title: Ehdotus neuvoston päätökseksi MEDA-maaohjelmien suuntaviivojen hyväksymisestä

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO it A it -fr * it Bryssel, 12. 09 19% KOM(96) 441 lopull Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI MEDA-maaohjelmien suuntaviivojen hyväksymisestä (komission esittämä) PERUSTELUT MEDA-asetus rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä taloudellisen ja 1. yhteiskunnallisen Euro-Välimeri- yhteistyökumppanuuden puitteissa tuli voimaan 2 päivänä elokuuta 1996 neuvoston hyväksyttyä asetuksen. rakenneuudistuksen tukemiseksi 2. MEDA-ohjelmalla on näin ollen oikeusperusta, johon sisältyy toimenpiteiden taloudellisen siirtymävaiheen, toteuttamisen hallintoa koskevat säännöt erityisesti kestävän yhteiskunnallisen ja taloudellisen kehityksen, alueellisen ja rajat ylittävän yhteistyön ja kansalaisyhteiskunnan tukemisen alalla. MEDA-asetuksessa on säädetty kolmivaiheinen ohjelmointimenettely. Siinä 3. edellytetään, että komissio tekee neuvostolle ehdotuksen MEDA-maaohjelmissa noudatettaviksi yleisiksi suuntaviivoiksi. Tämän jälkeen komissio hyväksyy maaohjelmat ja rahoitusta koskevat ehdotukset hallintokomitean lausunnon pohjalta. 4. Ehdotetuista yleisistä suuntaviivoista käy ilmi, että maaohjelmien tarkoituksena on luoda strategisen johtamisen väline MEDA-ohjelmaa varten. Suuntaviivojen olisi mahdollistettava erityisesti painopistealueiden tunnistaminen yhdessä Välimeren alueen kumppanien kanssa ja yhteensovittaminen jäsenvaltioiden kanssa. Komissio on 5. kokonaisuudessaan ajanjaksoksi 1996 - 1998 muilla keinoin. ilmoittanut neuvostolle MEDA-ohjelman rahoitusaikataulun 6. Neuvosto hyväksyy nämä suuntaviivat määräenemmistöllä. 4- Ehdotus: Neuvoston päätös MEDA-maaohjelmien suuntaviivojen hyväksymisestä Euroopan unionin neuvosto, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon rahoituksellisista ja teknisistä toimenpiteistä (MEDA) taloudellisen ja yhteiskunnallisen Euro-Välimeri- yhteistyökumppanuuden puitteissa 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1488/96 ja erityisesti sen 9 artiklan 1 kohdan, rakenneuudistuksen tukemiseksi sekä katsoo, että MEDA-asetuksen 9 artiklassa säädetään, että neuvosto hyväksyy, komission ehdotuksesta, sellaiset suuntaviivat maaohjelmille, joissa määritellään Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden kanssa tehtävän yhteistyön tärkeimmät tavoitteet, komissio esitti 8 päivänä maaliskuuta 1995 tiedonannon nimeltään "Euroopan unionin Välimeren-politiikan vahvistaminen: ehdotukset Euroopan unionin ja Välimeren maiden yhteistyökumppanuuden täytäntöönpanemiseksi", Barcelonan kohtaaviin haasteisiin vastaamiseksi, ja julistuksessa hyväksyttiin Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuus aluetta on tarpeen vahvistaa suuntaviivat MEDA-maaohjelmille, ON TEHNYT SEURAAVAN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään suuntaviivat, sellaisina kuin ne ovat liitteessä, maaohjelmille, jotka koskevat rahoituksellisia ja teknisiä toimenpiteitä taloudellisen ja Euro-Välimeri- rakenneuudistuksen yhteiskunnallisen yhteistyökumppanuuden puitteissa (jäljempänä 'MEDA-maaohjelmat'). tämän päätöksen tukemiseksi Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. 2 artikla 4 °L NEUVOSTON SUUNTAVIIVAT MEDA-MAAOH. TELMILLE Liite 1. MEDA-ohjelma on Euroopan yhteisön tärkein rahoitusväline Euro-Välimeri- yhteistyökumppanuuden toteuttamiseksi. Ohjelman tarkoituksena on edistää ja tukea yhteiskunnallista Välimeren rakenneuudistusta, erityisesti valmistautumista vapaakauppaan Euroopan yhteisön kanssa. yhteistyökumppaneiden taloudellista alueen ja MEDA perustuu demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden sekä ihmisoikeuksien 2. ja perusvapauksien kunnioittamiselle, jotka ovat olennainen osa sitä ja joiden rikkominen aiheuttaa asianmukaiset toimenpiteet. Kahdenvälisistä pöytäkirjoista, saatu kokemus toisin sanoen politiikan välineiden 3. MEDA-ohjelma perustuu kokemukselle, jota on saatu tarkistetun Välimeren kahdenvälisten toiminnasta, alueen rahoituspöytäkirjojen ja alueellisten yhteistyövälineiden kautta. Koska Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden kanssa on tehty aikaisemmin neljä rahoituspöytäkirjaa, on tarpeen pyrkiä parantamaan yhteistyötoimien jakautumista. Jos MEDA:n halutaan vastaavan merkittävästi tiiviimmän yhteistyön haasteeseen sekä uusilla että jo olemassa olevilla aloilla, on tarpeen lisätä ohjelmoinnin joustavuutta. Tällä tavoin vältetään yhteistyöpyrkimysten hajaantuminen liian monien toimien ja edunsaajien kesken sekä edistetään nopeaa ja tehokasta maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen käyttöönottoa. Vastaavasti MEDA:n on pystyttävä mukautumaan ajan kuluessa, kun opitaan lisää sen toteutuksen perusteella ja kun Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden tarpeet ja painopistealueet kehittyvät yhteiskunnallis-taloudellisten haasteiden myötä. Erityisesti sitomattomana budjettitukena maaohjelmissa jaettavat määrät olisi säilytettävä riittävän ja makrotaloudellisessa vakauttamisessa saavutettuun edistymiseen. rahoitustuki mukautettaisiin uudistuksiin joustavina, jotta Monivuotinen ohjelmointi ja on suunnittelun lisäjoustavuutta selkeällä 4. MEDA-ohjelman lisäämiseksi. ohjelmointimenetelmällä Erityisesti on tarpeen antaa yhteistyökumppaneille ennakkoarvio varoista, jotka ovat saatavana tulevina vuosina. Tällainen monivuotinen ohjelmointi lisää mahdollisuuksia sellaisiin rahoitustoimiin, joilla on keskipitkän aikavälin poliittinen vaikutus. MEDA- asetus sisältää rahoituksellisen viitemäärän, 3,424 miljardia ecua jaksoksi 1995-19991, joka jaetaan kahdenvälisten ohjelmien ja alueellisen ohjelman kesken. MEDA- maaohjelmissa olisi määriteltävä toimet, jotka myötävaikuttavat yhteistyökumppanuuden täydennettävä tehokkuuden toteuttamisen Cannesissa 12 päivänä kesäkuuta 1995 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi suostumuksensa 4,685 miljardin ecun suuruisten kokonaismäärärahojen myöntämiseen Välimeren alueen kolmansille maille jaksoksi 1995-1999. Suurin osa käytetään noin 3,424 miljardin ecun suuruiseen MEDA-ohjelmaan. Loput muodostuvat maakohtaisista erityispöytäkirjoista ja eri aihepiirit kattavista budjettikohdista. laajempien tavoitteiden saavuttamiseen. Niitä voidaan tarkistaa toteuttamisen perusteella oheisen alustavan kahdenvälisen rahoitussuunnitelman yhteydessä. Budjettimäärärahoja käyttämällä toteutettujen toimien avoimuus ja yleinen johdonmukaisuus varmistetaan huolellisesti. Strategiset rahoitustoimet 5. Viime kädessä Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden menestyksellinen yhteiskunnallis-taloudellinen kehitys riippuu niiden omista ponnisteluista. Näin ollen maaohjelmien on perustuttava kunkin yhteistyökumppanin ja koko alueen taloudellisten, yhteiskunnallisten ja poliittisten haasteiden molemminpuoliseen yhteisymmärrykseen, jotta ohjelmat olisivat tehokkaita. Säännöllinen ja laaja vuoropuhelu sekä kahdenvälisellä että alueellisella tasolla on tämän vuoksi edellytys MEDA:n onnistumiselle. Maaohjelmat tukea oman keskittyvät sellaisille aloille, joita Euroopan yhteisö voi parhaiten kokemuksensa ja taitotietonsa perusteella. Tätä varten komissio huolehtii tarvittavasta yhteensovittamisesta ohjelmoinnissa ja ohjelman täytäntöönpanosta jäsenvaltioiden ja muiden avunantajien kanssa. liittyvät yhteiskunnalliset vaikutukset ja paikalliset 6. Määritellessään ja suunnitellessaan yhteistyöohjelmia komissio ottaa tarkoin huomioon ympäristön vakauden, rahoituksellisen ja taloudellisen elinkelpoisuuden, institutionaaliset sukupuoleen valmiudet, mukaan lukien tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen sekä teknologian siirtoon tarvittavat valmiudet, jo aloitettujen toimien toistamiseksi ja jatkamiseksi, koska se pyrkii kestävän kehityksen tavoitteeseen. Kahdenvälisellä tasolla MEDA-ohjelma ja yhteiskunnallis- tukee yhteistyökumppaneita taloudellisen vakauden vahvistamisessa kahdenvälisiin ohjelmiin ja alueelliseen ohjelmaan kuuluvissa hankkeissa edellytetään, että täytetään ympäristövaikutusten arviointilomake Euroopan unionin tätä alaa koskevan lainsäädännön mukaisesti. taloudellisessa siirtymävaiheessa saavuttaa ainoastaan 7. i) Alueen talouksien yhteisenä haasteena on työmahdollisuuksien luominen ja elintason nostaminen nopean väestönkasvun yhteydessä. Tarvittava taloudellinen kasvu suhteessa lisäämällä voidaan maailmanlaajuiseen talouteen. Tämä edellyttää muun muassa yhteistyökumppaneiden innovaatiovalmiuksien parantamista. Kun vapaakauppa alkaa vähitellen toimia, hallitusten on jätettävä tilaa yksityisen sektorin johtamalle kasvulle ja ulkomaisille investoinneille. Tervettä makrotaloudellista hallintoa on täydennettävä kasvua edistävillä ja investointeja suosivilla taloudellisilla politiikoilla ja lainsäädännöllä. Maaohjelmissa otetaan huonaoon kunkin talouden erityispiirteet rahoitustoimia suunniteltaessa. kilpailukykyä alueen Suuremman yhteiskunnallisen yhtenäisyyden on täydennettävä taloudellista ii) kasvua. Epätasa-arvoisuus mahdollisuuksissa saada olennaisia palveluja kuten koulutusta, terveydenhoitoa ja vettä jatkuu, mikä vähentää yhteistyökumppaneiden väestön huomattavan osan elinmahdollisuuksia ja mikä vaikuttaa haitallisesti pitkän aikavälin kasvuennusteisiin. Nämä tarpeet olisi täytettävä pikaisesti parantamalla palveluiden laatua ja tehostamalla niiden jakamista. Strategisia rahoitustoimia tarvitaan yleensä inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi, koska ne ovat alueen suurin voimavara tulevaisuudessa. Erityisesti nuorten ja naisten integroiminen työpaikoille on tärkeä tekijä alueen yhteiskunnallisessa kehityksessä. Kahdenvälisten ohjelmien ja alueellisen ohjelman on täydennettävä toisiaan 8. Tukea myönnetään MEDA-asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden kautta. Lisäksi on voitu kehittää seuraavat yleiset suuntaviivat yhteistyökumppaneiden kanssa käynnissä olevan vuoropuhelun perusteella. Kahdenvälisten ja alueellisten toimien on täydennettävä toisiaan, jotta ne 9. mahdollistavat sen, että MEDA-ohjelman poliittinen ja taloudellinen vaikutus on kestävä ja että Barcelonan julistuksessa yhteisesti hyväksytyt tavoitteet voidaan saavuttaa tehokkaammin. Oman kokemuksensa perusteella unioni on sitä mieltä, että sen tulevaisuuden vauraus ja vakaus on niiden keskinäisten yhteistyökumppaneiden taloudellisten, yhteiskunnallisten ja poliittisten alojen lisääntyvän yhteistyön varassa. Esteiden poisto edistää suurtuotannon etujen saamista ja mahdollisuuksia päästä suuremmille markkinoille rohkaisten näin investointien tekemistä, helpottaen ajatusten vaihtoa ja lisäten molemminpuolista ymmärtämystä. Alustava alueellinen ohjelma kuvastaa Barcelonan yhteydessä saavutettua edistystä toteutettaessa monenkeskisiä toimia yhteisen edun mukaisista aiheista, kuten hyväksytyssä julistuksessa määrätään, ja toimien rahoitusta ei vahvistaa hajautetun yhteistyön tukitoimia. Kahdenvälisten kuitenkaan korvata alueellisilla toimilla. Hajautettu lähestymistapa saavuttamiseksi 10. Kohdeväestön ja MEDA-ohjelmaan osallistumisen laajentamiseksi Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden soveltamisalaan kuuluviin kansalaisyhteiskunnan eri osiin, komissio pyrkii suunnittelemaan ja toteuttamaan toimia yhdessä sellaisten toimijoiden kanssa, joita asia suoraan koskee ja joilla on rahoitustoimien onnistuneessa suunnittelemisessa ja toteuttamisessa tarvittavaa kokemusta. tehokkaammin Kahdenväliset maaohjelmat 11. Kahdenvälisten ohjelmien painopistealueista on päätettävä niin, että otetaan huomioon kunkin maan talouden ja yhteiskunnan kehityksen vaihe sekä sen laitosten päätelmien valmiudet. Assosiointisopimusten perusteella maaohjelmista