geologiske og geotekniske undersøgelser Fuldstændig undersøgelse af de miljømæssige virkninger efter den forudgående miljøundersøgelse, der bliver foretaget under den første fase 2. Medlemsstat Grækenland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse De græske statsbaner (OSE) 4. Sted Attiki 5. Investeringsomkostninger I alt: 1 300 000 Støtteberettiget grundlag for beregning af fondsstøtten i 6. Tidsplan for arbejderne Begyndelse: 1. november 1995 Afslutning: 31 december 1996 7. Ydet slotte (100%) it U 8. Finansieringsplan (jf. bilaget) 9. Vurdering af økonomiske og sociale fondele Formålet er at skabe en effektiv forbindelse mellem Piræus havn og jernbanekomplekset i Thriassio og at sikre forbindelsen til det øvrige jernbanenet i landet. Forbindelsen skal ligeledes i betydelig grad aflaste den trafik, der er opstået som følge af lastvognskørslen til og fra Piræus havn. O IRLAND MILJØ c, n Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 93/07/61/010/022/026 1. Projektets titel River Barrow Water Quality Improvement Scheme 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Department of the Environment 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. 3. 1. 3. 2. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse Navn: Carlow Co. Council Athy Urban Distr. Council Adresse:County Offices Carlow Irland Rathstewart Athy, Co. Kildare Irland New Ross Urban Distr. Council The Tholstel New Ross, Co. Wexford Irland Sted 4. 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Co. Carlow, Kildare og Wexford 5. Beskrivelse Beslutningen vedrører tre kloaknet i Athy, Muinebheag og New Ross, som alle har til formål at forbedre kvaliteten af vandet i floden Barrow betydeligt. i^A a) Athy Beslutningen vedrører de første to faser af projektet, som går ud på at udskifte de to nye eksisterende kloakrør, etablere et nyt sekundært pumpestationer. Beslutningen omfatter den rapport, CBA og projekteringen. Anden fase (byggeriet) omfatter tilløbsarbejder, to beluftningstanke, slampumpestation og tre fordelingskamre, en bygning til slampresning, en reguleringstank og administrations- og kontrolbygningen. Projektet vedrører også kontrakten for mekaniske anlæg, herunder maskiner og beluftningstanke runde efterklaringstanke, rensningsanlæg og regnvandstanke, forberedende en to b) Muinebheag Projektet går ud på, at der skal etableres et sekundært rensningsanlæg og 3 pumpestationer, rørledninger til spildevand og regnvand i byen Muinebheag. Første fase af rensningsanlægget skal betjene 4 000 personækvivalenter. Der skal etableres 4 km kloakrørledninger med en diameter på 225-600 mm, inkl. korte rørledninger på 150 mm, stigrør og 3 neddykkede pumpestationer. c) New Ross Beslutningen vedrører første byggefase af kloaknettet i New Ross med rørledninger. rørledninger og et Hele projektet omfatter etablering af pumpestationer, rensningsanlæg. Anlægget behandling, omfatte bundfældningstanke og slambehandlingsanlæg, der skal behandle slam fra New Ross og West Wexford området. sekundær biologisk vil 6. Mål Hovedformålet med projektet er: at opfylde kravene i direktivet om fast byaffald (91/271/EØF) at afskaffe den nuværende udledning af ubehandlet spildevand at forbedre vandkvaliteten i Barrow-flodens munding at forhindre de regelmæssige oversvømmelser af gader at formindske forureningen af vand, der anvendes til badning og rekreative formål at beskytte folkesundheden at beskytte vanddyrelivet og fiskebestande at fremme udviklingen af turisme, industri og handel i området. C ^ 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt Februar 1978 1984 Marts 1993 Efter 1997 1995 1995 1997 8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele Costbenefit-analysen viser, at projektet har en intern rente på 8,9% (Athy), 6,7% (New Ross) og 6,3% Muinebheag). Der forventes store fordele med hensyn til sundhed og sikkerhed, forbedring af turisme og offentlige faciliteter, boligmassen, udvikling af industri og handel, samt tilhørende fordele for havnen i New Ross, fordele for fiskeriet og direkte fordele i forbindelse med projektgennemførelsen. Vurdering af virkningen på miljøet Ifølge bestemmelserne i European Communities (Environmental Impact Assessment) Regulations 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov, er en vurdering af virkningen på miljøet ikke påkrævet på nuværende tidspunkt for de tre faser af projektet. De irske myndigheder udarbejdede dog en VVM for den del af New Ross projektet, der vedrører rensningsanlægget. Desuden vil faciliteterne blive anvendt i fuld overensstemmelse med artikel 12 i direktiv 91/271/EØF, navnlig med hensyn til regulering af og/eller tilladelse til spildevandsudledning. Rensningsanlæggene skal også opfylde kvalitetskriterierne i Rådets direktiv 76/464/EØF. C/ c) <L 10. Onikostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Ikke-støtteberettigede omkostninger* Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørighedsfonden 11 754 000 286 000 11 468 000 9 748 000 * Udgifter afholdt inden den 1. januar 1993 er ikke støtteberettigede. Lf H l- Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/07/61/007 1. Projektets titel Forbedring af kvaliteten af vandet i Lough Derg 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. 2. 2. 3. Navn: Department of the Environment Adresse: O'Connell Bridge House, Dublin 2 Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse Offaly County Council Courthouse Tullamore Co Offaly Tipperary County Council Courthouse Nenagh Co Tipperary Clare County Council New Road Ennis Co Clare Westmeath County Council County Buildings Mullingar Co Westmeath Galway County Council Prospect Hill Galway Roscommon County Council Courthouse Roscommon 3. 1. 3. 2. Navn: Adresse: Navn: Adresse: Navn: Adresse: 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Grevskaberne Galway, Clare, Roscommon, Tipperary, Offaly og Westmeath 5. Beskrivelse Lough Derg er den største sø i Shannon-flodsystemet, der afvander en stor del af det vestlige og centrale Irland. Søen er 40 km lang og 13 km, hvor den er bredest. Lough Dergs vigtigste økonomiske betydning skyldes dens nuværende og potentielle muligheder for turistindustrien, da den er en del af Shannon-vandvejssystemet, som er den største enkelte turistseværdighed inde i landet. Dette potentiel trues af en forringelse af vandkvaliteten, især en høj koncentration af phosphor og alger på grund af søens høje næringsindhold. <VV Lough Derg er klassificeret som "følsomt vandområde", og ifølge direktivet om rensning af byspildevand skal der inden udgangen af 1998 foretages en bedre behandling end en sekundær rensning af spildevandet fra byområder med en befolkning på over 10 000. Projektet tager sigte på at indføre et overvågningssystem for søen, projektere og bygge bedre rensningsanlæg i de seks største byområder i og omkring søen og planlægge kommende anlæg i mindre områder. Der er tale om følgende tiltag: Evalueringsprogram for den fremtidige forvaltning af vandkvaliteten, herunder udvikling af en hydrodynamisk model af søsystemet plus en omfattende dataindsamling Indførelse eller forbedring af anlæg til opsamling, sekundær rensning og fjernelse af phosphoret i byerne Nenagh, Birr, Ballinasloe, Tullamore, Roscrea og Athlone Planlægning og projektering af kommende anlæg i Porturnna, Clara og Moate. 6. Mål Præsentation og udbygning af Lough Derg som en vandressource ved at standse og vende søens eutrofiering Beskyttelse og forbedring af vandkvaliteten i tilløbene til søen Indførelse af et system for overvågning af vandkvaliteten i Lough Overholdelse af direktivet om rensning af byspildevand Bidrage til gennemførelsen af det program for nedsættelse af phosphorforureningen (især opnåelse af phosphorkvalitetsmålsætningen), som gælder for Lough Derg i henhold til direktiv 76/464/EØF. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 1991 1. 1. 1995 1. 11995 1. 1. 1999 Afslutning 31. 12. 1997 31. 12. 1996 31. 12. 1998 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Lough Derg-projekterne er blevet evalueret af rådgivningsvirksomheder, som Kommissionen har udpeget. Undersøgelsen havde til formål at kvantificere de direkte fordele af projekterne ved at vurdere, hvor meget de enkelte projekter bidrager til opfylde målet for nedsættelsen af det biokemiske oxygenforbrug og phosphoret i søen, og også de enkelte projekters omkostningseffektivitet. LlA)ii De indirekte fordele ved projektet med hensyn til at fastholde og udvide turismen i området blev evalueret ligesom den udstrækning, hvori manglen på vandrensningsanlæg hæmmede udviklingen i området, for så vidt angår boligbyggeri, industri og handel. I mangel af relevante oplysninger til at opgøre de indirekte fordele, blev projekternes rækkefølge bestemt ud fra omkostningseffektiviteten og en vurdering af virkningen på miljøet. De udvalgte projekter er de i denne evaluering anførte prioriterede projekter. