eurovoc_concepts:
Baltic Sea
North Sea
authorised catch
fishing regulations
sea fish

text: •ie -it COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 09 09. 1996 COM(%) 405 final Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) amending, for the 4th time, Regulation (EC) No. 3074/95 fixing, for certain fish stocks and groups of fish stocks, the total allowable catches for I99(> and certain conditions under which they may he fished (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM The objective of the present proposal is to fix fishing possibilities for certain stocks of fish and to allocate these equitably to Member States. The fixing and the sharing of possibilities for fishing falls exclusively within the competence of the Community and arises from obligations set out in Article 8(4) of Regulation (EEC) n° 3760/92 of the Council of 20 December 19921, establishing a Community regime for fishing and aquaculture. Within the framework of the bilateral consultations on the reciprocal fishing rights between the Community and Norway, the Community share for North Sea plaice has been increased and the part of the TAC of blue whiting available to Norway in areas Vb (EC zone), VI and VII has been increased. Within the framework of the bilateral consultations on the reciprocal fishing rights between the Community and Poland, the Community share for Baltic cod has been decreased. This proposal intends to address these matters by modifying Council Regulation (EC) N° 3074/95. O. J. No L389, 31. 12. 1992, p. l Proposal for a COUNCIL REGULATION (EC) amending, for the 4th time, Regulation (EC) No. 3074/95 fixing, for certain fish stocks and groups of fish stocks, the total allowable catches for 1996 and certain conditions under which they may be fished THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No. 3760/92 of 20 December 1992 establishing a Community system for fisheries and aquaculture1 as amended by the Act of Accession of Austria, Finland and Sweden, and in particular Article 8 (4) thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Whereas under the terms of Article 8 (4) of Regulation (EEC) No 3760/92 it is incumbent upon the Council to establish the total allowable catches (TACs) by fishery or group of fisheries; Whereas Regulation (EC) No. 3074/952 fixes, for certain fish stocks and groups of fish stocks, the TACs for 1996 and certain conditions under which they may be fished; Whereas, within the framework of the bilateral consultations on the reciprocal fishing rights between the Community and Norway, the Community share for North Sea plaice has been increased and the part of the TAC of blue whiting available to Norway in areas Vb (EC zone), VI and VII has been increased; Whereas, within the framework of the bilateral consultations on the reciprocal fishing rights between the Community and Poland, the Community share for Baltic cod has been decreased; Whereas Council Regulation (EC) No. 3074/95, lastly amended by Council Regulation (EC) No. 1602/963, should therefore be amended accordingly, O. J. No L 389, of 31. 12. 1992, p. l 2 3 O. J. No L 330, of 30. 12. 1995, p. l O. J. No L 198, of 08. 08. 1996, p. l HAS ADOPTED THIS REGULATION Article I The annex to this Regulation shall replace the corresponding elements of the Annex to Regulation (EC) No 3074/95. Article 2 This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, For the Council, The President - 3~ ANNEX Species: Plaice Pleuronectes platessa Zone: lia (1), IV (1 ) (2) Waters of the Community as constituted in 1994 Of which no more than 40 000 tonnes may be fished in waters under the sovereignty or jurisdiction of Norway. België / Belgique Danmark Deutschland FJIada Espafia France Ireland Italia Luxembourg Nederland Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC (2) TAC 4900 15920 4590 920 30600 22650 79580 81 000 ISpecies: Blue whiting Micromesistius poutassou Zone: Vb(1),VI, VII (1 ) (2) (3) (*) Community waters. Of which 5000 tonnes may be fished either in ICES Divisions Vb(EC zone), VI, VII or Vllla. b. d. Available to all Member States, except Spain, Portugal, Sweden and Finland Precautionary TAC België / Belgique Danmark Deutschland Ellada Espafia France Ireland Italia Luxembourg Nederland Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC 20000 (2) 1500 47500 (3) 69000 350000 (*) ISpecies: Cod Gadus morhua Zone: lllbcd (1) Community waters Excluding an additional 601 of flatfish as bycatch in waters of the Community as constituted in 1994 Of which, for Germany and Denmark together, no more than 11001 may be fished in the Estonian zone, no more than 7001 in the Latvian zone, and no more than 700 t in the Lithuanian zone. (4) Of which no more than 1351 may be fished in the Latvian zone België / Belgique Danmark Deutschland Ellada Espafia France Ireland Italia Luxembourg Nederland Osterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EC TAC 45910 20070 2260 (4) 33895 (2) 102135 (3) 103915 - M- •" TSSKTJ254-1475 COM(96) 405 Final DOCUMENTS EN 03 11 Catalogue number : CB-CO-96-397-EN-C ISBN 92-78-07677-5 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg


title: Rapport från kommissionen till rådet om ansökan om enskilda gränser för producenter i de årliga bidragssystemen för tackor samt am- och dikor

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
agricultural quota
reform of the CAP
sheep
suckler cow

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 09. 09. 1996 KOM(96) 430 slutlig RAPPORT FRÄN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OM ANSÖKAN OM ENSKILDA GRÄNSER FÖR PRODUCENTER I DE ÄRLIGA BIDRAGSSYSTEMEN FÖR TACKOR SAMT AM- OCH DIKQR RAPPORT OM ANSÖKAN OM ENSKILDA GRÄNSER FÖR PRODUCENTER I DE ÅRLIGA BIDRAGSSYSTEMEN FÖR TACKOR SAMT AM- OCH DIKOR I. n. INLEDNING 2 DEN NÖDVÄNDIGA KONTROLLEN AV PRODUKTION OCH GEMENSKAPSUTGIFTER a) b) Produktion Gemenskapskostnader 4 5 m. VERKNINGSGRADEN HOS RÅDETS GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER VILKA OMFATTAS AV MEDLEMSSTATERNAS BEHÖRIGHET a) b) c) d) e) Referensåret och den ursprungliga fördelningen av rättigheter De ursprungliga nationella reserverna Systemet för överlåtelse av kvoter och upplåtelse Förvaltande av de nationella reserverna Känsliga områden - 6 7 7 8 9 IV. FUNKTIONEN FÖR KOMMISSIONENS FÖRESKRIFTER FÖR ANSÖKAN OM ENSKILDA GRÄNSER FÖR PRODUCENTER a) b) c) Enskilda gränser Användningsföreskrifter överlåtelse och upplåtelse V. UTVÄRDERING AV KVOTSYSTEMEN OCH SLUTSATSER a) b) c) d) e) Kontroll av produktion och utgifter Nationella reserver och deras förvaltande System för överlåtelse av kvoter Känsliga områden Slutsatser 10 10 10 11 12 12 13 13 BILAGOR I. II III. IV. V. VI VII. VIII. IX X. XI. XII XIII. XIV Nöt- och faiköttsproduktion och konsumtion - EU15 (1986-1996) Antalet am- och dikor och mjölkkor i EG-12 (1989-1995) Gemenskapsutgifter for bidrag for tackor och am- och dikor (1980-1995) Ansökan om enskilda gränser för producenter i medlemsstater • bidrag för tackor-EG12 Ansökan om enskilda grinser för producenter i medlemsstater - bidrag för am- och dikor-EG12 Enskilda gränser för producenter i de nya medlemsstaterna- bidrag för tackor samt am- och dikor Enskilda rättigheter till bidrag för får och getter -EU1S Enskilda rättigheter till bidrag för am- och dikor • EU15 Utvecklingen för begäran om bidrag för tackor samt am- och dikor (1992-1995) Verksamhet inom den nationella reserven 1993 - bidrag för tackor Verksamhet inom den nationella reserven 1993 - bidrag för am- och dikor Verksamhet inom den nationella reserven 1994 - bidrag för tackor Verksamhet inom den nationella reserven 1994 - bidrag för am- och dikor Tidsplan för ansökan om bidrag för tackor 1995 - EU 15 INLEDNING Enligt rådets förordning (EEG) nr 3013/89 och nr 805/68 skall kommissionen före den 1 juli 1996 lägga fram en rapport om tillämpningen av de arrangemang som fastställts inom ramen för de enskilda gränserna för producenter i de årliga bidragssystemen för tackor respektive am- och dikor tillsammans med, i tillämpliga fall, eventuellt nödvändiga förslag. Denna rapport uppfyller detta krav. Rapporten har utformats för att ge en överblick över de administrativa erfarenheterna för tillämpningen av bidragskvotsystemet sedan reformen år 1992. Rapporten påbörjades före den nuvarande BSE-krisen och den återger inte kommissionens synpunkter på hur nötköttsordningen skall anpassas som följd av krisen. Den utgör dock en del av den bakgrund som bör beaktas när förslag om ändring av nötköttsordningen utvärderas. lösningar på två vanliga problem Ursprunget till bidragskvoterna kan spåras till 1992 års reform av den gemensamma jordbrukspolitiken då man sökte finna inom gemenskapens sektorer för får- och nötkött: tendensen att den inhemska produktionen ökar i förening med ökande utgifter för gemenskapen. Inom farsektorn undergrävdes gemenskapens priser av 1980-talets stigande produktion som stimulerades av lättillgängliga bidrag, och på grund av den priskompenserande beräkningsmetoden för bidraget för tackor orsakade detta en dramatisk ökning av gemenskapens utgifter. Inom nötköttssektorn gav reformen efter flera år av stora överskott möjlighet att byta politik, i ljuset av nödvändiga produktionsanpassningar till inhemska konsumtionstendenser och exportmöjligheter, i synnerhet de som berörde de då förestående GATT-åtagandena, bort från stöd för nötköttspriser genom dyrbara interventionsmekanismer och mer i riktning mot direkta betalningar till producenterna som bidrag. Inom sektorn för farkött svarade kommissionen på dessa påtryckningar med att i samband med 1992 års reform föreslå att den stabilisator som visat sig vara oduglig i fråga om produktionskontroll ersätts med kravet på att en producent måste inneha en rättighet till varje bidrag för tackor; kommissionen föreslår vidare att det upprättas enskilda gränser för producenter