huomioon Välimeren että niin, päätettävä yhteistyökumppaneiden tarpeet, niiden valmiudet käyttää varoja ja rakenneuudistuksen edistyminen sekä niiden kanssa määritellyt, erityisesti taloudellisen vuoropuhelun päätelmien mukaiset painopistealueet. tai otetaan täytäntöönpanon on 12. Maghreb-maissa (Marokko, Algeria ja Tunisia) Marokolle annetaan tukea toimiin, joiden tarkoituksena on parantaa yhteiskunnallisia peruspalveluja (erityisesti koulutuksessa ja terveyden hoidossa ottaen huomioon varsinkin maaseutualueet), sekä yritysten kilpailukykyä edistäviin toimenpiteisiin. Vastaavasti ohjelmasta myönnetään laajoja budjettitukea keskipitkän aikavälin makrotaloudellista vakauttamista ja FI/01 B/96/02410100. POO ( EN ) MS/MS rakenneuudistuksia koskevan strategian tukemiseen. Tunisiassa tukea myönnetään talouden vapauttamiseen ja kilpailukyvyn lisäämiseen niin, että edistetään yksityistämistä ja taloudellisen sektorin uudistumista; tätä on tarkoitus täydentää toimenpiteillä, jotka kohdistuvat yhteiskunnallisiin ja ympäristöasioihin. Algeriassa rahoitustoimet olisi kohdennettava vakaviin yhteiskunnallisiin tarpeisiin ja työpaikkojen luomiseen lyhyellä aikavälillä, samalla kun tuetaan PK-yritysten kehitystä, tappiollisten julkisten yritysten uudelleenjärjestelyjä ja rohkaistaan taloudellisen sektorin kehittämiseen ja maan kauppaa koskevan järjestelyn uudistamiseen suunnattujen toimenpiteiden toteuttamista. sopivilla tätä olisi täydennettävä 13. Mashrek-maista (Egypti, Jordania, Libanon ja Syyria) Egyptissä tuetaan lähinnä peruskoulutusta ja yhteiskunnallista kehitystä lievittämällä köyhyyttä ja tukemalla yhteiskunnallisia avainaloja; rahoitustoimilla taloudellisen uudistuksen, koulutuksen ja ympäristön suojelun aloilla. Jordanian kanssa tehtävän yhteistyön olisi aluksi edistettävä budjettituen myöntämistä, mikä on tarpeen olemassa olevien vakavien makrotaloudellisten epätasapainoisuuksien vakauttamiseksi, ja toisessa vaiheessa työllisyystilanteen parantamista. Koska jälleenrakennusponnistelut ovat täydessä vauhdissa Libanonissa, siellä olisi nyt painotettava kaikkien tasojen julkishallinnon vahvistamista, samalla kun tukitoimenpiteet kohdennetaan taloudellisen kilpailukyvyn kehittämiseen. Syyriassa yhteistyön olisi keskityttävä talouden asteittaisen vapauttamisen ohessa julkisten palveluiden ja julkishallinnon tason parantamiseen suosiollisemman ympäristön luomiseksi yksityiselle sektorille ja väestön elintason edelleen ja Gazan alueella parantamiseksi. Länsirannan infrastruktuurin Palestiinan ja institutionaalisten valmiuksien luomiseen ja yksityisen sektorin kehityksen tukemiseen. jälleenrakentamiseen tukea myönnetään kunnostamiseen sekä 14. Turkin ohjelman yleinen tavoite on tukea tulliliiton luomista, ja talouden mukauttamiseen sekä yhteiskunnallisten palveluiden ja ympäristötoimien tukemiseen tarvittavat rahoitustoimet ovat etusijalla. Taloudellisen siirtymävaiheen tuki tarvitsevat apua valmistautuessaan 15. Välimeren alueen yhteistyökumppanit vapaakauppaan Euroopan unionin kanssa ja elintason nostamiseen. Euroopan yhteisön rahoitustoimien talouksien kilpailukykyä erityisesti parantamalla vientiä, jotta päästäisiin kestävään taloudelliseen kasvuun. lisätä yhteistyökumppaneiden tavoite on laajempi Tämän vuoksi tukea myönnetään erityisesti seuraaville aloille: • Toimivan ympäristön luominen vahvistamalla makrotaloudellista kehystä ja kehittämällä kilpailukykyiselle markkinataloudelle välttämätöntä ja laitoksia. Tätä varten olisi tuettava tarvittavia uudistuksia toteuttamaan valmiiden yhteistyökumppaneiden rakenteellisia mukauttamistoimia tiiviissä yhteistyössä Bretton Woodsin laitosten kanssa. lainsäädäntöä • Kaupankäynnin helpottaminen, mukaan lukien tullia ja välillistä verotusta koskeva tuki, normien sekä eläinlääkintäalaa ja kasvinsuojelua koskevien säännöksien yhdenmukaistaminen, sekä kauppaa edistävien välineiden kehittäminen. • Ympäristölainsäädännön ja -normien yhdenmukaistaminen. • Rahoitusalan kehittäminen poliittisen tason tuella ja tuki keskuspankkien vahvistumiselle kaupallisten pankkien kehittämiseksi sekä rahoitusmarkkinoiden laajentamiseksi ja syventämiseksi; erityistä huomiota kiinnitetään kotimaisten säästöjen ja investointien rohkaisemiseen sekä alueelle suunnattujen, erityisesti Euroopasta tulevien investointien edistämiseen. • Liiketalouden suorituksen parantaminen erityisesti nykyaikaistamalla PK- yrityksiä liiketoiminnan konsultoinnin, koulutuksen ja tiedon avulla. • Euroopan ja Välimeren alueen yritysten, erityisesti PK-yritysten, välinen yhteistyö liiketoiminnassa esimerkiksi verkostoituminen, yhteistyritykset, lisenssien antaminen, edustussopimusten tekeminen ja alihankinta. • Yksityisomistuksen edistäminen, jotta varmistettaisiin omistajuuden, liikkeenjohdon ja hallinnon tehokas siirtäminen yksityiselle sektorille. • Energia-, liikenne- ja tietoliikennealan yhteistyö, joka koskee politiikkaa, infrastruktuurien ja verkostojen välisiä yhteyksiä ja toimivuutta, palvelujen laadun parantamista ja kustannusten vähentämistä, teollista yhteistyötä sekä tutkimusta ja teknologista kehittämistä. • Tuki mikroyrityksille yrittäjien tukemiseksi ja yhteiskunnan kaikkien osien integroimiseksi taloudelliseen kasvuun. • Inhimillisten voimavarojen kehittäminen parantamalla hallintoa, tuen kohdistamista sekä ammatillisen koulutuksen ja johtamiskoulutuksen laatua. • Yhteistyökumppaneiden innovaatiojärjestelmien edistäminen parantamalla valmiuksia tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen ja parantamalla teknologian siirtomekanismeja sekä tukemalla asianmukaisten kansallisten innovaatiopolitiikkojen kehittämistä. Yhteiskunnallis-taloudellisen vakauden vahvistaminen 16. Taloudellisen siirtymävaiheen lyhyen aikavälin kustannusten lievittämiseksi ja yhteiskunnan valmistamiseksi paremmin tulevaisuuteen, on erityisen tärkeää, että tätä toimintaa tuetaan asianmukaisilla toimenpiteillä sosiaalipolitiikan alalla. • Maaseudun yhdennetty kehitys on edelleen olennaisen tärkeä strategia köyhyyden torjumiseksi sekä maaseudun ja kaupunkiväestön välisen hyvinvointikuilun laajentumisen välttämiseksi, koska suuri osa Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden FI/01B/96/02410100. POO (EN) MS/MS väestöstä on edelleen sekä kulttuurisesti että taloudellisesti sidoksissa maaseutuun. Maataloustuotannolla on yhteiskunnallinen asema, joka ylittää sen taloudellisen arvon, ja lisääntyvällä muutolla kaupunkialueille voisi olla yhteiskunnallisesti, poliittisesti ja ympäristön kannalta vakavia seurauksia. Kohdennettuja ohjelmia tarvitaan myös kohdennettavaksi olennaisiin tarpeisiin (kuten veden jakeluun ja viemäröintiin sekä energiaan). • Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä ympäristön vakauden säilyttämiseen yhteistyökumppaneiden maissa tukemalla valmiuksien kehittämistä ympäristövaikutusten arvioinnin ja hallinnon alalla. Euroopan investointipankin myöntämiin lainoihin voidaan myöntää korkotukea ympäristöhankkeisiin. • Kaupunkialueiden elinolosuhteiden parantamiseen tarkoitettuja ohjelmia olisi tuettava, mukaan lukien tarvittaessa yhteiskunnallisten turvaverkkojen kehittäminen aktiivisella työllisyyspolitikalla ja köyhyyttä torjuvilla toimenpiteillä. Tämä voidaan tehdä sellaisen sosiaalirahaston avulla, jolla edistetään heikommassa asemassa olevien yhteiskunnallisten ryhmien työllisyyttä ja tuetaan myös kohdennettuja terveyteen ja koulutukseen liittyviä toimenpiteitä. Tukea voidaan myöntää myös sosiaalipolitiikan suunnitteluun, erityisesti terveyden, työttömyysvakuutuksen ja eläkejärjestelmien osalta. • Yhteiskunnallisen infrastruktuurin ja yhteiskunnallisten palvelujen jakamisen parantamista voidaan tukea. Perusterveydenhuoltoa voidaan rahoittaa myös osana väestönkasvun vähentämisen strategista tavoitetta. • Olisi tuettava mahdollisuuksia osallistua koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen, varsinkin tyttöjen mahdollisuuksia saada peruskoulutusta ja ammatillista peruskoulutusta erityisesti maaseudulla. Kansalaisyhteiskunnan kehittäminen 17. Kansalaisyhteiskunnan kehittämistä olisi tuettava erityisesti hajautetun yhteistyön avulla ja käyttämällä hyväksi mahdollisia tekniikoita. Yksityiset ja julkiset toimijat yhteen tuovaa yhteistyötä tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja teknologian siirron alalla on rohkaistava. Kulttuurijärjestöjen ja -verkostojen välistä vuoropuhelua ja vaihtoa edistäviä kulttuuritoimia on tuettava. Välimeren alueen laajuisia tieto- ja viestintätoimia olisi vahvistettava Euroopan ja Välimeren alueen välisen todellisen tietoyhteiskunnan kehittämisen yhteydessä. Työmarkkinaosapuolia ja valtioista riippumattomia järjestöjä olisi rohkaisu va aktiiviseen toimintaan. Alustavan alueellisen ohjelman suuntaviivat 18. Kahdenvälistä yhteistyötä olisi täydennettävä alueellisella yhteistyöllä ja se olisi kohdennettava kolmeen Euro-Välimeri-yhteistyökumppanuuden pääalueeseen. Barcelonan ministerien välisen konferenssin seurannan yhteydessä järjestettävissä kokouksissa saavutettu kehitys otetaan huomioon. Yleisenä tavoitteena on rohkaista yhteistyökumppaneita parempaan keskinäiseen yhteisymmärrykseen tietoa alueellisista lisäämällä taloudellisella, yhteiskunnallisella ja kulttuurialalla, niin että helpotetaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa, taitotiedon siirtoa ja yhteisesti kiinnostavien yhteisten hankkeiden rauhanprosessin edistämistä. Lisäksi Euroopan yhteisö tukemista. jatkaa Lähi-Idän poliittisella, ongelmista Politiikan alalla, kuten kahdenvälisissä 19. ohjelmissa, MEDA-asetuksen soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden avulla voidaan tukea demokratian kehitystä, ihmisoikeuksien kunnioittamista sekä hallituksen laitosten avoimuuden ja tehokkuuden parantamista. Tukea voidaan myöntää myös luottamuksen lisäämiseen turvallisuuden alalla. Taloudellisella 20. tukea voidaan myöntää vapaakaupan helpottamiseen erityisesti tullisäännösten, alkuperäsääntöjen, tilastojen, normien sekä eläinlääkintäalaa ja kasvinsuojelua koskevien säännösten osalta. rahoitusalalla ja alueen energiafoorumi Aiheellisia toimenpiteitä toteutetaan liikenteen alalla, energia- (jossa Euroopan ja Välimeren ja tietotekniikka-alalla, alueellisen yhteistyön, matkailun alalla, ympäristöalalla, tieteen ja tekniikan alalla, vesi- ja kalastusalalla. Tutkimus- ja kehittämiskeskusten sekä taloudellisten toimijoiden välistä verkostoitumista tuetaan myös taitotiedon siirtämisen helpottamiseksi ja yhteisyritysten kehittämiseksi. toimii yhteensovittajana), tietoliikenne- 21. Yhteiskunnallisella ja kulttuurialalla Euroopan unionin ja Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden kansalaisyhteiskuntien välisiä hajautettuja vaihto-ohjelmia ja muilla toteutetaan molemminpuolisen edun mukaisilla aloilla. akateemisella, viestinnän, paikallishallinnon, tekniikan toimenpiteitä kuten vuoropuheluja yhteisen edun mukaisista tai Täydentäviä toteutetaan, niin kuin Euro-Välimeri- verkostoitumista koskevista hankkeista yhteistyökumppanuuden kulttuurisen vuoropuhelun, viestinnän, nuorisovaihdon ja kansalaisyhteiskuntien välisen vaihdon tukemiseksi. Tutkimusta, teknologista kehittämistä, teknologian siirtoa sekä tieto- ja viestintätoimia vahvistetaan nykyaikaisen tietotekniikan avulla. puitteissa määritellään paikallishallinnon, Teknistä tukea voidaan myöntää lisäksi huumeiden, terrorismin ja kansainvälisen tietojen rikollisuuden vertailtavuuteen ja oikeudellisten järjestelmien vahvistamiseen. torjumiseen. Toimenpiteet voivat kohdistua tiedonvaihtoon, ISSN 1024-4492 KOM(96) 441 lopullinen ASIAKIRJAT FI 11 Luettelonumero : CB-C0-96-447-FI-C ISBN 92-78-08742-4 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3