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Det er ikke nødvendigt med en vurdering af virkningen på miljøet for de enkelte projekter i denne gruppe af projekter. 10. Omkostninger og støtte (i mio ECU) Omkost ninger i alt Omkostninger inden datoen for støtteberettigelsen* Samlede støtteberettigede omkostninger Støtte fra Samhørighedsfonden Støttesats (%) 13,098 13,098 * Støtteberettigede er udgifter afholdt efter datoen for projektets forelæggelse den 13. oktober 1994. 11,133 85 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/07/61/009 1. Projektets titel Tralee kloakeringsprojekt 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Department of the Environment 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House, Dublin 2 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Kerry County Council 3. 2. Adresse: County Buildings, Tralee, Kerry 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: County Kerry 5. Beskrivelse Projektet vedrører kloakering af byen Tralee og omegn og omfatter opgradering af kloaker med for lav kapacitet, adskiUerkamre for spildevand og regnvand, nye afløb og pumpestationer for spildevand og regnvand, opførelse af nyt rensningsanlæg og afløbsledning ved Tralee Bay. Rensningsanlægget skal have en kapacitet svarende til. 25 400 indbyggere. Ultraviolet desinfektion vil være nødvendig på rensningsanlægget for at opfylde badevandsdirektivet. Under ENVTREG-programmet blev der ydet støtte til etablering af spildevands- og stormafløb og opgradering af kloaker med funktionsfejl. Denne r^eslutning vedrører resten af projektet og omfatter følgende: o CJ C seks pumpestationer, hovedpumpehus med pumper for regn- og spildevand, rensningsanlæg med følgende: indgående rørledninger med adskillelse, stormoverløb og gennemløbsmåling, bundfældning i to tanke med en diameter på 22 m, højtydende biologiske filtre, aktive opslemningsreaktorer, sekundær bundfældning i tanke med en diameter på 19,4 m, desinfektionsanlæg med ultraviolet bestråling, afløbsledning med gennemløbsmåling, samlebassin, slambehandlingsområde slamafvanding) med varme og kraft bygninger og anlæg til overvågning, afvanding, slamkontrol og kompression (slamkoncentrering, slamgæring, slamopbevaring og 6. Mål at efterkomme direktivet om byspildevand, at efterkomme direktivet om badevand, skaldyrvande og spildevandsslam at tage højde for turisme, industri, erhvervs- og boligudvikling. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt Begyndelse 01/01/95 01/01/98 Afslutning 31/12/97 8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele I den økonomiske vurdering af projektet indgår, at ubehandlet vand ledes ud i floden Lees udmunding, hvilket medfører fysisk/kemisk og bakteriologisk forurening. For eksempel overskrides de maksimale værdier for forurening af skaldyrs vande. Etableringen af endnu et rensningsanlæg til føre til hurtig vækst inden for denne erhvervsgren og inden for turismen, der er en vigtig indtægtskilde i området. Desuden vil der blive tale om industri- og erhvervsudvikling. Den sekundære behandling af spildevandet skal være gennemført inden år 2000 i henhold til direktivet om byspildevand. En cost/benefit analyse viser, at rensningsanlægget ikke er for stort ud fra en forventning Projektets enhedsomkostninger er lavere end for seks tilsvarende projekter, hvor der anvendes samme teknologi. om beskeden forurening industriel vækst. og A c) * 9. Vurdering af virkningen på miljøet En miljøvurdering blev gennemført og godkendt af miljørninisteriet i august 1992. 10. Omkostninger og støtte (i mio. ECU) Samlede omkostninger Udgifter inden støtteberettigelses- tidspunktet 10,868 0 Samlede støtteberettigede omkostninger 10,868 Støtte fra Samhørigheds fonden 9,238 Støttesats (%) 85 qc\^ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/07/61/016 1. Projektets titel Kloaknet i Sligo (1. fase) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Department of the Environment 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House, Dublin 2 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Sligo Corporation 3. 2. Adresse: Town Hall, Sligo 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Co. Sligo 5. Beskrivelse Projektet omfatter planlægning og projektering af et kloaknet og et renseanlæg for Sligo by, som er påkrævet ifølge direktivet om byspildevand. På nuværende tidspunkt ledes alt spildevand urenset ud i Sligo Bay. Det er hensigten at anlægge en ny kloakrørledning, der føres frem til et nyt renseanlæg, som anlægges 800 m fra det nuværende anlæg. Renseanlægget skal rense spildevandet, inden det ledes ud i bugten. Sligo skal også forestå behandlingen og bortskaffelsen af slam fra byen og dens omegn. 6. Mål at efterkomme direktivet om byspildevand at beskytte miljøet mod virkningerne af ubehandlet spildevand 463 at tilvejebringe et slambehandlingsanlæg for Sligo by og omegn at beskytte herlighedsværdien af Sligo Bay at beskytte folkesundheden ved at forhindre, at offentlige veje oversvømmes af spildevand. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Ibrugtagningstidspunkt 1972 1998 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele En vurdering af projektets samfundsøkonomiske fordele vil blive gennemført som led i 1. fase. Den fremtidige støtte fra Samhørighedsfonden vil afhænge af resultaterne af VVM (jf. nr. 9). Vurdering af virkningen på miljøet En VVM er påkrævet og vil blive gennemført som led i 1. fase. Beslutningen foregriber Government (Planning and Development) Regulations 1990. ikke resultatet af procedurerne under del IV i Local 10. Onikostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Udgifter inden skæringsdato* Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørighedsfonden Støttesats 2 035 000 2 035 000 1 730 000 85%. * Udgifter efter den 28. november 1994 (dato for indgivelse af projektet) er støtteberettigede. ;Çev Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/07/61/019 1. Projektets titel Lough Mask Regional Water Supply 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Department of the Environment 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: May o County Council 3. 2. Adresse: Aras an Chontae, Castlebar, Co. Mayo 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Co. Mayo 5. Beskrivelse Ansøgningen vedrører færdiggørelsen af Lough Mask Regional Water Supply Scheme (Ballinrobe/Claremorris), SF reference: 93/07/61/038, samt færdigprojekteringen af de resterende elementer af planen. Kommissionens beslutning C(93) 3257/13 af 15. november 1993 godkendte udgifterne til projektering og påbegyndelse af første fase af anlæggelsen af et reservoir og en centralbygning, anlæggelse af en hovedledning til Claremorris og forbindelsesrør til det eksisterende distributionsnet. Der ansøges nu om godkendelse af udgifterne til til projekteringen af nye udvidelser af færdiggørelse af disse arbejder og distributionsnettene. *>oA svingende kvalitet. Landbobefolkningen betjenes Øst for Claremorris betjenes de to vigtigste befolknings- og erhvervscentre, Knock og Ballyhaunis, af små offentlige vandforsyningssystemer, der mangler kapacitet og lider under femten private vandforsyningssystemer. Mange modtager vand af dårlig kvalitet. Mange systemer råder ikke over grundlæggende behandlingsfaciliteter og kan ikke levere vand, der opfylder normerne for drikkevand. af Claremorris by er det sidste større befolkningscenter i Lough Mask afvandingsområdet, der udleder spildevand af lav kvalitet i overfladevandet i dette område. For at beskytte og øge kvaliteten af vandet i Lough Mask, hvorfra der afledes vand til dette vandforsyningssystem, foreslås det også at opgradere kloaknettet i Claremorris, og ansøgningen indeholder et forslag om at færdiggøre projekteringen. Mål levere behandlet vand til hele området i overensstemmelse med direktiv 80/778/EØF (drikkevand). oprette faciliteter til rensning af spildevand fra Claremorris by beskytte vandmiljøet i floden Robe, der løber ud i Lough Mask. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 5. 1. 190g 1. 1. 1995 1. 9. 1994 1. 1. 1997 Afslutning 31. 12. 1997 31. 12. 1997 31. 12. 