för ett antal av dessa rättigheter, en åtgärd som är mer känd som införandet av systemet med "enskilda kvoter". Syftet med denna åtgärd var att begränsa antalet djur som hålls av enskilda producenter, eftersom boskapsuppfödning utan bidrag i de flesta fall inte lönar sig. Vad gäller nötköttssektorn ledde kompromissen om hela 1992 års reform till att idén med enskilda kvoter även kom att omfatta am- och dikor. Orsaken till detta var att rådets kompromiss innehöll en större ökning av bidrag för am- och dikor än kommissionen föreslagit och att rådet ville säkerställa att denna ökning inte leder till en okontrollerad ökning av am- och dikor. Dessutom visade sig införandet av gränser för berättigande till bidrag inom nötköttssektorn värdefull i slutskedet av GATT-förhandlingarna i anslutning till 1992 års reform. Â De grundläggande förordningarna för de två sektorerna1, som i stort liknar varandra, fastställer att enskilda kvoter skall fördelas till varje verksam producent på grundval av det antal bidrag som betalades ett föregående "referensår"2, särskilt till den sektor det gäller. Medlemsstaterna gavs också en viss frihet att välja referensår. Allmänna regler för de fall där producenter inte begärt bidrag under referensåret och för fördelning av rättigheter inom producentgrupper stiftades också. Som en konsekvens av detta utgjorde den totala summan av alla enskilda gränser för producenter ett tak för produktionskapaciteten inom dessa sektorer och satte en maximigräns för gemenskapsutgifter som stöd till dem. Vidare upprätthölls synen på begränsningen av produktionskapaciteten i de båda sektorerna genom att det totala antalet rättigheter för bidrag för tackor och am- och dikor fastställdes i vart och ett av de nya medlemsländer som gick med i unionen 1995. Detta beslutades som en del av anslutningsfördragen. Rådets lagstiftning gav också producenterna möjlighet att varje år anpassa det antal rättigheter de har till bidrag genom bestämmelserna för överlåtelse och tillfällig kvotupplåtelse om en medlemsstat så skulle önska. Medlemsstaterna gavs valet att skapa ett "kommersiellt" system för överlåtelser som låter producenterna komma överens direkt med varandra eller ett "administrativt" system i vilket rättigheterna överlåts via den nationella reserven. Endast en medlemsstat, Frankrike, valde det senare alternativet. Förutom i vissa avgränsade områden i varje medlemsstat ur vilket inga rättigheter får föras, eftersom får- eller nötköttsproduktion är särskilt viktigt, har en producent rätt att överlåta rättigheter till en annan producent, antingen tillsammans med eller utan sitt jordbruksföretag. Överlåtelser utan jordbruksföretag måste dock lämna upp till 15 % av de överförda rättigheterna till den nationella reserven, ett förfarande som är känt som "syphon". Den nationella reserven för bidragsrättigheter i varje medlemsstat fastställdes genom att man höll kvar mellan 1 och 3 % av den ursprungliga enskilda fördelningen av rättigheter och föreslagna prioriterade producentkategorier, som fastställdes enligt varje medlemsstats egna kriterier. Dessutom rättigheter bland att omfördela användes för Artiklarna Sa - 3d i förordning (EEG) nr 3013/89 för farsektom och artiklarna 4e och 4f i förordning (EEG) nr 805/68 för nötköttssektorn. Rådets tidigare regel för kreatursgränser inom farsektom, genom vilken betalningen av bidrag för tackor gjordes på hela beloppet till producenter som endast hade 1 000 tackor i mindre gynnade områden och 500 tackor utanför mindre gynnade områden, blev överflödig och avskaffades frän 1995 och framåt blev på grund av införandet av enskilda kvoter. Nettoeffekten på en producents kvoter blev att de rättigheter som låg ovanför kreatursgrinserna (för vilka producenten hade kunnat beglra bidrag på halva beloppet) omvandlades till rättigheter på hela beloppet för halva antalet 3 samtyckte rådet till upprättandet av en icke förverkningsbar ursprunglig reserv som motsvarar 1 % av summan av rättigheterna i de mindre gynnade områdena. Rådet instruerade därefter kommissionen att utforma föreskrifter för tillämpningen av de kvotsystem3 som, med anledning av likheterna mellan sektorerna i rådets politik, följde samma synsätt i sin ursprungliga tillblivelse och efterföljande förändringar. Slutligen föreslog rådet också att kommissionen, före den 1 juli 1996, skulle framlägga en rapport om tillämpningen av arrangemangen som föreskrivits i planerna för båda sektorerna, då det är lämpligt tillsammans med eventuella nödvändiga förslag. Denna rapport uppfyller denna begäran och behandlar produktionen och politikens budgetkonsekvenser och resultaten av de viktigaste av rådets bestämmelser som fastställts under vad som varit en preliminär period för att skapa systemet. Den grundar sig på den information som kommissionen har fått av medlemsstaterna och eventuella synpunkter kommer att inskränka sig till de områden där uppgifter är tillgängliga. 