title: Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL modifiant le règlement du Conseil no 4064/89 du 21 décembre 1989 sur le contrôle des concentrations entre entreprises- articles 87 et 235

eurovoc_concepts:
EU control
amendment of a law
economic concentration
merger control
turnover

formats: html pdfa1b print


title: REGLAMENTO (CE) N° 1781/96 DE LA COMISIÓN de 12 de septiembre de 1996 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
stone fruit


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1781/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Σεπτεμβρίου 1996 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών


title: VERORDENING (EG) Nr. 1779/96 VAN DE COMMISSIE van 12 september 1996 houdende vaststelling van de restituties welke van toepassing zijn op bepaalde zuivelprodukten die worden uitgevoerd in de vorm van niet in bijlage II van het Verdrag vermelde goederen

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk


eurovoc_concepts:
EU financial instrument
Mediterranean third countries
economic reform
free-trade area
social change

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 12. 09. 1996 KOM(96) 441 endelig udg Forslag til Rådets afgørelse om vedtagelse af retningslinjer for vejledende MEDA-programmer (forelagt af Kommissionen) 1. 2. 3. 4. BEGRUNDELSE MEDA-forordningen om finansielle og faglige til reformer af de økonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro- Middelhavspartnerskabet trådte efter Rådets vedtagelse i kraft den 2. august 1996. ledsageforanstaltninger for procedurerne Hermed er MED A-programmet udstyret med et retsgrundlag, der indeholder regler i forbindelse med gennemførelse af vedtagne foranstaltninger, navnlig på områder som økonomisk omstilling, bæredygtig social og økonomisk udvikling, regionalt og mellemstatsligt samarbejde samt støtte til det civile samfund. I MEDA-forordningen lægges der op til en tre-trins programprocedure: Kommissionen forelægger Rådet et sæt generelle retningslinjer for de vejledende programmer inden for MEDA. Herefter vedtages de vejledende programmer og finansieringsforslagene af Kommissionen på grundlag af en udtalelse fra en forvaltningskomite. I udkastet til de generelle retningslinjer anføres det, at vejledende programmer skal fungere som instrument til strategisk forvaltning af MED A-programmet. Formålet med retningslinjerne er navnlig at give mulighed for, at der kan samarbejde udarbejdes med prioriteringsliste til koordinering med Middelhavspartnerskabslandene, desuden medlemsstaterne. i tjener de en 5. Kommissionen har forelagt Rådet den overordnede finansielle planlægning for MEDA-programmet i perioden 1996-98 gennem andre kanaler. 6. Rådet vedtager disse retningslinjer med kvalificeret flertal. Forslag til Rådets afgørelse om vedtagelse af retningslinjer for vejledende MEDA-programmer RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) i forbindelse med reformen af de økonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavspartnerskabet, navnlig artikel 9, stk 1, og ud fra følgende betragtninger: i henhold til artikel 9 i MEDA-forordningen vedtager Rådet efter forslag fra Kommissionen retningslinjerne for vejledende programmer, hvori hovedmålene for samarbejdet med Middelhavspartnerne fastsættes, Kommissionen fremlagde den 8. 3. 95 en meddelelse med titlen: "Styrkelse af den Europæiske Unions Middelhavspolitik: af et Euro- Middelhavspartnerskab", til oprettelse forslag i Barcelona-erklæringen vedtoges Euro-Middelhavspartnerskabet, der sigter på at forbedre regionens muligheder for at tage nuværende og kommende udfordringer op, det er nødvendigt at fastlægge retningslinjer for de vejledende MEDA-programmer - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 for de vejledende programmer om tekniske Retningslinjerne ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af de økonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavspartnerskabet (herefter benævnt vejledende MEDA-programmer) er vedtaget i den form, de har i bilaget til nærværende beslutning. finansielle og Denne afgørelse træder i kraft på dagen for dens vedtagelse. Artikel 2 4 ^- RÅDETS RETNINGSLINJER FOR VEJLEDENDE MEDA-PROGRAMMER MED A-programmet udgør EU's vigtigste finansielle instrument til opfyldelse af 1. målsætningen i Euro-Middelhavspartnerskabet. Programmets formål er at anspore til og støtte reformer af de økonomiske og sociale strukturer i Middelhavspartnerlandene, til et frihandelsområde med Det Europæiske herunder navnlig forberedelserne Fællesskab. 2. MEDA er baseret på respekten for de demokratiske spilleregler og på samt på overholdelsen af menneskerettighederne og de retsstatsprincipperne grundlæggende frihedsrettigheder, som styrkes ved denne sammenkædning, idet det vil medføre reaktioner fra EU's side, hvis de krænkes. Erfaring fra de bilaterale protokoller MED A-programmet skal bygge videre på erfaringerne fra instrumenterne fra den 3. omstrukturerede Middelhavspolitik d. v. s. de bilaterale finansielle protokoller og en facilitet til regionalt samarbejde. Efter fire "generationer" af finansielle protokoller med Middelhavspartnerne har det vist sig nødvendigt at søge at forbedre systemet med samarbejdsaktiviteter. Hvis MEDA skal udvides væsentligt på både nye og allerede eksisterende områder, må programmet gøres mere fleksibelt, da samarbejdsoperationerne ellers spredes over for mange aktiviteter/modtagere; hvis en sådan spredning kan undgås, kan forpligtelses- og betalingsbevillinger gennemføres hurtigere og mere effektivt. Ligeledes må MEDA være i stand til at tilpasse sig, efterhånden som man lærer af erfaringerne, og Middelhavspartnernes behov og prioriteter ændres i takt med de sociale og økonomiske udfordringer. Navnlig bør der bevares en høj grad af fleksibilitet for de beløb, der afsættes til ubunden budgetstøtte i de vejledende programmer, således at de finansielle tilskud kan tilpasses reformtempoet og de fremskridt, der sker i den makroøkonomiske stabilisering. Flerårige programmer 4. Den ekstra fleksibilitet i MEDA-programmet skal suppleres med en entydig programmeringsmetodologi med henblik på at styrke effektiviteten i planlægnings- og gennemførelsesprocesserne. Navnlig er det vigtigt, at samarbejdspartnerne får mulighed for at danne sig et overblik over, nogenlunde hvor mange ressourcer der vil blive stillet til rådighed i de kommende år. Sådanne flerårige programmer vil øge mulighederne for at planlægge på mellemlang sigt. MEDA-forordningen indeholder et finansielt referencetal på 3,424 mia. ECU for perioden 1995-991, der skal deles mellem bilaterale programmer 1 Det Europæiske Råd i Cannes vedtog den 12. juni 1995 en global finansieringsramme på 4,685 mia. ECU til tredjelande i og et regionalt program. De vejledende programmer inden for rammerne af MEDA skal identificere aktiviteter, der kan bidrage til opfyldelse af de langsigtede mål med partnerskabsaftalen. Disse kan omformuleres (alt afhængigt af, hvordan gennemførelsen forløber) i overensstemmelse med vejledende bilaterale finansielle ledsagebevillinger. Der vil blive lagt vægt på at sikre gennemsigtighed og konsekvens i forbindelse med foranstaltninger, der iværksættes over budgetbevillinger. Strategiske foranstaltninger 5. I sidste instans afhænger det af partnerskabslandene selv, om deres socio økonomiske udvikling skal lykkes. Derfor må de vejledende programmer for at være effektive bygge på fælles forståelse af de økonomiske, sociale og politiske udfordringer, som dels hver enkelt land dels den samlede region står over for. En ægte og omfattende dialog på både bilateralt og regionalt plan er derfor en forudsætning for MEDA's succes. De vejledende programmer skal sætte ind dér, hvor EU, takket være sin erfaring og knowhow, kan være mest effektiv. Med dette i mente er det Kommissionens opgave at koordinere programmeringen og programgennemførelsen med medlemsstaterne og andre donorer. 6. I sine bestræbelser på at støtte en bæredygtig udvikling bør Kommissionen ved fastlæggelsen og udarbejdelsen af samarbejdsprogrammer tage nøje hensyn til spørgsmål så som miljømæssig balance, projekternes finansielle og økonomiske gennemførlighed, indvirkning på kønsrollemønstrene samt de lokale institutioners evne til at gentage eller fortsætte igangsatte aktiviteter (herunder institutioner, der beskæftiger sig med forskning, teknologisk udvikling og teknologiformidling). På det bilaterale plan vil MEDA- programmet yde støtte til samarbejdspartnerne m. h. t. økonomisk omstilling og styrkelse af den socio-økonomiske balance. Ved gennemførelse af projekter under bilaterale og regionale programmer er det i overensstemmelse med EU-lovgivningen på dette område en betingelse, at der udfyldes en VVM-formular. 7. i) Landene i regionen står over for den fælles udfordring, der består i at skabe job og øge levestandarden i samfund med kraftig befolkningstilvækst. Den nødvendige stigning lande bliver mere i den økonomiske vækst kan kun nås, hvis konkurrencedygtige på verdensplan. En af forudsætningerne herfor er, at partnerskabslandene stiller sig mere åbne over for nytænkning. Efterhånden som der indføres stadig friere handelsforbindelser med omverdenen, må de berørte landes regeringer give plads for vækst, der er baseret på den private sektor, samt give udenlandske økonomiske aktører mulighed for at investere. Sund makroøkonomisk styring må. suppleres med vækst- og investeringsvenlige økonomiske politikker og ordnede rammer for disse politikker. De vejledende programmer vil tage hensyn til hver enkel økonomis særpræg, når der planlægges foranstaltninger. regionens Middelhavsområdet for perioden 1995-99. Heraf udgør MEDA- programmet med sine 3,424 mia. ECU langt den største del. Restbeløbet tegner specifikke landeprotokoller og tematiske budgetkonti sig for. ii) Den økonomiske vækst må følges af større social lighed. De forskellige befolkningslag i disse lande har stadig meget ulig adgang til grundlæggende goder som uddannelse, lægehjælp og vand; dette mindsker overlevelsesmulighederne for væsentlige dele af partnerskabslandenes befolkninger, hvilket igen vil få negativ indflydelse på de langsigtede vækstmuligheder. Der bør så hurtigt som muligt træffes foranstaltninger med henblik på at opfylde disse behov, hvilket vil sige bedre kvalitet/større effektivitet. Det er nødvendigt med strategiske foranstaltninger til udvikling af de menneskelige ressourcer i almindelighed, da disse udgør regionens største aktiv for fremtiden. Navnlig udgør de unges og kvindernes integrering på arbejdsmarkedet en vigtig faktor i regionens sociale udvikling. De bilaterale og regionale programmer skal supplere hinanden 8. Støtten tildeles gennem de foranstaltninger, der er nævnt i MEDA-forordningen. Endvidere er man undervejs i den løbende dialog med partnerskabslandene enedes om nedenstående generelle retningslinjer. 9. De bilaterale og regionale programmer skal supplere hinanden med henblik på at øge MEDA-programmets politiske og sociale gennemslagskraft, hvilket vil gøre det nemmere at nå de fælles mål, der blev nedfældet i Barcelona-erklæringen. Med udgangspunkt i egne erfaringer er EU af den overbevisning, at kimen til øget velstand og stabilitet i partnerskabslandene ligger i øget regionalt samarbejde på både det økonomiske, sociale og politiske plan. Nedbrydning af barrierer vil give stordriftsfordele og bedre afsætningsmuligheder, hvilket vil føre til øgede investeringer, udveksling af idéer og bedre den gensidige forståelse. Det regionale vejledende program vil afspejle de fremskridt, der er gjort i løbet af Barcelona-processen d. v. s. aktioner på regionalt plan, hvor der er tale om spørgsmål af fælles interesse, således som det nævnes i erklæringen; programmet vil ligeledes styrke aktiviteter, der støtter decentraliseret samarbejde. Sådanne regionale aktiviteter skal dog ikke ses som en erstatning for bilaterale forbindelser. Decentraliserede tiltag For i højere grad at nå ud til de udvalgte målgrupper i befolkningerne og udvide 10. deltagelsen i MEDA-programmet til de forskellige dele af det civile samfund, der er omfattet af Euro-Middelhavspartnerskabet, bestræber Kommissionen sig på at udarbejde og gennemføre sine aktiviteter i samarbejde med de aktører, der berøres direkte af disse aktiviteter, og som har den nødvendige ekspertise til at udarbejde og gennemføre de nødvendige foranstaltninger. Bilaterale vejledende programmer formåen. 