1997 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Det vigtigste resultat af projektet er, at vandforsyningskilder af dårlig kvalitet udskiftes med en ny kilde, der opfylder gældende normer, og at forureningen af Lough Mask formindskes. En costbenefit-analyse af projektets fase I (som det finansielle samhørighedsinstrument ydede støtte til) viste desuden, at projektet vil medføre økonomiske fordele som følge af øget turisme og en hurtigere vækst inden for industri, handel og landbrug. 9. Vurdering af virkningen på miljøet En sådan vurdering er ikke nødvendig for dette projekt. i*1> 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Udgifter inden skæringsdato* Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørigheds fonden Støttesats (%) 17 686 000 - 17 686 000 15 033 000 85 Sol Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/07/61/022 1. Projektets titel Wexford Main Drainage (Stage II) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Department of the Environment 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Wexford Corporation 3. 2. Adresse: Municipial Buildings, Wexford 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Co. Wexford 5. Beskrivelse Spildevand fra Wexford by udledes for tiden ubehandlet i mere end tyve kloakudløb i Slaney Estuary og Wexford Harbour. Det medfører en kraftig forurening af havneområdet og hindrer vækst inden for industri, handel og turisme i området. Ifølge projektet skal der anlægges: et omfattende moderne kloaknet for byen og dens omegn med tilhørende pumpestationer et kloaknet langs havnekajen og en pumpestation. Det medfører, at den nuværende havnemole af træ skal nedrives, og at der indvindes et areal med en bredde på mellem 15 og 25 m -Sol/ behandlingsanlæg, enheder, et til sekundær biologisk behandling, hovedbundfældningstanke, enheder sekundære bundfældningstanke og slambehandlingsanlæg samt et udløbsrør til udledning i havnens hovedløb. forberedende omfatter der Mål at opfylde betingelserne i direktiv 91/271/EØF (byspildevand) at opfylde betingelserne i direktiv 76/166/EØF (badevand), 79/923/EØF (skaldyr) og 78/659/EØF (laksefisk) at forbedre kvaliteten af vandet i Slaney Estuary, herunder fjernelse af synlig forurening og lugt at tage højde for den fremtidige udvikling af turisme, fiskeri og skaldyrfangst at fjerne hindringerne for udvidelse af handel, industri og beboelse. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1. 7. 1993 1. 7. 1993 1. 1. 1995 1. 1. 1999 Afslutning 31. 12. 1996 1. 4. 1997 31. 12. 1998 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele En costbenefit-analyse blev gennemført i forbindelse med første fase af projektet, der modtog støtte fra det finansielle samhørighedsinstrument. Analysen påviste en hurtigere udvikling af turismen som den vigtigste økonomiske fordel af projektet og yderligere fordele for det lokale fiskeri og for udviklingen af industri og handel. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Den fornødne VVM af projektet er blevet gennemført og attesteret af miljøministeren i november 1992. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Udgifter inden skæringsdato* Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørigheds fonden Støttesats (%) 36 750 000 500 000 36 250 000 30 813 000 85 fo6 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/07/61/024 1. Projektets titel Monaghan Water Supply 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Department of the Environment 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Monaghan County Council 3. 2. Adresse: County Offices, the Glen, Monaghan 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Co. Monaghan 5. Beskrivelse Den eksisterende vandforsyning til Monaghan by kommer fra tre kilder: et vandborehul i Rooskey, der producerer ca. 1 000 m3 hårdt vand om dagen med et for stort indhold af ammoniak, sulfat og jern overfladevand fra Lamb's Lake, ca. 1 000 m3 vand om dagen, vand af kategori A2, der kun tilsættes klor, med et for stort indhold af trihalomethan og chloroform behandlingsanlægget i Togan, ca. 200 m3 behandlet vand om dagen, med bundfældning og hurtig filtrering. Anlægget har en passende kapacitet og vil blive bevaret. <f O (o Forsyningskapaciteten er så lille, at vandet må rationeres om sommeren. Analyser af drikkevandet viser et for højt niveau af aluminium, coliformer, farve, kobber, fluorid, jern, Kjeldahl-nitrogen, lugt, sulfater og uklarhed. Det samlede projekt går ud på at skabe tilstrækkelig kapacitet af godt vand. Dette mål kan nås ved at bore og afprøve nye brønde. Det forventede endelige forbrug er opgjort til 9 100 m3 vand om dagen, og første fase omfatter anlæg, der kan levere 4 550 m3 om dagen til Monaghan by. Projektet består af følgende elementer: planlægning og projektering af det samlede projekt tilvejebringelse af prøve- og produktionsbrønde færdiggørelse af vurdering af virkningen på miljøet og costbenefit-analyse opførelse af behandlingsanlæg, hovedrørledninger, vandtårn, vandreservoirer og montering af telemålings- og pumpeudstyr. Mål at opfylde betingelserne i drikkevandsdirektivet at øge kapaciteten for at kunne dække behovet og undgå rationering om sommeren at tage højde for den fremtidige udvikling i området. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1985 1993 1996 1998 1995 1994 1998 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele En økonomisk vurdering af fordelene af forbedringen af vandkvaliteten og kapacitetsforøgelsen viste et costbenefit-forhold på 1:1,6. 9. Vurdering af virkningen på miljøet I henhold til European Communities (Environmental Impact Assessment) Regulations 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov, er en VVM påkrævet for dette projekt. Den vil indgå som en del af planlægningen og projekteringen af projektet. ^o 1 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Udgifter inden skæringsdato* Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørigheds fonden Støttesats (%) 7 219 000 - 7 219 000 6 136 000 85 io% Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/07/61/001 i, Projektets titel River Boyne Catchment Protection Scheme (1. fase) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Department of the Environment 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House Dublin 2 3. Myndighed« der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Meath County Council 3. 2. Adresse: County Hall, Navan, Co Meath ,. 4. Sted 4. 1 Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Counties Cavan og Meath 5. Beskrivelse Beslumingen vedrører første fase af en række projekter, som skal forbedre vandkvaliteten i floden Boyne, der er klassificeret som et følsomt afvandingsområde. Første del af projektet vedrører planlægning og design af vandbehandlingsanlæg i Navan og Trim, der er de største byer ved den øvre del af Boyne, samt etablering af et drifts- og overvågelsessystem, der skal sikre bevaring af vandkvaliteten i området. 6. Mål At efterleve direktivet om byspildevand (gennemførelse inden udgangen af 1998) At bevare vandkvaliteten i området. 6o% 7. Tidsplan Kategori af arbejder Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Begyndelse 1986 Afslutning 31/12/1997 Ibrugtagningstidspunkt 01/01/1998 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele En vurdering af projektgruppernes fordele vil blive gennemført som del af fase 1. 9. Vurdering af virkningen på miljøet En vurdering angår vandbehandlingsanlægget ved Navan og vil blive gennemført som del af projektets første fase. af miljøvirkningerne er påkrævet så vidt for 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Samlede omkostninger Ikke- støtteberettigede omkostninger* Samlede støtteberettigede omkostninger Støtte fra Samhørigheds fonden Støttesats (%) 2,877 2,877 2,446 85 Omkostninger, der er påløbet efter tidspunktet for projektets forelæggelse (15. januar 1995) er støtteberettigede. <Ao , Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/07/61/005 1. Projektets titel Geografisk informationssystem 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Department of the Environment 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House, Dublin 2 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Local Government Computer Services Board 3. 