4 Till största delen påverkade de beskrivna åtgärderna endast de medlemsstater som var en del av unionen före reformen om den gemensamma jordbrukspolitiken. Där det är lämpligt kommer dock nya medlemsstater att inbegripas i värderingen. Dessutom presenteras en kort genomgång av de genomförandeföreskrifter som antagits av kommisssionen. II. DEN NÖDVÄNDIGA KONTROLLEN AV PRODUKTION OCH GEMENSKAPSUTGIFTER a) Produktion Bilaga I visar utvecklingen för får- och nötköttsproduktionen under de fem år som föregick 1992 års reform och utvecklingen av dessa parametrar efter införandet av den enskilda kvotpolitiken. framgår tydligt att kvotpolitiken effektivt har stabiliserat gemenskapens Det farköttsproduktion till runt 1,15 miljoner ton per år, ett resultat som inte skulle ha kunnat uppnås med hjälp av den stabiliseringsmekanism som tidigare fanns i samma syfte. Däremot så visar inte uppgifterna för nötköttssektorn samma grad av minskning i produktionen. Reformen trädde i kraft mot slutet av en period av nedgång i produktionen (1991-1994). Produktionen har nu återhämtat sig och kommer att fortsätta öka, trots att antalet mjölkkor har minskat. Ökningen beror på att antalet am- och dikor i EU har ökat väsentligt under de senaste åren (bilaga II). Denna ökning av antalet am- och dikor beror på att det trots införandet av enskilda kvoter har skett en påtaglig ökning av det totala antalet bidragsrättigheter som fastställts då systemet infördes, nämligen: Kommissionens förordning (EEG) nr 3567/92 för farsektom och förordning (EEG) nr 3886/92 för nötköttssektorn. Eftersom det inte år ett lagenligt krav från medlemsstaterna har kommissionen till exempel inte några officiella uppgifter om synpunkter på handel med kvoter såsom antalet rättigheter som upplåts eller värdet på rättigheterna på den öppna marknaden. i) ii) ökningen av de totala anspråken år 1992 kunde ses i praktiskt taget alla medlemsstater3 som gjorde det val som var tillgängligt för dem att fastställa 1992 som referensår (det vill säga samma år som själva kvoterna infördes), eftersom producenter reagerade på det faktum att det nu fanns ett begränsat antal bidragsrättigheter. Effekten av detta beslut var att höja bidragsanspråken med 1,3 miljoner, det vill säga med 15 %, år 1992 jämfört med år 1991 i de berörda medlemsstaterna, vilket lade till motsvarande antal rättigheter till EU som helhet, och att skapa en situation där det fanns en tillräcklig mängd kvoter tillgängliga i unionen för att bibehålla en ökning på 9 % av antalet am- och dikor mellan 1992 och 1995. Höjningen av mjölktaket från 60 000 liter till 120 000 liter per jordbruksföretag i de blandade am-och di ko/mjölkkoföretagen motsvarade begäran från vissa medlemsstater gemensamma jordbrukspolitiken för att utöka kvotsystemet till mellanstora blandade hjordar. i att 821 160 extra Godkännandet av sådana jordbruksföretag resulterade rättigheter skapades. gjordes under för den reformen som På så sätt kommer kontrollen (maîtrise) av produktion och utgifter som förväntades av införandet av enskilda gränser för producenter för am- och dikobidrag troligen inte att börja träda i kraft förrän EU:s am- och dikohjord väl har närmat sig den gräns som sätts av det totala antalet tillgängliga rättigheter (bilaga II). Eftersom runt en miljon rättigheter ännu inte utnyttjats och de andra stödmekanismerna som finns inom nötköttssektorn tillåter producenter att hålla fler djur än deras kvot tillåter, kommer EU-hj orden av am- och dikor, och den gemenskapsbudget som stödjer det, troligen inte att stabiliseras inom en nära framtid. b) Gemenskapskostnader Det andra huvudsakliga målet för införandet av individuella gränser för bidragssystemen för tackor och am- och dikor var att kontrollera utgifterna. Inom fårsektorn var denna uppgift relativt okomplicerad: att sätta en gräns för det potentiella antalet tackor i gemenskapen skulle begränsa de totala kostnaderna, med undantag för de fluktuationer som uppstår till följd av förändringar av det genomsnittliga marknadspriset i gemenskapen, en parameter som används vid beräkningen av det årliga bidraget för tackor. Bilaga Hl visar att kvotsystemet verkligen har haft det önskade resultatet så att utgifterna minskat för bidrag för tackor till ungefär 1 700 miljoner ecu. För nötköttssektorn var införandet av enskilda kvoter för bidrag för am- och dikor en del av en heltäckande reform som medförde en minskning av åtgärderna för marknadsprisstöd (intervention), som kompenserades av ökningar i bidragsnivån och en reviderad Grekland var det enda land som inte valde 1992 som referensår. S exportrestitutionspolitik. Därför visar bilaga III att kostnaderna för bidragen för am- och för dikor har ökat avsevärt under de senaste femton åren. Kostnadsökningen bidragssystemet för am- och dikor beror delvis på ökningen av bidragsnivån6 och delvis på ökningen av antalet tillgängliga rättigheter, i linje med det ovannämnda argumentet för antalet