11. Hvad angår de bilaterale programmer, skal der prioriteres under hensyntagen til hvert enkelt lands økonomiske og samfundsmæssige udviklingsniveau samt dets indgåelse eller gennemførelse af institutioners associeringsaftaler skal der ved udarbejdelsen af vejledende programmer tages hensyn til Middelhavspartnernes behov, deres evne til at gøre effektivt brug af de tildelte midler, fremskridtene i den strukturelle reformproces samt de prioriteter, man i fællesskab er nået frem til, navnlig dem, der udspringer af den økonomiske dialog. forbindelse med I 12. I Maghreb-området skal støtten til Marokko først og fremmest gå til forbedring af de grundlæggende sociale ydelser (navnlig inden for uddannelses- og sundhedssystemet, med særlig vægt på landdistrikterne) samt til foranstaltninger, der sigter på at øge virksomhedernes konkurrenceevne. Sideløbende hermed støtter programmet finansielt en strategi, der på middellang sigt skal medvirke til makroøkonomisk stabilisering og omfattende strukturelle reformer. I Tunesien bevilges støtten til den økonomiske liberaliseringsproces og styrkelse af konkurrenceevnen; der satses navnlig på privatiseringsprocessen og på reformer inden for den finansielle sektor. Hertil skal føjes foranstaltninger på det sociale og miljømæssige område. Hvad angår Algeriet, bør tiltagene sigte på at opfylde afgørende sociale behov samt på jobskabelse på kort sigt samtidig med, at der gives tilskud til udvikling af de små og mellemstore virksomheder, at de tabsgivende offentligt ejede virksomheder omstruktureres, samt at der opfordres til udvikling af den finansielle sektor og til effektivisering af landets fagstruktur. 13. Hvad Machrak-landene angår, skal MED A-støtten for Egyptens vedkommende hovedsageligt ydes inden for grundlæggende undervisning og social udvikling gennem fattigdomsbekæmpelse og støtte til sociale nøglesektorer; disse tiltag bør suppleres med supplerende foranstaltninger inden for områder som økonomisk reform, uddannelse og miljøbeskyttelse. Samarbejdet med Jordan skal i første instans medvirke til at tilvejebringe de budgetmæssige ressourcer, der er nødvendige for at udjævne de betydelige makroøkonomiske skævheder, der fortsat findes, og på et senere tidspunkt forbedre beskæftigelsessituationen. M. h. t. Libanon bør der, nu hvor genopbygningen af landet er i fuld gang, navnlig lægges vægt på at styrke den offentlige administration på alle niveauer samt med særlige støtteordninger søge at styrke den økonomiske konkurrenceevne. I Syrien bør der med henblik på gradvist at styrke den økonomiske liberaliseringsproces navnlig satses på styrkelse af den offentlige sektor, både hvad angår tjenesteydelser og administration, således at der på samme tid kan skabes et gunstigere klima for den private sektor og en højere levefod for befolkningen. På Vestbredden og i Gaza vil bistanden fortsat hovedsageligt blive ydet til genopbygning af den basale infrastruktUi, støtte til opbygningen af palæstinensiske institutioner samt udvikling af den private sektor. 14. Det overordnede mål for programmet for Tyrkiet er at støtte oprettelsen af en toldunion med EU, og tiltag, der har relation til dette område, vil derfor have førsteprioritet, hvad enten det drejer sig om de nødvendige økonomiske tilpasninger eller støtte til sociale serviceydelser og beskyttelse af miljøet. Støtte til økonomiske overgangsordninger 15. Middelhavspartnerne har behov for bistand til forberedelse af frihandelsaftalerne med EU og til at hæve levestandarden. Set i et større perspektiv skal EU's bistand hjælpe med til at øge konkurrenceevnen i partnerskabslandenes økonomier med henblik på at opnå bæredygtig økonomisk udvikling, navnlig gennem øget eksport. Der vil derfor navnlig blive ydet bistand på følgende områder: • Etablering af et gunstigt økonomisk klima gennem styrkelse af de makroøkonomiske elementer og oprettelse af de nødvendige juridiske og institutionelle rammer til at sikre en konkurrencedygtig markedsøkonomi. I dette øjemed bør de strukturelle tilpasninger for de partnerskabslande, der er rede til at gennemføre de nødvendige reformer, støttes i nært samarbejde med Bretton Woods-institutionerne. • Handelslettelser, herunder rådgivning med henblik på effektivisering af told- og indirekte beskatningsordninger, harmonisering af standarder og veterinære og plantesygdomsbekæmpende foranstaltninger samt udvikling af handelsfremmende instrumenter. • Harmonisering af lovgivninger og standarder på miljøområdet. • Udvikling af den finansielle sektor ved bistandsydelse på det niveau, hvor politikkerne fastlægges, styrkelse af nationalbankerne såvel som forretningsbankerne samt en større rolle til de finansielle markeder; navnlig vil der blive lagt vægt på at stimulere til opsparing, på at landenes egne borgere selv investerer samt på fremme af (navnlig EU-baserede) investeringer i regionen. • Virksomhedseffektivisering - her tænkes navnlig på modernisering af de små og mellemstore virksomheder - gennem virksomhedsrådgivning, uddannelse og information. • Samarbejde mellem virksomheder i EU og partnerskabslandene (her tænkes først og fremmest på de små og mellemstore virksomheder), f. eks. i form af netværk, joint ventures og licens-, franchise- og underleverandøraftaler. • Støtte til privatiseringsbestræbelser for at sikre, at ejerskab, ledelse og kontrolfunktioner kommer på private hænder. • Samarbejde på energi-, transport- og telekommunikationsområdet med henblik på udarbejdelse af strategier, sammenkædning og kompatibilitet mellem infrastrukturer og netværk, kvalitetsforbedring og lavere priser på serviceydelser samt industrielt \ samarbejde, forskning og teknologisk udvikling. • Støtte til mikro-virksomheder med henblik på at støtte entreprenører og hjælp til at sikre, at alle samfundslag tager del i den økonomiske vækst. Udvikling af menneskelige ressourcer gennem ledelseseffektivisering og forbedring af kvaliteten af de erhvervsmæssige såvel som de ledelsesmæssige uddannelser. • Støtte til nytænkning i partnerskabslandene gennem øget forskning og teknologisk udvikling, indførelse af ordninger til fremme af teknologioverførsel samt formulering af tidssvarende innovationspolitikker på nationalt niveau. Styrkelse af den socioøkonomiske ligevægt 16. Med henblik på at afbøde de kortsigtede virkninger af den økonomiske overgang og forberede partnerskabslandene på fremtiden er det af største vigtighed, at denne proces ledsages af passende foranstaltninger på det socialpolitiske område. • Integreret udvikling i landområderne er fortsat en væsentlig strategi i kampen mod fattigdom og for at dæmme op for velfærdskløften mellem land- og bybefolkningen, eftersom en stor del af befolkningen i landene ved Middelhavet kulturelt og økonomisk er nært knyttet til landområderne. Landbruget er en social faktor, hvis betydning ikke begrænser sig til det rent økonomiske aspekt, og yderligere udvandring mod byerne kan få alvorlige sociale, politiske og miljømæssige konsekvenser. Særprogrammer skal også rettes mod grundlæggende behov (f. eks. vandforsyning, kloakering og energi). • Der skal frem for alt lægges vægt på at bevare den økologiske balance i partnerskabslandene ved at styrke procedurerne omkring miljøvurdering og -forvaltning, og der kan ydes rentegodtgørelse til lån fra Den Europæiske Investeringsbank til projekter af miljømæssig karakter. • Der bør ydes støtte til programmer, der sigter på at forbedre levestandarden i byområder, herunder oprettelse af sociale sikkerhedsnet gennem forebyggende beskæftigelsespolitikker og fattigdombsbekæmpende foranstaltninger. Dette kan f. eks. ske ved, at der oprettes en social fond til fremme af beskæftigelsen i dårligt stillede sociale sektorer, og som også støtter særforanstaltninger på sundheds- og uddannelsesområdet. Der kunne f. eks. ydes bistand til udarbejdelsen af socialpolitikker, navnlig hvad angår sygdoms- og arbejdsløshedsforsikring samt pensionsordninger. • Der bør ydes støtte til forbedringer i den sociale infrastruktur og af tjenesteydelser på det sociale område. Grundlæggende sundhedsarbejde kan ligeledes reducere finansieres befolkningstilvæksten. som en del af det strategiske mål, der består i at • Forbedringer inden for uddannelsessystemet bør ligeledes støttes, navnlig folkeskole- og elementær fagundervisning for piger og navnlig i landdistrikterne. Udvikling af det civile samfund 17. Udvikling af det civile samfund bør navnlig støttes gennem decentraliseret samarbejde og anvendelse af grundlæggende teknologi, og der bør opmuntres til samarbejde inden for forskning, teknologisk udvikling og teknologiformidling, således at private og offentlige aktører bringes til at virke sammen. Kulturelle aktiviteter skal støttes, hvis de fremmer dialog og udveksling mellem kulturelle foreninger og netværk. Informations- og kommunikationsaktiviteter mellem EU og partnerskabslandene bør styrkes med henblik på at opbygge et virkeligt informationssamfund, der dækker både EU og partnerskabslandene, og både arbejdsmarkedets parter og ikke-statslige organisationer bør opmuntres til at spille en aktiv rolle. Retningslinjer for det regionale vejledende program 18. Det regionale samarbejde skal ligge i forlængelse af det bilaterale samarbejde og skal omfatte de tre hovedhjørnestene i Euro-Middelhavspartnerskabet. De justeringer, der vedtages på møder afholdt som opfølgning til ministerkonferencen i Barcelona, indarbejdes i planlægningen. Det overordnede mål er at øge forståelsen mellem partnerne gennem øget kendskab til regionale politiske, sociale og kulturelle problemer og derved lette udveksling af idéer, overførsel af knowhow samt virkeliggørelse af fælles projekter af gensidig interesse. Endvidere vil EU fortsætte med at støtte fredsprocessen i Mellemøsten. 19. På det politiske område, således som det er gældende indenfor de bilaterale programmer, kan der m. h. t. foranstaltninger, der ligger inden for MEDA-forordningens kompetence, ydes støtte til demokratisk udvikling og forbedring af situationen på menneskerettighedsområdet samt til bestræbelser på at opnå øget åbenhed og større effektivitet i regeringsinstitutionerne. Endvidere kan der ydes støtte til tillidsskafeende foranstaltninger på sikkerhedsområdet. På det økonomiske og finansielle område vil der kunne ydes støtte til 20. handelsfremmende toldforordninger, oprindelsesregler, statistikker, normer samt veterinære og plantesygdomsbekæmpende foranstaltninger. foranstaltninger, navnlig angår hvad Det vil blive truffet passende foranstaltninger inden for transport, energi (her vil Euro- Middelhavs energiforummet virke som koordinerende instrument), telekommunikation og informationsteknologi, regionalt samarbejde, turisme, miljø, videnskab og teknologi, vand samt fiskeri. Netværksarbejde mellem forsknings- og udviklingscentre og økonomiske aktører med henblik på at lette overførsel af knowhow og gennemførelse af joint ventures vil der ligeledes kunne ydes støtte til. 21. På det sociale og kulturelle område vil der blive gennemført decentraliserede udvekslingsprogrammer mellem de civile dele af samfundet i EU og partnerskabslandene inden for følgende områder: højere uddannelser, medier, lokalstyre, teknologi og andre felter af fælles interesse. Yderligere foranstaltninger så som dialoger, projekter af fælles interesse eller netværkssamarbejde vil - i henhold til bestemmelserne i Euro-Middelhavspartnerskabet - blive anvendt til at støtte lokalstyre, kulturelle dialoger, medier, ungdomsudvekslinger og udvekslinger mellem de civile teknologisk udvikling, teknologioverførsel samt informations- og kommunikationsaktiviteter vil blive styrket gennem brug af moderne informationsteknologi. samfund. Forskning, Endelig kan der ydes faglig bistand til narkotikabekæmpelse og til bekæmpelse af terrorisme og international kriminalitet. Der kan blive tale om udveksling af oplysninger, datakompatibilitet og styrkelse af retssystemerne. ISSN 0254-1459 KOM(96) 441 endelig udg. DOKUMENTER DA il Katalognummer : CB-CO-96-447-DA-C ISBN 92-78-08734-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg • *o