2. Adresse: Conyngham Road, Dublin 8 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Hele landet 5. Beskrivelse Projektet vedrører teknisk bistand til etablering af en database, der via en grafisk brugergrænseflade skal anvendes til indsamling, opbevaring og illustration af data om irske vandvejes miljøstatus. Følgende datagrupper skal repræsenteres grafisk: Generel information: angivelse af kommunegrænser, større byer med indbyggertal, befolkningsækvivalenter, industribelastning og tilladelser til at drive industri. Vandveje: afgrænsning af hydrometriske områder, prøveudtagningssteder ved floder og flodstrækninger med angivelse af vandkvaliteten. Infrastrukturer: rensningsanlæg og lossepladser med angivelse af rensningsmetoder, kapacitet og nuværende belastning. <S^/I Andet: behandlingsområder for spildevandsslam, eksisterende og foreslåede regionale vandforsyningsprojekter, grundvandsområder. Basen skal også indeholde oplysninger om behandling, bortskaffelse og mængder af spildevandsslam. Det er tanken, at de forskellige informationskategorier skal fremstilles digitalt, og at såvel offentligheden og centrale og lokale myndigheder skal have adgang til basen. Mål at sikre en standardiseret metode til udvikling af detaljerede overvågnings- og styringssystemer for projekter, der finansieres via Samhørighedsfonden og andre instrumenter, at forbedre kvaliteten af de beslutninger, der træffes på lokalt og nationalt plan, at skabe bedre miljøforbedringsprojekter, rapportering omkring udgifter til og resultatet af at give offentlig adgang til information om irske vandforsyningsprogrammer og herigennem skabe interesse for disse spørgsmål. Tidsplan "' ' - - — — — — — — - — — — » — — — — — - P ^ — - —. — — — ^ — — — _ — —— Kategori af arbejder Begyndelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1/7/95 1/1/98 Afslutning 31/12/97 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele På grund af projektets art og omfang er en konventionel analyse ikke hensigtsmæssig. Resultatet vil især være, at der i fremtiden vil foreligge et koordineret nationalt register over miljøaktiver og miljøinfrastruktur. Omend vanskelig at kvantificere må det også betragtes som en fordel, at offentligheden fremover vil have adgang til et system, der giver oplysninger om vandressourcerne og deres styring. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Projektet kræver ingen miljøvurdering. Beslumingen er uden indflydelse på resultatet af de procedurer, der gennemføres som led i Part IV af Local Government (Planning and Development) Regulations fra 1990. 4At/ 10. Onikostninger og støtte (i mio. ECU) Samlede omkostninge r Onikostninger inden datoen for støtteberettigelse* Samlede støtteberettigede omkostninger Støtte fra Samhørigheds fonden Støttesats 0,178 0,178 0,152 85 Omkostninger, der er påløbet efter tidspunktet for projektets forelæggelse (2. maj 1995) er støtteberettigede. 4V5 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/07/61/008 1. Projektets titel Forbedring af kvaliteten af vandet i Lough Swilly (1. fase) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Department of the Environment 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House, Dublin 2 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Donegal County Council 3. 2. Adresse: County House, Lifford, Co. Donegal 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Co. Donegal 5. Beskrivelse Projektet omfatter planlægning og projektering af udvidelsen og moderniseringen af det eksisterende renseanlæg for byen Letterkenny. Der skal også oprettes et system for overvågning af kvaliteten af vandet i afvandingsområdet for Lough Swilly, hvor Letterkenny er den største by. 6. Mål at bevare herligheds- og ressourceværdien af Lough Swilly ved at begrænse spildevandsforureningen at opfylde bestemmelserne i direktivet om spildevand (sekundær behandling er påkrævet for Letterkenny senest år 2000) <Ay at oprette et system for forvaltning af vandkvaliteten i afvandingsområdet for Lough Swilly. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Projektering Ibrugtagningstidspunkt 2. 6. 1995 2. 1. 1998 Afslutning 31. 12. 1997 8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele En vurdering af projektets økonomiske fordele vil blive gennemført som led i 1. fase. 9. Vurdering af virkningen på miljøet En VVM er påkrævet og vil blive gennemført som led i 1. fase. Beslutningen foregriber ikke resultatet af procedurerne i del IV i Local Government (Planning and Development) Regulations 1990. 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Udgifter inden skæringsdato* Støtteberettigede omkostmnger i alt Støtte fra Samhørighedsfonden Støttesats 1 035 000 1 035 000 880 000 85%. * Udgifter efter den 2. juni 1995 (dato for indgivelse af projektet) er støtteberettigede. -s* Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/07/61/010 1. Projektets titel Spildevandbehandling i Dublin-regionen (2. fase) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Department of the Environment 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House, Dublin 2, Irland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Dublin Corporation Dun Laoghaire/Rathdown County Council 3. 2. Adresse: Civil Offices, Dublin 8 Town Hall, Dun Laoghaire, Co Dublin 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Dublin by og grevskab 5. Beskrivelse Systemet til behandling af spildevandet i Dublin-regionen består i et større system med opsamling, behandling (også af slam) og bortskaffelse af spildevand i Stordublin. De foreløbige resultater af igangværende undersøgelser viser, at områdets spildevand burde behandles på det større anlæg i Ringsend i Dublins havneområde. Nærværende beslutning gælder dette valg. Det globale projekt omfatter opførelsen af sekundære behandlingsfaciliteter i Ringsend for Dublin-regionen med kapacitet til at dække en befolkning på 1,6 mio. Projektet. omfatter også opførelsen af recipienter og pumpestationer til bortledning af alt spildevandet fra Dun Laoghaire-området sydøst for byen til Ringsend-anlægget. Der vil også blive bygget store kloaker i den nordlige del af byen, for at spildevand, der ikke har kunnet behandles i Howth (hvis nuværende kapacitet svarer til 330 000 personer), kan blive omledt til Ringsend for at blive behandlet der. ÇAG Projektets første fase omfattede planlægningen af et sekundært behandlingssystem for Dublin, planlægning af omledning af spildevand fra Dun Laoghaire og planlægning af behandling og bortskaffelse af slam. Kommissionen har ved beslutning C(93) 2798/2, C(93) 3257/2, C(93) 2798/4 og C(93) 3257/10 ydet støtte gennem Samhørighedsfonden under forskellige dele af denne fase. Anden fase under denne beslutning omfatter følgende arbejder: rensning, undersøgelse og udretning af en eksisterende omløbskanal i Dun Laoghaire- området læmole og kystbeskyttelse med grabsten bygning af en 1,8 km lang kloak i en tunnel plus sekundære kloakker og omløbskanaler nedrivning af en filtreringsanlæg i Bullock havn og bygning af en ny pumpestation, herunder konstruktion, levering og installering af alt mekanisk og elektrisk udstyr planlægning og konstruktion af de senere byggefaser i Dun Laoghaire-området planlægning og konstruktion af en ordning for primær slamforvaltning i Dublin området. Arbejdet omfatter soldning, sortering og afvanding af slam til en kage på 12 000 tons tørstof, der hvert år produceres i Ringsend. Kagen vil herefter blive basisk stabiliseret på stedet med henblik på fremstilling af behandlet slam; valget af stabiliseringsproces vil ske efter forsøg på stedet. Der foreslås udarbejdet en strategi for bortskaffelsen til lossepladser af tørret, udrådnet slam med en parallel udvikling af landbrugsafsætningmuligheder. 6. Mål Overholdelse af bestemmelserne i direktivet om rensning af byspildevand (fristen herfor er år 2000 og år 1998 i tilfælde af dumpning af slam i havet) Ophør med bortledning af ubehandlet spildevand Nedsættelse af forureningen i bade- og rekreative områder Beskyttelse af livet i havet og fiskebestandene Fremme turist-, industri- og handelsudviklingen ved Dublin-bugten. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1995 1995 1995 1998 1997 1997 1998 8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele W Der er i projektets første fase blevet foretaget en vurdering af de økonomiske fordele. Der blev dengang forudset væsentlige fordele over projektets løbetid på 25 år med hensyn til sundhed og sikkerhed, turisme, forbedring af livskvaliteten, boligbebyggelse, industri- og handelsudvikling samt fiskeri. Analysen anslog den interne rente til 8-9%. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Det er ikke nødvendigt at vurdere dette projekts virkning på miljøet. 