kor. Enligt senaste uppgifter är det dock troligt att utgifterna stabiliseras på en nivå på högst 1 800 miljoner ecu per år när de outnyttjade och nya rättigheter som nämns under i) har tagits i anspråk. m. VERKNINGSGRADEN HOS RÅDETS GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER VILKA OMFATTAS AV MEDLEMSSTATERNAS BEHÖRIGHET Inom rådets genomförandebestämmelser delegerades vissa beslut angående ansökan om gränser för producenter till medlemsstaterna. Denna flexibilitetsåtgärd gällde på fem huvudområden. a) Referensåret och den ursprungliga fördelningen av rättigheter. Det referensår som valts av varje medlemsstat återfinns i bilaga IV för fårsektorn (till största delen 1991) och i bilaga V för nötköttssektorn, för vilken 1992 valdes av nästan alla länder. Dessutom visar bilaga IV för fårsektorn en "koefficient" som beräknats för de medlemsstater där det totala antalet tackor minskade mellan 1989 och 1991 och där denna koefficient användes för att beräkna ett extra antal rättigheter som skulle läggas till varje producents enskilda gräns. Detta var fallet i Spanien, Frankrike, Portugal och Förenade kungariket. Bilaga VII för fårsektorn och i bilaga VIII för nötköttssektorn visar som ett resultat av dessa beräkningar de eventuella eller den totala summa av bidragsrättigheter som är tillgänglig i varje medlemsstat för fördelning till enskilda producenter vid införandet av kvotsystemet. Siffrorna som visas har verifierats för fårsektorn7 av kommissionen på för grundval av referensåret bidragsrättigheter för am- och dikor väntar på kommissionens godkännande. De eventuella rättigheterna för de nya medlemsstaterna är också inbegripna, och de totala siffrorna för dessa har överenskommits i anslutningsfördragen och har införlivats med respektive sektors grundförordning. som valts av respektive medlemsstat. Siffrorna Frånsett det ovan nämnda problemet med ökade bidragsanspråk år 1992 för nötköttssektorn och den anmärkningsvärda administrativa ansträngning som krävdes i genomförandet, stötte man inte på några större problem med denna åtgärd i de flesta medlemsstaterna. I allmänhet blev de bestämmelser som utformats för producenter som inte hade gjort några anspråk eller mot vilka sanktioner hade vidtagits under referensåret, framgångsrikt genomförda, eftersom de tillät medlemsstaterna att handla enligt sedvanerätt med de svåra fall som uppstod. Vad gäller fårsektorn upplyste emellertid Italien och Am- och dikobidraget planlades 1992 att stiga från 70 ecu 1993, 90 ecu 1994 och till 120 ecu per djur 199S. 7 Den slutliga verifikationen for Tysklands och Italiens (Siciliens) siffror ar ännu inte klar. é Grekland rådet om de problem de fick då de fastställde enskilda gränser för producenter som av olika anledningar hade lämnat för låga anspråk under referensåret och som inte täcktes av befintliga bestämmelser. Följaktligen samtyckte rådet år 1995 med anledning av kommissionens verifikation' till att Italien och Grekland skulle tillåtas att dela ut upp till 600 000 tilläggsrättigheter från den nationella reserven för att hjälpa de producenter som inte hade fått sina rätta ursprungliga kvoter. b) De ursprungliga nationella reserverna. Bilagorna IV, V och VI visar åter vardera medlemsstats tillvägagångssätt, inom gränserna för rådets lagstiftning, för att iordningställa de ursprungliga nationella reserverna inom båda sektorerna. Medan de åtgärder som vidtagits totalt förser den nationella reserven i varje medlemsstat med 1 till 3 % av den totala summan av de enskilda gränserna, visar tabellerna att procenttalet av förverkade rättigheter i relation till storleken på de enskilda gränserna för producenter varierade väsentligt. Bilagorna VII och VIII visar det antal rättigheter som var tillgängliga för att upprätta de nationella reserverna, inbegripet de tilläggsrättigheter som härrör från den extra 1 % reserven för mindre gynnade områden. I detta sammanhang måste påpekas att de nationella reserverna i de olika medlemsstaterna från början har varit under olika hård press från producenternas krav. De begränsade nationella reserverna i Förenade kungariket, för båda sektorerna, som ursprungligen utgjordes av 1 % av de totala rättigheterna har särskilt höga krav på sig och det har funnits avsevärda administrativa svårigheter med att uppfylla producenternas ansökningar. Däremot var Nederländerna tvungna, efter att ha fastställt ett relativt högt procenttal för förverkande av rättigheter till den nationella reserven (3 %) i samband med låga anspråk på bidrag för am- och dikor, att åter fastställa förverkandet till 1 % och följaktligen återbörda överskottsrättigheterna till producenterna. c) Systemet för överlåtelse av kvoter och upplåtelse. I allmänna termer är användandet av systemet med kvotöverlåtelse detsamma över hela gemenskapen där de flesta medlemsstaterna väljer den direkta producent-till-producent överlåtelsen medan de också tillåter tillfälligt upplåtelse