title: ΚΟΙΝΗ ΘΕΣΗ (ΕΚ) αριθ. 58/96 η οποία καθορίστηκε απο το Συμβούλιο στις 12 Σεπτεμβρίου 1996 για τη θέσπιση της οδηγίας 96/.../ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της ..., για την τροποποιήση των οδηγιών 90/387/ΕΟΚ και 92/44/ΕΟΚ του Συμβουλίου με σκοπό την προσαρμογή του τηλεπικοινωνιακού τομέα στο ανταγωνιστικό περιβάλλον

eurovoc_concepts:
competition
harmonisation of standards
telecommunications


title: Impôts et cotisations sociales 1983-1994.,Steuern und Sozialabgaben 1983-1994.,Taxes and social contributions 1983-1994.

eurovoc_concepts:
EU Member State
financial statistics
tax


title: Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO por el que se modifica el Reglamento (CEE) Nº 4064/89 del Consejo, de 21 de diciembre de 1989, sobre el control de las operaciones de concentración entre empresas-artículos 87 y 235


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1776/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Σεπτεμβρίου 1996 για καθορισμό των επιστροφών κατά την εξαγωγή στον τομέα του γάλακτος και των γαλακτοκομικών προϊόντων

eurovoc_concepts:
export refund
milk
milk product


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1775/96, annettu 12 päivänä syyskuuta 1996, interventioelinten suorittaman viljojen haltuunoton menettelyistä annetun asetuksen (ETY) N:o 689/92 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
barley
derogation from EU law
intervention agency
product quality


title: Verordnung (EG) Nr. 1773/96 der Kommission vom 12. September 1996 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 689/92 über das Verfahren und die Bedingungen für die Übernahme von Getreide durch die Interventionsstellen

eurovoc_concepts:
cereals
derogation from EU law
farmers' income
intervention agency
product quality
reform of the CAP


title: COMMON POSITION (EC) No 58/96 adopted by the Council on 12 September 1996 with a view to the adoption of Directive 96/.../EC of the European Parliament and of the Council, of ..., amending Council Directives 90/387/EEC and 92/44/EEC for the purpose of adaptation to a competitive environment in telecommunications


title: REGLAMENTO (CE) N° 1778/96 DE LA COMISIÓN de 12 de septiembre de 1996 por el que se modifica el Reglamento (CE) n° 2993/94 por el que se fijan las ayudas para el abastecimiento de productos lácteos a las islas Canarias en virtud del régimen establecido en los artículos 2 a 4 del Reglamento (CEE) n° 1601/92 del Consejo

eurovoc_concepts:
Canary Islands
aid system
milk
milk product
supply


title: Panorama of EU industry 95-96.

eurovoc_concepts:
EU Member State
industrial statistics


title: Survey questionnaires : Waves 1-3.

eurovoc_concepts:
EU statistics
household


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1776/96 of 12 September 1996 fixing the export refunds on milk and milk products


title: GEMEENSCHAPPELIJK STANDPUNT (EG) Nr. 57/96 door de Raad vastgesteld op 12 september 1996 met het oog op de aanneming van Richtlijn 96/.../EG van het Europees Parlement en de Raad van ... betreffende de verwerking van persoonsgegevens en de bescherming van de persoonlijke levenssfeer in de telecommunicatiesector, met name in het kader van het digitale netwerk voor geïntegreerde diensten (ISDN) en van digitale mobiele netwerken

eurovoc_concepts:
cross-frontier data flow
data processing
disclosure of information
personal data
protection of privacy
telecommunications


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1780/96 DA COMISSÃO de 12 de Setembro de 1996 que altera os direitos de importação no sector dos cereais

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: Regolamento (CE) n. 1771/96 della Commissione del 12 settembre 1996 recante modalità d'applicazione delle misure specifiche per l'approvvigionamento dei dipartimenti francesi d'oltremare nel settore del luppolo

eurovoc_concepts:
French overseas department and region
hops
import licence
supply
tariff exemption


title: REGLAMENTO (CE) N° 1776/96 DE LA COMISIÓN de 12 de septiembre de 1996 por el que se fijan las restituciones a la exportación en el sector de la leche y de los productos lácteos


title: European week for health and safety at work 7 to 13 October 1996.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European social policy
European symbol
humanisation of work
occupational health
occupational safety
working conditions
workplace


title: GEMEINSAMER STANDPUNKT (EG) Nr. 58/96 vom Rat festgelegt am 12. September 1996 im Hinblick auf den Erlaß der Richtlinie 96/.../EG des Europäischen Parlaments und des Rates vom ... zur Änderung der Richtlinien 90/387/EWG und 92/44/EWG des Rates zwecks Anpassung an ein wettbewerbsorientiertes Telekommunikationsumfeld


title: Ausgaben und Einnahmen des Sozialschutzes 1980-1994.,Dépenses et recettes de protection sociale 1980-1994.,Social protection expenditure and receipts 1980-1994.

eurovoc_concepts:
EU Member State
economic statistics
social budget
social security


title: Verordening (EG) nr. 1772/96 van de Commissie van 12 september 1996 houdende bepalingen ter uitvoering van de specifieke regeling voor de voorziening van de Franse overzeese departementen met pootaardappelen

eurovoc_concepts:
French overseas department and region
import licence
potato
seed
supply
tariff exemption


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1777/96, annettu 12 päivänä syyskuuta 1996, Madeiran maitotuotteiden erityisen hankintajärjestelmän soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tuen määrittämiseksi annetun asetuksen (ETY) N:o 2219/92 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Madeira
aid system
milk
milk product
supply


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1782/96 DELLA COMMISSIONE del 12 settembre 1996 che fissa le restituzioni applicabili all'esportazione per il malto

eurovoc_concepts:
export refund
malt


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1778/96 af 12. september 1996 om ændring af forordning (EF) nr. 2993/94 om fastsættelsen af støtten for levering til De Kanariske Øer af mejeriprodukter inden for rammerne af den ordning, som er fastsat i artikel 2-4 i Rådets forordning (EØF) nr. 1601/92


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1776/96 av den 12 september 1996 om fastställande av exportbidragen för mjölk och mjölkprodukter


title: VERORDENING (EG) Nr. 1780/96 VAN DE COMMISSIE van 12 september 1996 tot wijziging van de invoerrechten in de sector granen


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1775/96 av den 12 september 1996 om ändring av förordning (EEG) nr 689/92 om fastställande av förfarandet och villkoren för interventionsorganens övertagande av spannmål


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1779/96 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Σεπτεμβρίου 1996 για καθορισμό του ύψους των επιστροφών που εφαρμόζονται σε ορισμένα γαλακτοκομικά προϊόντα τα οποία εξάγονται υπό μορφή εμπορευμάτων που δεν υπάγονται στο παράρτημα ΙΙ της συνθήκης

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1773/96 av den 12 september 1996 om ändring av förordning (EEG) nr 689/92 om fastställande av förfarandet och villkoren för interventionsorgans övertagande av spannmål


title: Vorschlag für eine VERORDNUNG (EG) DES RATES zur Ergänzung der Verordnung des Rates (EWG) Nr. 4064/89 vom 21. Dezember 1989 über die Kontrolle von Unternehmenszusammenschlüssen

eurovoc_concepts:
EU control
amendment of a law
economic concentration
merger control
turnover


title: VERORDENING (EG) Nr. 1770/96 VAN DE COMMISSIE van 12 september 1996 tot opening van gewone openbare inschrijvingen voor de verkoop, met het oog op uitvoer, van alcohol uit wijnbouwprodukten

eurovoc_concepts:
alcohol
award of contract
distillation
export
intervention agency
sale


title: Reglamento (CE) n 1775/96 de la Comisión de 12 de septiembre de 1996 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 689/92 por el que se fijan los procedimientos y condiciones de aceptación de los cereales por parte de los organismos de intervención


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1770/96 DE LA COMMISSION du 12 septembre 1996 portant ouverture de ventes par adjudications simples à l'exportation d'alcools d'origine vinique


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1771/96 av den 12 september 1996 om tillämpningsföreskrifter för den särskilda ordningen för att försörja de franska utomeuropeiska departementen med humle


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1777/96 DER KOMMISSION vom 12. September 1996 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 2219/92 mit Durchführungsbestimmungen zur Sonderregelung für die Versorgung Madeiras mit Milcherzeugnissen bezüglich der Beihilfen


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1780/96 of 12 September 1996 amending the import duties in the cereals sector


title: Panorama of EU industry 95-96.


title: Komission asetus (EY) N:o 1778/96, annettu 12 päivänä syyskuuta 1996, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1601/92 2-4 artiklassa säädetyn järjestelmän mukaista Kanariansaarten maitotuotteiden hankintaa koskevien tukien vahvistamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2993/94 muuttamisesta


title: Verordening (EG) nr. 1774/96 van de Commissie van 12 september 1996 tot vaststelling van het maximumvochtgehalte voor graan dat in het verkoopseizoen 1996/1997 in bepaalde Lid-Staten voor interventie wordt aangeboden

eurovoc_concepts:
cereals
intervention agency
marketing year
plant health control
product quality


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1779/96 af 12. september 1996 om fastsættelse af de restitutionssatser, der skal anvendes for visse mejeriprodukter, der udføres i form af varer, som ikke omfattes af traktatens bilag II


title: VERORDENING (EG) Nr. 1782/96 VAN DE COMMISSIE van 12 september 1996 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer voor mout


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1778/96 DELLA COMMISSIONE del 12 settembre 1996 che modifica il regolamento (CE) n. 2993/94 che fissa gli aiuti per l'approvvigionamento delle Canarie in prodotti del settore lattiero-caseario nel quadro del regime previsto dagli articoli da 2 a 4 del regolamento (CEE) n. 1601/92 del Consiglio


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1776/96, annettu 12 päivänä syyskuuta 1996, maito- ja maitotuotealan vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
milk
milk product