10. Omkostninger og støtte (i mio ECU) Omkost mnger i alt Omkostninger inden datoen for støtteberettigelsen* Samlede støtteberettigede omkostninger Støtte fra Samhørighedsfonden Støttesats (%) 31,784 * Støtteberettig 0 31,784 27,016 ede er udgifter afholdt efter datoen for ansøgningens indgivelse (2 85. juni 1995). 'TM IRLAND TRANSPORT ^n Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningen om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 93/07/65/014 1. Projektets titel: Dublin Port Lo-Lo Terminal I 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: Department of the Marine 2. 2. Adresse: Leeson Lane, Dublin 2, Irland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Dublin Port and Docks Board 3. 2. Adresse: Port Centre, Alexandra Road, Dublin 1 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Co. Dublin 5. Beskrivelse Projektet går ud på at udvide en af de tre containerterminaler i Dublin havn gennem følgende investeringsprogram: Bygningsarbejder. 1) 2) 3) 4) 5) kranarbejdsområdet forlænges med 15 m kranskinner og -fundament forlænges med 55 m et område for enden af kranarbejdsområdet opfyldes og armeres overfladebelægning på et 1,6 ha stort, eksisterende areal etablering af fortøjningspladser og fendere osv. Omkostningen 1,1 mio. ECU 5? c Materiel: 1) 2) 3) 4) erhvervelse af kajkran erhvervelse af to containertransportører (2) erhvervelse af en brugt, istandsat gaffeltruck renovering af eksisterende kran Omkostningen 4,9 mio. ECU Projektomkostninger i alt: (eksld. moms og reserve) 5,9 mio. ECU 6. Mål at yde en hurtigere og mere pålidelig service at tage højde for den stigende trafik gennem Dublin havn at nedbringe omkostningerne for industrivirksomhederne 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse 5/93 7/93 Vigtigste arbejder , Ibrugtagningstidspunkt 1. 1. 95 1. 1. 97 31. 12. 96 Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele I den costbenefit-analyse, der er fremlagt sammen med projektet, udpeges der tre typer lavere havneafgifter, når udvidelsen er afsluttet, fordele, som projektet vil medføre: større lokale udgifter og større beskæftigelse i havnen på grund af den større havnetrafik, en mere effektiv drift som følge af hurtigere læsning og losning, driftsbesparelser, lavere havnearbejderomkostninger og større konkurrence i forhold til andre Lo-Lo terminaler. Kommissionen er ikke enig i alle de oplyste tal, men accepterer, at de økonomiske fordele af projektet berettiger til at gennemføre projektet. Fx anslås den interne rente som følge af den mere effektive drift alene til 11%. Vurdering af virkningen på miljøet En sådan vurdering er ikke påkrævet for dette projekt. $M 10. Adgang til anlæg Eventuelle leje-, drifts- og stevedoreaftaler må ikke give en virksomhed eneret til anlægget. Dublin Port and Docks Authority tillader om muligt andre virksomheders fartøjer at gå til kaj ved terminalen. 11. Kontrol af aktiver Aktiverne må kun sælges eller afhændes efter aftale med Europa-Kommissionen. Indtægter fra en eventuel afhændelse af aktiverne kan indgå i beregningen af det støttebeløb, der tildeles projektet. 12. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Forventede indtægter Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørigheds fonden (85%) Faktisk stotte (% af samlede omkostninger) 5 906 000 1 737 000 4 169 000 3 544 60% * Udgifter, der er afholdt efter den 1. januar 1993, er støtteberettigede. Der er taget hensyn til de forventede indtægter, inden støtten fra Samhørighedsfonden er blevet beregnet. Hvis de antagelser, der ligger til grund for de forventede indtægter, ikke holder stik, vil Kommissionen kunne ændre støttebeløbet. %vi- Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningen om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 93/07/65/029 1. Projektets titel: Balbriggan By-pass (Stage II) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: National Roads Authority 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn. Fingal County Council 3. 2. Adresse: 46/49 Upper O'Connell Street, Dublin 1 4. Sted 4. 1. Medlemsstat. Irland 4. 2. Region: Dublin 5. Beskrivelse Beslumingen vedrører anlæggelsen af Balbriggan omfartsvej. Ved en tidligere kommissionsbesluming (C(93) 2243/9 af 29. juli 1993) blev der ydet støtte fra Samhørighedsfonden til projekteringen af arbejdet. Balbriggan omfartsvej vil indgå i EOI ruten, der forbinder Rosslare med Larne. EOI vil skabe forbindelse mellem det nordlige og det sydlige Irland. Den vil få stadig større betydning i det europæiske enhedsmarked og skabe forbindelse mellem de store internationale havne i Rosslare, Dublin, Belfast og Larne og lufthavnene i Dublin og Belfast. $13 På regionalt plan vil omfartsvejen indgå i Ml motorvejen mellem Dublin og Belfast. Den vil nedskære køretiden og øge trafiksikkerheden mellem disse store bycentre, og den vil også forbedre tilkørselsforholdene for mellemliggende byer som fx Swords, Drogheda, Dundalk og Newry. Lokalt vil omfartsvejen aflaste trafikken gennem Balbriggan, der har lidt under virkningerne af den gennemkørende trafik, og skabe et økonomisk opsving for byen. Omfartsvejen vil være ca. 12,5 km lang og have en gennemsnitlig bredde på 46 m. Den består af 2x2 vejbaner på hver 7,5 m, nødspor og 3 m brede rabatter. Dertil kommer et 5m bredt arbejdsområde uden for rabatten og en 1 m bred bane på hver side af den 7 m brede midterrabat. Tilslutningsveje: I forbindelse med motorvejen er der planlagt en nordlig og en sydlig tilslutningsvej til den eksisterende NI hovedvej. Den nordlige tilsiutningsvej omfatter både 2- og 4-sporede veje og forbedring af et mindre afsnit af NI. De 4-sporede veje vil få samme bredde som motorvejen, mens de 2-sporede veje vil bestå af 7,5 m brede vejbaner, 2 m brede nødspor, 3 m brede rabatter og skråninger af forskellig bredde. Udfletningen Ud over det nordlige udflemingsanlæg vil der blive anlagt udfletningsanlæg dér, hvor Naul Road krydser motorvejen. Det ene anlæg skaber forbindelse til det centrale Balbriggan og den vestlige del af North County Dublin, og det andet til den sydlige del af Balbriggan og Balrothery via NI. 6. Mål projektet vil bidrage til udviklingen af det irske og det europæiske vejnet, og det vil nedskære køretiden mellem Dublin og Belfast det vil bortlede en væsentlig del af den gennemkørende trafik i Balbriggan by det vil forbedre adgangen til North County Dublin og County Lough. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt Begyndelse 4/1987 1994 1995 1999 Afslutning 12/1994 1996 1999 hV^\ 8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele Costbenefit-analysen af projektet viser en intern rente på 20%. 9. Vurdering af virkningen på miljøet Dublin County Council har gennemført en undersøgelse af virkningen på miljøet, som blev godkendt af miljøministeren den 20. april 1993. 10. Onikostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Udgifter før og efter skæringsdato* Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørigheds fonden Støttesats 44 723 000 4 353 000 40 370 000 34 315 000 85% * Udgifter, der er afholdt efter den 10. maj 1994 (dato for indgivelse af projektet), er støtteberettigede. Støtten fra Samhørighedsfonden er baseret på den antagelse, at projektet ikke vil skabe indtægter. Holder antagelsen ikke stik, vil Kommissionen kunne ændre støttebeløbet. ^5 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningen om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 93/07/65/034 1. Projektets titel: N4 Curlews By-pass 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: National Roads Authority 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Roscommon County Council 3. 2. Adresse: Courthouse, Roscommon, County Roscommon 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Co. Roscommon 5. Beskrivelse Projektet omfatter en strækning på hovedvej N4 mellem Dublin og Sligo, ca. 25 km sydøst for Sligo og mellem byerne Boyle og Collooney. Den eksisterende hovedvej N4, der løber gennem Curlew Mountains, har en dårlig linjeføring og omfatter en række hårnålesving. Om vinteren lukkes vejen ofte på grund af frost. Dette er uacceptabelt for en større vej, og det er formentlig kun denne del af det irske hovedvejsnet, som rammes af dette problem. Den planlagte omfartsvej omfatter en 16,5 km lang, tosporet vej omkring Curlew Mountains fra Lough Key Park til vest for Ballinafad. Vejen løber således uden om Boyle by og omfatter en række forbedringer af den eksisterende vej fra vest for Ballinafad til Castlebaldwin. Der skal også anlægges en 1,5 km lang vej fra den nye omfartsvej til Boyle by. "5?6 6. Mål at tilvejebringe vigtige infrastrukturer for erhvervsudviklingen (især industri og turisme) ved at forbedre adgangen lufthavne og vigtigste hjemmemarkeder til havne, at forbedre adgangen til visse egne (især det nordvestlige og vestlige Irland) og derved gøre dem mere attraktive for investering og erhvervsudvikling at nedbringe køretiden og forbedre forbindelsen mellem Sligo og Dublin. Byerne har vigtige kommercielle og økonomiske forbindelser, som vil blive styrket af vejforbedringerne. Adgangen til detail centrene i korridoren Sligo-Longford- Mullingar-Kinnegad-Dublin vil også blive forbedret at lette Boyle by for den gennemkørende trafik på Dublin-Sligo ruten at forbedre færdselssikkerheden på denne strækning af N4. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1988 1993 1996 1999 1996 1997 1998 Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Costbenefit-analysen viser en intern rente på 12%. Vurdering af virkningen på miljøet Ifølge Local Government (Roads and Motorways) Act, 1974 som ændret ved European Communities (Environmental Impact Assessment) (Motorways) Regulations, 1988, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov, er der gennemført en vurdering af virkningen på miljøet. 51> 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Udgifter før og efter skæringsdato* Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørigheds fonden 22 893 000 1 099 000 21 794 000 18 525 * Udgifter, der er afholdt efter den 1. januar 1993, er støtteberettigede. Støtten fra Samhørighedsfonden er baseret på den antagelse, at projektet ikke vil skabe indtægter. Holder antagelsen ikke stik, vil Kommissionen kunne ændre beløbet. SIS n. Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/07/65/002 1. Projektets titel N2 Ardee - Aclint Road 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: National Roads Authority 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House Dublin 2, Ireland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Louth County Council 3. 2. Adresse: County Offices, Dundalk, Co. Louth 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Louth County 5. Beskrivelse Projektet vedrører hovedvejen mellem Dublin og Derry i Nordirland og North Donegal, som er en del af det transeuropæiske vejnet. For at fremme udviklingen andre steder på nettet foreslås det ikke at udvikle nettet i hele sin udstrækning, men derimod ved Ardee at koble N2 sammen med NI Dublin-Belfast-vejen nord for Dunleer. Det foreslåede projekt omfatter en udvidelse af den planlagte forbindelsesvej fra Al til Ardee. Der skal foretages en ny horisontal og vertikal linjeføring af en strækning på 6,5 km med en kørebanebredde på 7,5 m, nødspor på 3 m og græsrabatter på 2 m. Vejbelægningen skal kunne klare den forvente trafikmængde. 6. MAI Erstatte den eksisterende vej, der er i dårlig stand Støtte den økonomiske udvikling via infrastrukturer med henblik på at forbedre adgangen til havne, lufthavne og de vigtigste indenlandske markeder Forbedre adgangen til diverse regioner, navnlig i den nordvestlige og vestlige del af Nordirland Forbedre trafiksikkerheden ved at omlægge den nuværende vej Tage højde for tungere køretøjer. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1992 1994 1997 1999 1997 1997 1999 * 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Costbenefitanalysen viser en intern rente på 10%. 9. Vurdering af virkningen på mttjøet Ifølge bestemmelserne i European Communities (Environmental Impact Assessment) Regulations 1989, der omdanner Rådets direktiv 85/337/EØF til irsk lov, er en vurdering af virkningen på miljøet ikke påkrævet for dette projekt. De irske myndigheder anfører dog, at der vil blive taget miljøhensyn, og at projektet tilrettelægges, således at det får færrest mulige virkninger for lokalmiljøet. 10. Omkostninger og støtte (i mio. ECU) Omkostninger i alt 7,424 Støtteberettigede omkostninger (efter den 10. 5. 1994). 0,250 7,174 Støttesats 6,098 Støtte fra Samhørighedsfonden Støtten fra Samhørighedsfonden ydes under forudsætning af, at projektet ikke er indtægtsskabende. Hvis denne forudsætning ikke opfyldes, kan Kommissionen ændre støttetildelingen. ^>3^ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/07/65/004 1. Projektets titel Hovedvej N4 Collooney - Sligo 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: National Roads Authority 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Sligo County Council 3. 2. Adresse: Riverside, Sligo 4. Sted 4. 1. Medlemsstat. Irland 4. 2. Region: Co. Sligo 5. Beskrivelse Projektet går ud på at anlægge en 8,8 km lang firsporet vej med midteradskillelse mellem omfartsvejen ved Collooney, der blev afsluttet i 1992, og Sligo by. Projektet indgår i hovedvejen mellem Dublin og Sligo og hovedvejen mellem Galway og Sligo, og det er en del af det transeuropæiske vejnet. Projektet omfatter også to tilslutningsanlæg uden niveauskæringer og tre broer. Tidligere gennemførte jordarbejder og planlægningen af de vigtigste arbejder indgår ikke i projektansøgningen. 6. Mål Projektet indgår i det nationale primære vejnet, hvis udvikling er af stor betydning for afviklingen af den irske økonomis isolerede karakter. De 8,8 km vej på hovedvej N4 vil forbedre trafikken mellem Collooney og Sligo og få stor betydning for den gennemkørende erhvervstrafik på N4, der er den vigtigste forbindelse mellem den østlige og nordvestlige region. En forbedring af denne vejstrækning vil medføre store tidsbesparelser for brugerne til en formindskelse af køretidsvariansen af hovedvej N4 og bidrage 5^1 (køretidsvariansen er blevet udpeget transporthandicaps, der findes for det irske erhvervsliv). som et vigtigt element af de 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering* Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1990 1993 1994 1999 1992 1994 1998 * 8. Projekteringen indgår ikke i projektansøgningen. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Costbenefit-analysen viser, at projektets interne rente er anslået til 18%. 9. Vurdering af virkningen på miljøet I henhold til European Communities (Environmental Impact Assessment) Regulations, 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov for andre vejprojekter end motorveje, var en VVM påkrævet for dette projekt. En VVM blev af Sligo County Council forelagt miljøministeren, der udstedte et Certificate of Environmental Acceptability for projektet den 10. februar 1992 med visse forbehold. VVM viste, at den samlede virkning af projektet er positiv, og at de lokale virkninger på miljøet i vid udstrækning kan afbødes under projekteringen og anlægsarbejderne. Vejen løber igennem landdistrikter og omfatter to broer over floder. Fra vejen vil der blive udsigt til Union Wood, der er et område af økologisk betydning, men der vil ikke være nogen direkte påvirkning. Vejen er ført uden om Pollanima Lough. En række arkæologiske lokaliteter vil blive berørt, men ingen af dem er af enestående betydning, og de vil blive udgravet fuldt ud, inden arbejdet påbegyndes. Støjniveauet tæt på vejen vil ligge inden for acceptable grænser, og støjniveauet vil blive sænket i de landsbyer, der passeres. Luftkvaliteten langs vejen vil være god, og forureningsniveauet vil ikke overstige en tiendedel af de anbefalede niveauer. tb3î- 10. Onikostninger og støtte (i mio. ECU) Omkostninger i alt Udgifter for og efter skæringsdato* Stotteberettigcde omkostninger i alt Stotte fra Samhørighedsfonden 40 557 3 544 37 013 31 461 * Udgifter, der er afholdt efter den 10. maj 1994 (dato for indgivelse af projektet), er støtteberettigede. Støtten fra Samhørighedsfonden ydes ud fra den antagelse, at projektet ikke er indtægtsskabende. I modsat fald vil Kommissionen kunne ændre støttebeløbet. AAl Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslumingen om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94. 07. 65. 005 1. Projektets titel: N8 Galway Eastern Approach Road 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: National Roads Authority 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Galway Corporation 3. 2. Adresse: City Hall, College Road, Galway 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Co. Galway 5. Beskrivelse Projektet omfatter den sidste del af den østlige tilkørselsvej fra Oranmore til Galway by. Der skal anlægges en 3,5 km lang tosporet vej, der forbinder den eksisterende, tosporede vej mellem Oranmore og Merlin Park med den eksisterende firesporede vej mellem Ballybane og Corrib Bridge. 