av rättigheter. De två undantagen från denna norm som är värda att nämna finns i Frankrike, som endast tillåter direkta överlåtelser mellan producenter om hela jordbruksföretaget också överlåts, alla andra transaktioner äger rum som överlåtelser från en producent till den nationella reserven, och i Nederländerna där man inte tillåter tillfällig upplåtelse. Inga oöverstigliga problem i användandet av överlåtelsesystemet har erfarits av medlemsstaterna, och producenterna verkar ha anpassat sig väl till de förpliktelser som ålagts dem av de administrativa förfaranden som inrättats för att verkställa sådana överlåtelser. De franska myndigheterna har registrerat de svårigheter de mött på grund av den extra ansträngningen och komplikationerna i samband med det "administrativa" I verifikationen som utfördes i april 1996 samtyckte kommissionen till en Ökning av de nationella reserverna i Italien och Grekland med 600 000 rättigheter. ? system de antog. Kommissionen har svarat på detta med en serie av anpassningar av föreskrifterna som syftar till att förenkla överlåtelseförfarandena så långt som möjligt,9 och samtidigt till att undvika en för stor avvikelse mellan de två systemen. Nivån på vilken "syphon" tillämpas i varje medlemsstat varierar, vilket framgår av bilagorna IV, V och VI mellan 1 % i Nederländerna och 15 % i de flesta medlemsstaterna. I detta avseende har "syphon" visat sig vara ett acceptabelt och användbart politiskt instrument för att förse den nationella reserven med ett visst antal rättigheter som kan omfördelas till prioriterade grupper av medlemsstaterna (se nedan). d) Förvaltande av de nationella reserverna. Siffrorna för hur rättigheterna har fördelats till den nationella reserven av "syphon" kan ses i bilagorna VII-X, som visar hur de nationella reserverna fungerar i båda sektorerna åren 1993 och 1994. -Uppgifterna för 1995 har endast lämnats in av några få medlemsstater. Trots att "syphon" var ganska obetydlig under det första året de nationella reserverna var igång i jämförelse med det ursprungliga antalet rättigheter, så bidrog den under 1994 med runt en tredjedel av de rättigheter som fanns tillgängliga i den nationella reserven till fårproducenter varje år, på begäran av nationella myndigheter. I sektorn för nötkött ligger tillskotten av rättigheter från "syphon" till den nationella reserven kvar på en lägre nivå (4 % 1994), men den utgör ett viktigt tillskott för tillgängliga rättigheter i de nationella reserverna i Belgien och Portugal. Den relativt lilla roll som "syphon" spelar är troligen en återspegling av det mindre antal överlåtelser utan jordbruksföretag som äger rum inom nötköttssektorn, i jämförelse med fårsektorn där transaktioner rent allmänt är flexiblare. Samma tabeller (bilagorna X-XIII) visar också hur de nationella reserverna fungerar vad gäller fördelning av rättigheter till producenter. Över 90 % av den ursprungliga reserven inom fårsektorn 1993 fördelades till producenter, men detta procenttal föll till cirka 38 % 1994, och Spanien, Italien och Nederländerna hade den lägsta procentfördelningen. Vidare visar uppgifterna i bilaga IX att under 1994 drog flera medlemsstater (särskilt Belgien, Danmark, Tyskland, Grekland, Irland och Portugal) in rättigheter från producenter som ett resultat av överlåtelser utan jordbruksföretag ("syphon") och "återanvände" dessa rättigheter till andra producenter från den nationella reserven med avseende på samma regleringsår. Anspråken på den ursprungliga nationella reserven inom nötköttssektorn var relativt låga under 1993 (48 %), men förblev mer konstant påföljande år då ett gemenskapsgenomsnitt på 53 % av rättigheterna fördelades på producenter 1994. Vidare visar en analys av Dessa åtgärder utgör en del av 1994 års forenklingsutforande inom ramen för reformen for den gemensamma jordbrukspolitiken och beskrivs i kapitel IV nedan. uppgifterna avseende kalenderåret 1994 på att bruket med "återanvända" rättigheter är mycket mindre utbrett inom nötköttssektorn än inom fårsektorn: endast Belgien fördelade alla*de rättigheter som var tillgängliga i den nationella reserven för 1994 till producenter. I andra änden av spektrat återfinns Spanien som inte fördelade några rättigheter från sin nationella reserv för 1994 på grund av svårigheter att göra en rättvis fördelning av rättigheter som skulle kunna tillfredsställa den extremt höga efterfrågan. I allmänna termer har förvaltandet av de nationella reserverna inte inneburit oöverstigliga problem för nationella förvaltningar, med tanke på i hur hög grad beslutsfattandet har delegerats till medlemsstaterna på detta område. I Förenade kungariket har det dock funnits betydande problem för en del producenter inom bägge sektorerna med den så kallade "utvecklande" prioritetskategorin som, på grund av att det inte fanns tillräckligt antal rättigheter tillgängliga i 1993 års nationella reserv, till en början inte tilldelades alla de rättigheter