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1778/96 DA COMISSÃO de 12 de Setembro de 1996 que altera o Regulamento (CE) nº 2993/94, que fixa as ajudas para o abastecimento das ilhas Canárias em produtos lácteos, no âmbito do regime previsto nos artigos 2º a 4º do Regulamento (CEE) nº 1601/92 do Conselho


title: KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1781/96, annettu 12 päivänä syyskuuta 1996, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
stone fruit


title: Neuvoston 12 päivänä syyskuuta 1996 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 58/96 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/.../EY antamiseksi neuvoston direktiivien 90/387/ETY ja 92/44/ETY muuttamisesta niiden mukauttamiseksi kilpailua suosivaan ympäristöön televiestinnän alalla

eurovoc_concepts:
competition
harmonisation of standards
telecommunications


title: Commission Regulation (EC) No 1773/96 of 12 September 1996 amending Regulation (EEC) No 689/92 fixing the procedure and conditions for the taking-over of cereals by intervention agencies

eurovoc_concepts:
cereals
derogation from EU law
farmers' income
intervention agency
product quality
reform of the CAP


title: POSICIÓN COMÚN (CE) Nº 57/96 aprobada por el Consejo el 12 de septiembre de 1996 con vistas a la adopción de la Directiva 96/.../CE del Consejo, de ..., relativa a la protección de los datos personales y de la intimidad en relación con el sector de las telecomunicaciones y, en particular, la red digital de servicios integrados (RDSI) y las redes móviles digitales públicas


title: Reglamento (CE) n° 1774/96 de la Comisión de 12 de septiembre de 1996 por el que se fija el contenido máximo de humedad de los cereales ofrecidos a los cereales ofrecidos a la intervención en determinados Estados miembros durante la campaña de 1996/97


title: KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1770/96 af 12. september 1996 om salg ved almindelig licitation af vinalkohol til eksport


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1782/96 of 12 September 1996 fixing the export refunds on malt


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1774/96 af 12. september 1996 om fastsættelse af det største vandindhold i korn, der tilbydes til intervention i visse medlemsstater i høståret 1996/97


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1778/96 DE LA COMMISSION du 12 septembre 1996 modifiant le règlement (CE) n° 2993/94 fixant les aides pour l'approvisionnement des îles Canaries en produits laitiers dans le cadre du régime prévu aux articles 2 à 4 du règlement (CEE) n° 1601/92 du Conseil