53M 6. Mål Projektet indgår i det nationale primære vejnet, hvis udvikling spiller en vigtig rolle, hvis virkningerne af den afsides beliggenhed på den irske økonomi skal begrænses. Dette afsnit af N6 vil forbedre trafikken mellem Dublin og Galway by og det vestlige Irland. Den eksisterende vej er mangelfuld med hensyn til sikkerhed og linjeføring, og trafikmængden er så stor, at det medfører betydelige forsinkelser i spidsperioder. Den eksisterende vej egner sig ikke til at blive moderniseret, og der foreslås derfor en ny tosporet vej som en alternativ linjeføring. Den nye linjeføring går gennem dels åbent land dels blandede udviklingsområder med store industri- og handelsvirksomheder. Den skal fungere som ny tilkørselsrute til Galway by og ringvej for trafikken mellem Galway by og Salthill og egnen vest for Galway, og den skal betjene de store industri- og handelsvirksomheder i byens opland. Der forventes en stor nedgang i ulykkestallet, når den nye vej er åbnet Den vil blive anlagt uden direkte udkørsler, og alle større kryds er reguleret ved rundkørsler. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 4/1992 1994 3/1995 1/1997 12/1994 11/1995 12/1996 Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Costbenefit-analysen viser, at projektets interne rente er beregnet til 17%. Vurdering af virkningen på miljøet Ifølge bestemmelserne i European Communities (Environmental Impact Assessment) Regulations, 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov, for så vidt angår andre vejprojekter end motorveje, har Galway Corporation foretaget en vurdenng af virkningerne på miljøet (VVM), og miljøministeren godkendte udviklingen den 30. 9. 1993. 535 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Udgifter for og efter skæringsdato* Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørigheds fonden 8 750 000 375 000 8 375 000 7 119 000 * Udgifter, der er afholdt efter den 10. maj 1994 (dato for indgivelse af projektet), er støtteberettigede. Støtten fra Samhørighedsfonden er baseret på den antagelse, at projektet ikke vil skabe indtægter. Holder antagelsen ikke stik, vil Kommissionen kunne ændre støttebeløbet. 536 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningen om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/07/65/008 1. Projektets titel: Nil Kilmacanoque/Glen O'Downs Road 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: National Roads Authority 2. 2. Adresse: O'Connell Bridge House Dublin 2, Irland 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Wicklow County Council 3. 2. Adresse: Council Offices, Wicklow, Co. Wicklow 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Co. Wicklow 5. Beskrivelse Projektet omfatter en strækning på hovedvej Nil mellem Dublin og Rosslare, 25 km syd for Dublin. Den nye vej ligger i forlængelse af den nuværende motorvej/landevej fra Donnybrook i de sydlige, indre forstæder til Dublin til den nye Newtown-Mount Kennedy omfartsvej 35 km syd for Dublin. Projektet indgår i udbygningen af Nil i County Wicklow til firesporet landevej. På en 6 km lang strækning skal den eksisterende vej skal udvides fra to til fire vejbaner. Der skal også anlægges to udfletninger og opføres en fodgængerbro. $y> 6. Mål at nedbringe køretiden på N il mellem Dublin og havnene i Rosslare og Waterford at tilvejebringe bedre adgang til og vigtige infrastrukturer for udviklingen af de østlige og sydøstlige områder. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Arealerhvervelse Vigtigste arbejder Ibrugtagningstidspunkt 1989 1995 1996 2000 1995 1996 1999 Vliniering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele Den interne rente for Kilmacanoque/Glen O'Downs projektet anslås til 9%. Vurdering af virkningen på miljøet Ifølge bestemmelserne i European Communities (Environmental Impact Assessment) Regulations, 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov for andre vejprojekter end motorveje, var en VVM ikke påkrævet for dette projekt. Da vejen skal gå gennem et miljøbeskyttet område, fremlagde Wicklow County imidlertid den 20. december 1993 et Certificate of Environmental Acceptability for projektet for miljøministeren. VVM viste, den planlagte vej ikke vil få betydelige ugunstige virkninger på miljøet. Projektet indeholder de bedst egnede metoder til at begrænse de ugunstige virkninger på miljøet. -5 VS 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Udgifter før og efter skæringsdato41 Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørigheds fonden 16 984 000 1 560 000 15 424 000 13 110 000 * Udgifter, der er afholdt efter den 10. maj 1994 (dato for indgivelse af projektet), er støtteberettigede. Støtten fra Samhørighedsfonden er baseret på den antagelse, at projektet ikke vil skabe indtægter. Holder antagelsen ikke stik, vil Kommissionen kunne ændre støttebeløbet. S3^ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 94/07/65/009 1. Projektets titel Omfartsvej på N 18 ved Newmarket-on-Fergus (1. fase) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: National Roads Authority 2. 2. Adresse: St. Martin's House, Waterloo Road, Dublin 4 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Clare County Council 3. 2. Adresse: County Buildings, Ennis, Co. Clare 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Co. Clare 5. Beskrivelse Projektet omfatter planlægning og projektering af en større vejforbedringsplan for N 18 mellem Limerick og Galway. Der skal anlægges en 14,5 km lang vej fra Hurlers Cross i nærheden af Shannon Airport til nord for Newmarket-on-Fergus, som derved aflastes. Projektet omfatter også en ny forbindelse fra N 18 til Shannon Airport. Første fase omfatter rutelægning, indledende projektering, WM og (efter en offentlig høring) detaljeret projektering og forberedelse af kontrakter. 6. Mål at forbedre vejforbindelsen fra Limerick til Shannon Airport, Ennis og den nordlige del af Clare ^A- at aflaste Newmarket-on-Fergus for en væsentlig del af den gennemgående trafik (for tiden 12 000 køretøjer om dagen) og derigennem begrænse forurening, støj og andre gener. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Projektering Ibmgtagningstidspunkt 1. 1. 1992 1. 1. 1997 Afslutning 31. 12. 1996 8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele En vurdering af de samfundsøkonomiske fordele er allerede gennemført. Den interne rente forventes at blive på 12%. Vurdering af virkningen på miljøet Ifølge bestemmelserne i European Communities (Environmental Impact Assessment) Regulations 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov, er en VVM ikke resultatet af VVM- påkrævet for dette projekt. Beslutningen foregriber procedurerne for sådanne projekter i Local Government (Planning and Development) Regulations, S. I. 25 (1990). 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Udgifter inden skæringsdato* Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørighedsfonden Støttesats 2 913 000 563 000 2 350 000 1 998 000 85%. * Udgifter efter den 10. maj 1994 (dato for indgivelse af projektet) er støtteberettigede. ^1 Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/07/65/006 1. Projektets titel Tilkørselsvej til Dublin havn (1. fase) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: National Roads Authority 2. 2. Adresse: St. Martin's House, Waterloo Road, Dublin 8 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Dublin Corporation 3. 2. Adresse: Civic Offices, Wood Quay, Dublin 8 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Dublin City 5. Beskrivelse Projektet omfatter planlægning og projektering af en motorvejsforbindelse fra Whitehall i Dublins nordlige forstæder på N 1 Dublin-Belfast til Dublin havn. Strækningen består især af tunneller (dobbeltrør med to vejbaner i hver retning). Projektet vil skabe forbindelse fra Dublin havn til det primære vejnet i Irland og ringvejen omkring Dublin. Første fase og denne beslutning omfatter forberedelse af W M, undersøgelse af visse offentlige områder, offentlig høring, projektering af motorvejsforbindelsen,. undersøgelser, udvælgelse af hovedkontrahent og planlægning af de transportordninger, som skal indgå i projektet. 6. Mål at begrænse miljøvirkningerne af den tunge godstrafik på Dublin by at forberede den fremtidige udvikling af Dublin havn gennem forbedrede tilkørselsmuligheder at fjerne 12% af den gennemgående trafik i byens centrum og dermed lette trafikken, herunder de offentlige transportmidler at sikre brugerne af Dublin havn store tidsbesparelser. 