de begärde. Till följd av en dom i en nationell domstol beslutade myndigheterna i Förenade kungariket att på nytt fördela en del av den nationella reserven för denna kategori av producenter vilket har förorsakat en försening av avslutningen av fördelningen för 1993 och påföljande år. e) Känsliga områden Bilagorna IV, V och VI illustrerar ännu en åtgärd inom medlemsstaternas behörighet och visar på de områden som i vardera medlemsstat har betecknats som särskilt viktiga för får- och nötköttsproduktion och varifrån man därför inte får flytta bidragsrättigheter. Detta tillvägagångssätt kallas i vardagligt tal "att inhägna". De flesta medlemsstaterna har hägnat in de mindre gynnade områdena på sitt territorium, ett beslut som följer de politiska prioriteringarna för sådana områden. De två undantag från denna norm som förtjänar att nämnas återfinns i Frankrike och Förenade kungariket. För det första har de franska myndigheterna utnämnt hela det franska territoriet till känsligt område. För det andra har myndigheterna i Förenade kungariket delat upp hela sitt territorium i sju känsliga områden, baserat på regionala kriterier och kriterier för mindre gynnade områden. De enda övriga undantagen är Belgien, som delats för dessa syften specificerade dammområdena liksom även territoriets mindre gynnade områden som känsliga områden. två områden enligt jordindelning, och Tyskland som i Benämningen av dessa känsliga områden är godkända av alla berörda parter, och kommissionen har hittills inte mottagit några bevis som tyder på att åtgärden, inom ramen för dess ursprungliga avfattning, har missbrukats eller tillämpats på fel sätt. 10 IV. FUNKTIONEN FÖR KOMMISSIONENS FÖRESKRIFTER FÖR ANSÖKAN OM ENSKILDA GRÄNSER FÖR PRODUCENTER De mest väsentliga reglerna i kommissionens förordningar om tillämpning av enskilda gränser för producenter inom får- och nötköttssektorn har följande grundläggande struktur: Några medlemsstater har dock uttryckt sin oro över att vissa "inhägnader" skulle kunna växa och utgöra en negativ miljöpåverkan (se utvärderingen ovan). a) Enskilda gränser För att göra förvaltandet av producentgränserna för bidraget för tackor så lättarbetat som möjligt, tilldelades endast producenter med ett minimum av tio tackor en ursprunglig kvot. För bidraget för am- och dikor sattes ingen lägre gräns, på grund av det större ekonomiska värdet för varje djur. b) Användningsföreskrifter Ett flertal regler infördes i förordningarna genom vilka en producent skulle förverka en viss del av sina rättigheter till den nationella reserven om denne inte begärde bidrag för dessa rättigheter under bestämda perioder. Målet med dessa regler var att öka mobiliseringen av rättigheter genom att undvika att ett överskott av rättigheter förblev hos producenter som inte själva använde dem, och vidare inte valde att överlåta eller upplåta dessa rättigheter till en annan producent. För detta syfte infördes en allmän användningsföreskrift, enligt vilken en producent som inte har använt minst 50 % av sina rättigheter under två år i följd skulle förlora den del som inte använts under det sista året till den nationella reserven. Med avsikt att hindra spekulativt förvärvande av rättigheter av producenter som inte avsåg att använda dem genast, infördes dessutom en strängare användningsföreskrift för de producenter som får rättigheter gratis från den nationella reserven. Om en sådan producent, då kvotsystemet påbörjades, inte använde alla sina rättigheter under de tre år som följde på erhållandet av rättigheter från den nationella reserven, skulle han förlora den del som inte använts. 11 Samma producent godkändes inte heller för att överlåta eller arrendera ut några rättigheter under den treårsperioden. Den senaste ändringen i användningsföreskrifterna, som trädde i kraft 1996 som en del av 1994 års förenklingsutförande sammanförde dessa två regler till en, så att den procentuella minimianvändningen har höjts till 70 % varje år. Denna åtgärd syftar till att hjälpa producenter att mobilisera de rättigheter som de kunde behålla enligt den befintliga, tämligen milda, allmänna användningsföreskriften. Dessutom rättfärdigades en sådan förenkling av reglerna, eftersom risken för spekulativa anspråk på rättigheter från den nationella reserven inte var så stor som man trodde. c) Överlåtelse och upplåtelse För klarhet och enkelhet i utförandet införde kommissionen i lagstiftningen ett minimum av antalet rättigheter som kan överlåtas eller upplåtas12vid ett tillfälle, och båda de ii 12 När systemet använts i några år stod det klart att producenter som hade erhållit rättigheter från den nationella reserven och, i extrema fall ett litet antal, hade en ytterst tung förpliktelse att använda alla de rättigheter de ägde under de tre påföljande åren: till och med naturliga fluktuationer i hjordstorlek kunde orsaka att de var tvungna att överlämna en del av sina rättigheter. Därför beslutades det att