eurovoc_concepts:
Canary Islands
aid system
milk
milk product
supply


title: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION. CORRIGENDUM N o u v e l l es p a g es 37 à 46 A n n u l l e nt et COM(96)313 f i n al du 1 2. 0 9. 96 r e m p l a c e nt c e l l es du fi Bryssel den 2 2. 1 0. 1 9 96 KOM(96) *I3 slutlig /2 %/ 0224(CNS) CONCERNE UNIQUEMENT LES VERSIONS : F I. et SU MEDDELANDE FRÄN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GRANSKNING AV KONCENTRATIONSFÖRORDNINGEN I or slag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företagskoncentrationer artiklarna 87 och 235 (framlagt av Komissionen) ÖVERSYN AV KONCENTRATIONSFORORDNINGEN SYNPUNKTER PÅ GRÖNBOKEN FRÅN SAMMANSLUTNINGAR Tröskelvärden Anmälan i flera medlemsstater Samriskföretag 1 2. 3. 4. " Andra frågor Industrins och arbetsgivarnas centralförbund i Finland 1. 2. Positiv till en sänkning av tröskelvärdena enligt kommissionens förslag. Stödjer en praktisk lösning för anmälan i flera medlemsstater. Industriellenvereinigung Österreichs 1. 2. 3. 4. Positiv till den föreslagna sänkningen av tröskelvärdena. Tvåtredjedelsregeln bör upphävas i ärenden för vilka anmälan -i fler än två medlemsstater är nödvändig. I fråga om ärenden som anmäls i flera medlemsstater bör det alltid vara möjligt att ansöka om att få ärendet behandlat av kommissionen, även om de föreslagna tröskelvärdena inte uppnås (utom om det gäller ärenden av mindre betydelse). Samriskföretag: Utöka artikel 3. 2 i koncentrationsförordningen så att den omfattar alla samriskföretag, oavsett om de fyller samtliga funktioner eller inte, utom skensam riskföretag (samriskföretag som är förtäckta karteller) (alternativ Nb). Positiv till en uttrycklig rättslig grund för att godta åtaganden under den första fasen. Positiv till förslaget om ytterligare begränsningar under den första fasen och till större flexibilitet vid tillämpningen av artikel 7. Anser också att artikel 9 inte bör utökas så det äventyrar principen om en enda kontroll. Positiv till de föreslagna ändringarna av artikel 22 med undantag för det föreslagna uppskjutandet av koncentrationer som granskas enligt denna artikel. British Retail Consortium 1. 2. 3. 4. Emot en sänkning av tröskelvärdena inom detaljhandelssektorn och skulle i stället vilja höja tröskelvärdena inom denna sektor. Inom ett system för anmälan i flera medlemsstater bör anmälan till kommissionen vara frivillig. Känner inte till några problem till följd av nuvarande praxis i fråga om samriskföretag, men man föredrar alternativ le. Positiv till en uttrycklig rättslig grund för att godta åtaganden under den första fasen. Irish Business and Employers Association 1. 2. 3. 4. Stödjer kommissionens förslag att sänka tröskelvärdena Stödjer även förslaget att kommissionen bör ha exklusiv behörighet i ärenden som är anmälningsbara i flera medlemsstater men inte uppnår tröskelvärdena. Stödjer förbättringar av de förfaranden som gäller behandlingen av samriskföretag. Stödjer godtagandet av åtaganden under undersökningens första fas. Fédération bancaire de l'Union Européenne 1. 2. Motsätter sig en sänkning av tröskelvärdena. Skulle föredra ett förslag som utvidgar gemenskapens befogenheter för koncentrationer: Över lägre tröskelvärden på 2 miljarder ecu och 100 miljoner ecu. Tre eller flera berörda nationella myndigheter. £. Positiv till att nettointäkter från bankverksamhet används som grund för beräkning av bankernas omsättning. Wirtschaftskammer Österreich 1. 2. 3. 4. Positiv till en sänkning av tröskelvärdena, utom för banker och försäkringsbolag. Tvåtredjedelsregeln bör behållas. Alla" koncentrationer som är anmälningsbara i två medlemsstater har inte automatiskt en gemenskapsdimension De nationella systemen bör harmoniseras Samriskföretag: Förbättra förfarandet för samriskföretag som fyller samtliga funktioner. Positiv till att nettointäkter från bankverksamhet används som grund för att beräkna omsättningen i kredit- och finansinstitut. Bundesverband der Deutschen Industrie 1. 2. Positiv till förslaget att sänka tröskelvärdena. Dessutom bör tvåtredjedelsregeln avskaffas. lösningen anser man vara att koncentrationer som är Den näst bästa anmälningsbara flera medlemsstater handläggs på gemenskapsnivå. i Medlemsstaterna bör avgöra om deras nationella lagstiftning är tillämplig och om ^ det inte görs några invändningar inom en bestämd tid skall den nationella lagstiftningen anses tillämplig. Samriskföretag: Tillämpa koncentrationsförordningens förfarande och materiella bedömningar på âliâ samriskföretag, oavsett om de fyller samtliga funktioner eller inte, utom sken sam riskföretag (samriskföretag som är förtäckta karteller) (alternativ lib). En lösning måste dock hittas så att kooperativa samriskföretag under tröskelvärdena kan omfattas av principen med en enda kontroll. Positiv till en uttrycklig rättslig grund för godtagandet av åtaganden under den första fasen. Positiv till den föreslagna ändringen av artikel 9, inga ytterligare ändringar bör göras avbestämmelserna om hänskjutande enligt denna artikel. 3. 4. Centre Européen des Entreprises à participation publique 1. 2. 3. 4. sänkning En Tvåtredjedelsregelnjbör behållas. av de nuvarande tröskelvärdena är inte berättigad. Skulle föredra ett förfarande där företagen kan välja mellan den enda kontrollen på gemenskapsnivå och de olika nationella myndigheterna. Denna möjlighet skulle kunna införas i artikel 22. Anser att ett förfarandemässigt tillvägagångssätt är bäst och föredrar alternativ la och Ib. Är tveksam till förslaget som rör förenklingen av artikel 9 för ärenden som rör en icke betydande del av gemenskapens marknad. Uttrycker betänkligheter angående godtagandet av åtaganden under den första fasen. Emot harmoniseringen av den period under vilken koncentrationer inte får genomföras. Efterfrågar nya kriterier för bedömning av ärenden Fédération des Entreprises de Belgique 1. 3. 4. Föreslår en alternativ lösning: Mellan 5 miljarder ecu och 2 miljarder ecu och mellan 250 miljoner ecu och 100 miljoner ecu skulle företagen ha möjlighet att välja om de vill göra en anmälan till kommissionen eller till en eller flera nationella myndigheter. Föredrar de "materiella och förfarandemässiga" alternativen Ila eller lib. Föredrar en uttrycklig rättslig grund för godtagandet av åtaganden under den första fasen (som längst två veckors förlängning av den första perioden). Confederation of British Industry 1. Positiv till den sänkning som kommissionen föreslår och till att tvåtredjedelsregeln behålls. •\ -f 2. 3. 4. Om tröskelvärdena inte sänks stödjer CBI kommissionens lösning med anmälan i flera medlemsstater. Ett särskilt förfarande bör tillgripas för anmälningar när två eller flera nationella myndigheter berörs. Frivilliga anmälningssystem bör inbegripas. Föredrar ett frivilligt system för anmälan i flera medlemsstater. Flertalet av de svarande stödjer alternativ Ila. Stödjer kommissionens förslag som rör artiklarna 9 och 22. Positiv till att ge kommissionen uttryckliga befogenheter att godta och verkställa åtaganden under den första fasen Positiv till de andra ändringarna. Stödjer kriteriet med intäkter från bankverksamhet. European Public Telecommunications Network Operators' Association 1. 2. 3. 4. Stödjer en sänkning av tröskelvärdena. Om de övergripande tröskelvärdena inte sänks är ETNO positiv till en utvidgning av kommissionens exklusiva behörighet åtminstone för anmälningar i flera medlemsstater. Stödjer förslaget att harmonisera bedömningsförfarandena för kooperativa och koncentrativa samriskföretag. Förespråkar en utökning av koncentrations förordningens räckvidd till alla ärenden som gäller kooperativa samriskföretag av strukturell karaktär. Beklagar att det inte automatiskt ges undantag för ärenden av mindre betydelse Föredrar en uttrycklig rättslig grund för åtaganden under den första fasen (som längst två veckors förlängning av den första fasen). Efterfrågar nya kriterier för bedömning av ärenden. Centre National du Patronat Français 1. 2. 3. 4. Flertalet är emot en sänkning av de nuvarande tröskelvärdena. Flertalet är positiva till att kommissionen ges exklusiv befogenhet att behandla koncentrationer: Över lägre tröskelvärden på 2 miljarder ecu och 100 miljoner ecu. Där minst tre nationella myndigheter berörs. Under en två veckorsperiod skall medlemsstaterna kunna avgöra om deras nationella lagstiftning är tillämplig. Ett invändningsförfarande för medlemsstaterna. - - Menar att alternativ Ila i grönboken vore det bästa. Dessutom förordas en ny genomförandeförordning för kooperativa samriskföretag som inte fyller samtliga funktioner i syfte att garantera rättssäkerheten och snabbheten i beslutsprocesserna. Vill att artiklarna 9 och 22 behålls i nuvarande form. Förordar en uttrycklig rättslig grund för åtaganden under förfarandets första fas (ingen förlängning av emnånadsperioden). Stödjer kriteriet med nettointäkter från bankverksamhet. Beklagar att det inte finns ett särskilt förslag för transaktioner av mindre betydelse. Deutscher Industrie- und Handelstag 1. 