7. Tidsplan Kategori af arbejder Begyndelse Afslutning Projektering Ibrugtagningstidspunkt 1995 1998 1997 8. Vurdering af onikostninger og økonomiske og sociale fordele En vurdering af de samfundsøkonomiske fordele vil blive gennemført som led i denne fase af projektet. Yderligere støtte fra Samhørighedsfonden vil afhænge af resultaterne af denne vurdering og af VVM (jf. nr. 9). 9. Vurdering af virkningen på miljøet En VVM er påkrævet og vil blive gennemført som led i 1. fase af projektet. Beslutningen foregriber Government (Planning and Development) Regulations 1990. ikke resultatet af procedurerne under del IV i Local 10. Onikostninger og støtte (i ECU) Omkostninger i alt Udgifter inden skæringsdato* Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørighedsfonden Støttesats 3 750 000 3 750 000 3 188 000 85%. * Udgifter efter den 9. juni 1995 (dato for støtteberettigede. indgivelse af projektet) er • s^ Offentliggørelse af hovedpunkterne i beslutningerne om støtte i henhold til forordning (EØF) nr. 1164/94 om oprettelse af Samhørighedsfonden Projekt nr. 95/07/65/009 1. Projektets titel Vej mellem Cloghran og Lissenhall på N 1 (1. fase) 2. Myndighed, der er ansvarlig for ansøgningen 2. 1. Navn: National Roads Authority 2. 2. Adresse: St. Martin's House, Waterloo Road, Dublin 8 3. Myndighed, der er ansvarlig for projektets gennemførelse 3. 1. Navn: Fingal County Council 3. 2. Adresse: 46/49 Upper O'Connell Street, Dublin 1 4. Sted 4. 1. Medlemsstat: Irland 4. 2. Region: Co. Dublin 5. Beskrivelse Projektet omfatter planlægning og projektering af en 6,6 km lang motorvejsstrækning på NI Dublin-Belfast, der skal forbinde den eksisterende motorvej N 1 ved Dublin Airport med den eksisterende landevej ved Lissenhall i nord. Denne fase omfatter indledende og deltaljeret projektering, jordbundsundersøgelser på stedet, vurdering af virkningerne på miljøet, offentlig høring og forberedelse af kontrakter. 6. Mål Formålet med hele projektet er at nedskære rejsetiden på Dublin-Belfast ruten, at forbedre adgangen til de mellemliggende befolkningscentre og at tilvejebringe de for den økonomiske udvikling nødvendige infrastrukmrer ved at forbedre adgangen til havne, lufthavne og de vigtigste hjemmemarkeder. l3 li H 7. Tidsplan Kategori af arbejder Projektering Ibrugtagningstidspunkt Begyndelse 1. 1. 1995 1. 1. 1999 Afslutning 31. 12. 1998 8. Vurdering af omkostninger og økonomiske og sociale fordele En vurdering af de samfundsøkonomiske fordele er allerede gennemført for hele projektet. Der forventes en intern rente på 17%. Vurdering af virkningen på miljøet Ifølge bestemmelserne i European Communities (Environmental Impact Assessment) Regulations 1989, der omdanner direktiv 85/337/EØF til irsk lov, er en vurdering af virkningerne på miljøet påkrævet for dette projekt. Beslutningen foregriber ikke resultatet af VVM-procedurerne for sådanne projekter i Local Government (Planning and Development) Regulations, S. I. 25 (1990). 10. Omkostninger og støtte (i ECU) Onikostninger i alt Udgifter inden skæringsdato* Støtteberettigede omkostninger i alt Støtte fra Samhørighedsfonden Støttesats 2 526 000 625 000 1 901 000 1 616 000 85%. * Udgifter efter den 31. august 1993 (dato for indgivelse af projektet) er støtteberettigede. XA L n BILAG 2 Tabeller og grafer M-t GENNEMFØRELSESRESULTATER SAMHØRIGHEDSFONDEN 1993 - 1994 - 1995 Medlemsstaternes forpligtelser i ECU 3. 061. 106. 616 1. 000. 402. 189 500. 105. 620 1. 005. 073. 111 2. 732. 064 2. 566. 156. 852 46 3. 000. 530. 684 54 5. 569. 419. 600 Miljø 1993+1994+1995 PO Transport 1993+1994+1995 S>^ GennernfereUesresuttater Samhørighedsfonden 1993 - 1 9 94 - 1 9 95 Forpligtelser efter sektor Mijø Transport 2. 520. 482. 925 46% 2. 981. 131. 383 54% Miljø 46% PSW » '£&' •^^•%é^m forsyning forurening jlogisk rensning + kloalcèrîng Affaldsforvaltning Naturbevarelse Oaimninger /stområder Andet Rensning af vandressourcer Forvaltning af vandressourcer Skovgenplantning *. •- : £ S I K & i«. -. ,. 3 ,EMAkd££å fêlw Ï742! !$HS 2 5^ 80ff. 886. 327 92,204. 7941 $4^323. 407, 1&080. 536 16S. 855. 269 111. 023. 208 107. 972. 157 7. 506. 317 5. 422. 822 IALT 5. 501:614. 3081 T r a n s p o rt 93 - 95 Miljø 93 - 95 Skovgenplantnin Havne 4% Rensning af , vandressourcer. *T*t ,_, Andet Kystomrader 4-, 0% Forvaltning af vandressourcer 0% 7% — Dæmninger 1 % Naturbevarelse 1 4% Affaidsforvaltnin 9 4% Industriforurenin 9 2% Biologisk rensning og kloakering 32% Veje 70% dî GENNEMFØRELSESRESULTATER SAMHØRIGHEDSFONDEN 1995 Medlemsstaternes forpligtelser i ECU 1. 184. 432. 678 387. 913. 771 190. 361. 723 387. 121. 412 1. 845. 997 1. 036. 709. 677 48 1. 113. 119. 907 52 2. 151. 675. 581 Miljø 1995 Transport 1995 W-5 SAMHØRIGHEDSFONDEN: SPANIEN 1995 Miljø Transport godkendte projekter Jernbaner IVeje Dæmninger Vandforsyning Affaldsforvaltning Kloakering Kystområder Andet Industrifonrening IALT Miljø Transport 119. 815. 892 484. 862. 435 72. 012. 862 63. 486. 998 31. 227. 730 27&727,699 100. 436. 552 11. 243. 032 24. 619. 0351 1. 184. 432. 235 » 579. 753. 908 604. 678. 327 Industriforurening 2% Kystområder 8% Andet 1% Affaldsforvaltning 3% Dæmninger 6% 5~S"0 AN2/DA. XLS SAMHØRIGHEDSFONDEN SPANIEN Forpligtelser og betalinger 1993-1994-1995 (ECU) cri SAMHØRIGHEDSFOND PORTUGAL 1995 Miljø Transport godkendte projekter Jernbaner Meje Rensning af vandressourcer Affaldsforvaltning Vandforsyning Forvaltning af vandressourcer I A LT 28. 595. 200 211. 877. 648 57. 977. 124 7. 584. 225 73. 580. 898 7. 506. 317 387. 121. 412 Forvaltning af vandressourcer 2% Jernbaner 7% Vandforsyning 19% Miljø Transport 146. 648. 564 240. 472. 848 Miljø 40% Affaldsforvaltning 2% Rensning af vandressourcer 15% Veje 55% SAMHØRIGHEDSFONDEN PORTUGAL Forpligtelser og betalinger 1993-1994-1995 (ECU) Miljø 122. 794. 100 134. 199. 142 146. 648. 564 403. 641. 806 % 43 40 38 40 Transport 160. 774. 600 200. 183. 857 240. 472. 848 601. 431. 305 % 57 60 62 60 Miljø 31. 513. 629 54. 539. 242 97. 052. 060 183. 104. 931 % 34 22 26 26 Transport 62. 496. 918 193. 767. 974 272. 152. 257 528. 417. 149 % 66 78 74 74 r^2> SAMHØRIGHEDSFONDEN: GRÆKENLAND Miljø Transport Godkendte projekter Jernbaner Veje lufthavne Havne Vandforsyning Biologisk rensning Kloakering Affaldsforvaltning Andet I A LT Miljø Transport ransport 4 1% a. 3$J5. 0QQ 64. 746. 200 ~23. 722. 650 62. 905. 280 32. 909. 652 156. 678. 466 ~22. 701. 673 3. 090. 600 ~~12. 804. 250 ||387. 913. 771 228. 184. 641 159. 729. 130 Miljø. 5 9% Affaldsforvaltning 1% Kloakering 6% Jernbaner 2% Andet 3% Lufthavne 6% Biologisk rensning 41% Vandforsyning 8% SAMHØRIGHEDSFONDEN GRÆKENLAND Forpligtelser og betalinger 1993-1994-1995 (ECU) m |H | ~E IH UH unie 175. 222. 400 198. 093. 761 228. 184. 641 601. 500. 802 % 62 60 59 60 Transport 105. 141. 600 134. 030. 657 159. 729. 130 398. 901. 387 % 38 40 41 40 Miljø 99. 067. 294 141. 769. 862 76. 977. 597 317. 814. 753 % 67 90 85 80 Transport 49. 048. 861 15. 912. 389 13. 523. 230 78. 484. 480 % 33 10 15 20 %ZA SAMHØRIGHEDSFONDEN: IRLAND 1 9 95 Miljø Transport godkendte projekter (ECU) dfernBaner Veje Havne Rensning af spildevand Vandforsyning ~ Fast affald Teknisk bistand | 2T. 6MP&8~1| | 71. fHQ. 7~8 4. 535. 981 49. 995. 033 41. 853. 147 1. 174. 700 156. 295 I A LT " 190. 371. 723 Miljø Transport Vandforsyning 22% Teknisk bistan 0% Fast affald 1% Jernbaner 11% 93. 022,880 97. 192,548 Miljø 48% Rensning af spildevand 26% Havne 2% r-1-T„ SAMHØRINGDSFONDEN IRLAND Forpligtelser og betalinger 1993-1994-1995 (ECU) 1 ~ f lB Miljø HH HH H B1 HH 55. 917. 250 71. 821. 955 93. 179. 175 220. 918. 380 % 39 43 49 44 Transport 85. 969. 850 96. 034. 842 97. 182. 548 279. 187. 240 % 61 57 51 56 Miljø 28. 845. 009 23. 249. 556 51. 669. 204 103. 763. 769 % 43 27 39 36 Transport 38. 828. 602 63. 778. 344 81. 988. 686 184. 595. 632 % 57 73 61 64 rr> BILAG 3 Kort over jernbane- og v e j n et & Trans-European Road network Cohesion Fund SPAIN •^ Barcelona Trans European Rail Network Cohesion Fund SPAIN O-o Barcelona PORTUGAL Trans-European Road network Cohesion Fund Porto Coimbra Lisboa T^ PORTUGAL Trans-European Rail Network Cohesion Fund Porto Coimbra Lisboa rt? GREECE Trans-European Road network Cohesion Fund Igoumenitsa hfiSaloniki "v ^ Alexan- droupolis Patra Athina Vc S GREECE Trans-European Rail network Cohesion Fund Igoumenitsa Alexan- droupolis \T (l IRELAND Trans-European Road network Cohesion Fund Rosslare rfc IRELAND Trans-European Rail network Cohesion Fund Rosslare ISSN 0254-1459 KOM(96) 388 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 13 14 07 Katalognummer : CB-CO-96-386-DA-C ISBN 92-78-07410-1 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg •S 6 A