2. 3. 4. Positiv till den föreslagna sänkningen av tröskelvärdena till 2 miljarder ecu och 100 miljoner ecu. Tvåtredjedelsregeln bör avskaffas eller ersättas av en trefjärdedel sregel. I andra hand bör koncentrationer som är anmälningsbara i flera medlemsstater behandlas på gemenskapsnivå, under förutsättning att man kan finna ett smidigt system. Samriskföretag: Skapa nya förfaranden för behandling av kooperativa samriskföretag som fyller samtliga funktioner genom en ny förordning, för att därigenom förenkla förfarandena och främja snabba beslut och rättssäkerhet (alternativ la) eller göra kooperativa samriskföretag som fyller samtliga funktioner föremål för förfarandena i koncentrationsförordningen och lämna de två materiella bedömningarna för sig (alternativ Ib). Positiv till en uttrycklig rättslig grund för godkännande av åtaganden under den första fasen och till de föreslagna förbättringarna av förfarandena för hänskjutande (artiklarna 9 och 22). Association des Grandes Entreprises Françaises 1. Majoriteten av AGREF. s medlemmar är för en sänkning av tröskelvärdena till 2 miljarder ecu och 100 miljoner ecu. 2. Följande vore en tänkbar lösning för AGREF: Lägre tröskelvärden på 2 miljarder ecu och 100 miljoner ecu. Frivillig anmälan till kommissionen mellan de nuvarande tröskelvärdena och dessa lägre tröskelvärden. 3. 4. En annan lösning skulle kunna hittas med hjälp av artikel 22. AGREF tycker att alternativ Ila vore det bästa. Artikel 9 bör behållas i nuvarande form. Ansluter sig till kommissionens förslag om gemensam begäran enligt artikel 22. Förordar en uttrycklig rättslig grund för åtaganden under den första fasen och kriteriet med nettointäkter från bankverksamhet. Internationella handelskammaren 1. Det stora flertalet av medlemmarna stödjer en sänkning av tröskelvärdena enligt kommissionens förslag. V Stödjer kommissionens förslag vad gäller anmälningar i flera medlemsstater när två nationella myndigheter, på grundval av obligatorisk eller frivillig anmälan, har behörighet att pröva en koncentration. Samtycker till de lägre tröskelvärdena på 2 miljarder ecu och 100 miljoner ecu. ICC stödjer alternativ lib. Näst bäst anser de alternativ Ila vara. ICC föreslår att transaktioner av mindre betydelse inte skall omfattas av koncentrationsförordningen. Föredrar en uttrycklig rättslig grund för åtaganden under den första fasen Verband der Versicherungsunternehmen Österreichs 1. 2. 3. 4. Positiv till den föreslagna sänkningen av tröskelvärdena. Tvåtredjedelsregeln bör behållas. Koncentrationer som är anmälningsbara i flera medlemsstater bör handläggas på gemenskapsnivå om de berörda företagen så begär. Samriskföretag: Positiv till harmoniserad behandling, särskilt när det gäller proceduraspekterna. Positiv till en uttrycklig rättslig grund för godkännande av åtaganden under den första fasen Union Espanola de Entidades Aseguradoras 1. Medlemmarna föredrar antingen status quo eller en sänkning av tröskelvärdena till 3 miljarder ecu och 200 miljoner ecu. Flertalet önskar en trefjärd ed elsregel. Fédération Française des Sociétés d'Assurances 1. Emot en sänkning av de nuvarande tröskelvärdena o Positiv till att kommissionen ges exklusiv behörighet for koncentrationer under de nuvarande tröskelvärdena när minst tre nationella myndigheter berörs. Önskar att ett förfarande med förhandsanmälningar införs för att kommissionens befogenhet skall kunna avgöras. Vill att artikel 9 behålls i nuvarande form. Önskar särskilda bestämmelser för samriskföretag av mindre betydelse. Önskar klargöranden av artikel 5, särskilt när det gäller försäkringsbranschen. Associazione Nazionale fra le Imprese Assicuratrici ¥ •* 1 Stödjer en utökad exklusiv behörighet för kommissionen i linje med principen om en enda kontroll, antingen genom att tröskelvärdena sänks eller genom ett förfarande för anmälningar i flera länder. British Insurers' International Committee 1. 2. Positiv till m finkning av tröskelvärdena i samband med koncentrationer som berör mer än tft land. Positiv till att kommissionen får behörighet att pröva koncentrationer som är anmäl ni ngsb^rt i flera medlemsstater 3. Vad gäller sa,roriskföretag stöds både alternativ Ila och lib. Confindustria 1. Positiv till kommissionens förslag att sänka tröskelvärdena. Som alternativ föreslås en progressiv sänkning av tröskelvärdena. % Vad gäller sv»riskföretag förordas alternativ la. Chambre de Commerce et d'Industrie de Paris 1. 4. Önskar behålla de nuvarande tröskelvärdena. Samtidigt önskar man dock en harmonisering av kontrollbegreppet i nationell lagstiftning genom ett direktiv Stödjer införandet av en rättslig grund för åtaganden under den första fasen. Önskar nya kriterier för bedömning av ärenden. Nederländska arbetsgivarorganisationen 1. 2. Förespråkar en sänkning av tröskelvärdena. Anser att anmälningar i flera medlemsstater är ett problem. Stödjer följande lösningar: - - Två berörda nationella myndigheter. Obligatorisk anmälan till kommissionen endast om de två berörda nationella myndigheterna har ett system med obligatorisk anmälan. Annars bör företagen ha möjlighet att välja. 3. Föredrar altenativ Ila. Conseil Européen de l'Industrie Chimique 1. Stödjer kommissionens förslag att sänka tröskelvärdena. 7 I fråga om samriskföretag stödjer man ett förslag som skulle innebära att alla typer av samriskföretag omfattas av likartade villkor och förfaranden. Confederacion Espanola de Organizaciones Empresarialcs (synpunkter från 1995) 1. Förespråkar en sänkning av tröskelvärdena enligt kommissionens förslag. UNICE 1. 2. 3. 4. En stor majoritet av UNICE:s medlemsorganisationer är för en sänkning av tröskelvärdena till 2 miljarder ecu och 100 miljoner ecu. Nästan alla medlemsorganisationer vill ha kvar tvåtredjedelsregeln. Dessutom håller UNICE helt med kommissionen om de fördelar den enda kontrollen innebär för företagen. inte tröskelvärdena Om av UNICE:s medlemsorganisationer att ett särskilt förfarande bör tillgripas när anmälan av koncentrationen krävs i två eller flera medlemsstater. Ett frivilligt system bör ingå. Medlemsstaterna bör få en vecka på sig att avgöra sin behörighet. sänks menar en majoritet De berörda företagen bör kunna välja att anmäla antingen till kommissionen eller till de relevanta nationella myndigheterna. Majoriteten av UNICEs medlemsorganisationer stödjer alternativ Ib. Det finns dock även ett betydande stöd för alternativ Ila. Det är angeläget att förbättra den nuvarande situationen. Efterfrågar ett förenklat förfarande för ärenden av mindre betydelse. Stödjer en uttrycklig rättslig grund för åtaganden under den första fasen. Industri- och. handelskammaren i Aten 1. -Önskar behålla de nuvarande tröskelvärdena och fastställa särskilda högre tröskelvärden för handelsföretag. Om en sänkning skulle visa sig nödvändig bör dock artikel 9 utvidgas När det gäller att lösa problemet med anmälningar i flera medlemsstater måste man se till att lösningen inte medför praktiska svårigheter 3. Föredrar alternativ Ib för behandlingen av samriskföretag Amerikanska Handelskammaren i Belgien (EU-kommitten) 1. 2. "Stödjer en sänkning av tröskelvärdena (2 miljarder ecu och 100 miljoner ecu). Anser att EG skall ha jurisdiktion vid anmälningar i två eller flera medlemsstater. Som en alternativ lösning föreslås en sänkning av tröskelvärdena till 2 miljarder ecu och 100 miljoner ecu, samtidigt som tvåtredjedelsregeln förändras till en regel grundad på en lägre procentsats. A L 3 4. Positiv till alternativ Ila. Stödjer förslaget avseende bruttointäkter från bankverksamhet. FEMGED (Fédération Européenne des Moyennes et Grandes Entreprises de Distribution) 1. - Emot en sänkning av tröskelvärdena. Groupement Européen des Caisses d'Epargne 1. 2. 4. Ger uttryck för ett intresse att sänka tröskelvärdena för att undvika behovet av anmälningar i flera medlemsstater. En harmonisering av de nationella kontrollsystemen skulle också vara önskvärd. Genom kommissionens andrahandslösning skulle behovet av anmälningar i flera medlemsstater undvikas, men det bör övervägas om inte minst tre medlemsstater måste beröras innan en koncentration kan sägas ha betydelse för hela gemenskapen. Vill att det nuvarande kriteriet för beräkning av bankernas omsättning skall behållas. ISSN 1024-4506 KOM(96) 313/2 slutlig DOKUMENT SV 08 Katalognummer : CB-CO-96-535-SV-C ISBN 92-78-10595-3 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 1 •/


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1775/96 af 12. september 1996 om ændring af forordning (EØF) nr. 689/92 om fastsættelse af fremgangsmåden ved og betingelserne for interventionsorganernes overtagelse af korn

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
barley
derogation from EU law
intervention agency
product quality