föreskriften skulle lättas upp till att gälla en genomsnittlig användning på 90 % under samma treårsperiod. Detta upplättande utvidgades följaktligen 1996 införandet av en enhetlig anvåndningsforeskrift (70 % varje år). i och med För att undvika att en producent håller fast vid rättigheter genom att upplåta dem till en annan producent på obestämd tid, skapades en regel som förpliktigar producenter att använda alla sina rättigheter under minst två år i rad under en 10 inblandade parterna har en förpliktelse att till behöriga myndigheter anmäla överlåtelsen inom en viss tid, två månader innan anspråken på bidragen gjordes. När väl överlåtelsesystemet infördes och började verka, blev dock medlemsstaterna medvetna om att förenkling krävdes i en del av förfarandena i anslutning till systemet, i synnerhet i Frankrike där det "administrativa" systemet är i bruk. Vid tiden för 1995 års bidragsanspråk förenklades minimiantalet rättigheter som är inblandade i en överlåtelse utan jordbruksföretag genom att den tidigare formeln som grundade sig på procenttal av producentens kvot omformulerades. Samtidigt ändrades tidsfristen för överlåtelseanmälan för att möjliggöra för producenter att göra anmälan till myndigheterna fram till den dag då de kom med sitt bidragsanspråk. På så sätt får producenter och förvaltningar mer tid att organisera och behandla överlåtelser, och minskar det den förvirring mellan tidsfristen för överlåtelseanmälan och tidsfristen för bidragsanspråk som har uppstått bland producenterna. I kommissionens regelverk har dock de största eftergifterna gjorts vad gäller överlåtelsereglerna vid inledningen av den andra handelsperioden inom båda sektorerna under både 1993 och 199413. Dessa eftergifter rättfärdigades av övergångsproblemen i början av systemet, i synnerhet upplevde producenter över hela gemenskapen avsevärda svårigheter med kvothandel eller att få tillräckligt med rättigheter från de nationella rättigheterna för att kunna täcka sina bidragsanspråk inom den ursprungliga tidsfristen. Slutligen, som ett exempel taget från fårköttssektorn, sammanfattas i bilaga XIV för produktionsåret 1995 de olika ansöknings- och anmälningstiderna som är ett resultat av tillämpningen av kommissionens bestämmelser i varje medlemsstat. V. UTVÄRDERING AV KVOTSYSTEMEN OCH SLUTSATSER. Vid vad som fortfarande är ett relativt tidigt stadium av genomförandet av handlingsprogrammet med enskilda gränser för producenter inom bidragssystemen för tackor och am- och dikor, har kommissionen ett antal synpunkter på hur utvecklingen av systemet och framstegen inom det hitttills ser ut. a) i) ii) 13 Kontroll av produktion och utgifter. Den viktigaste följden av att producentkvoter för bidrag för tackor har införts har varit att man kunnat kontrollera produktionen av fårkött och gemenskapens utgifter inom denna sektor. Inom nötköttssektorn har samma kontroll vad gäller produktion och kostnader uppenbarligen inte uppnåtts, av de anledningar som anges ovan. femårsperiod. Eftersom denna regel innebär att producenter skulle kunna upplåta rättigheter under tre år från det att kvotsystemet började 1993, är 1996 i själva verket det första år som regeln tillämpas. En andra handelsperiod tilläts för 199S och 1996, men gäller inte alla medlemsstater endast Italien och Grekland fick denna bestämmelse som stöd för att dela ut 600 000 tilläggsrättigheter för får som beviljades genom rådets förordning (EG) nr 1265/95 och Förenade kungariket kan inleda en andra period för 1993 för båda sektorerna (och för 1996 för får) för att gottgöra de producenter som påverkats av förseningar av fördelningen av 1993 års nationella reserv. M b) Nationella reserver och deras förvaltande. iii) Den mindre pressen på de nationella reserverna för nötkött än på de för får under verksamhetens första två år återspeglar kommissionens oro för att, även före BSE- krisen, den nuvarande situationen för bidragskvoterna för am- och dikor har lett till ett misslyckande när det gäller att utöva den nödvändiga kontrollen på produktionen. De viktigaste anledningarna till att de nationella reserverna för nötkött inte utsätts för press är att de flesta medlemsstaterna valde 1992 som referensår för kvoten för am- och dikor, vilket innebar att hjordstorlekarna inte utvecklades så kraftigt till 1993 och att de flesta producenter hade tillräckligt med rättigheter 1993 vilka grundades på deras anspråk för 1992. Dessutom kan de krav för kvotanvändning som ställdes på producenter som mottar rättigheter från den nationella reserven och införandet av en bestämmelse om att hjordens storlek var avgörande för rätten till stöd för am- och dikor i början ha fått producenter att avstå från att ansöka. Eftersom emellertid uppgifterna visar att antalet am- och dikor ökar inom unionen, kommer informationen om de nationella reservernas utveckling under 1995, som ännu inte lämnats in till kommissionen av alla medlemsstater, att särskilt visa den nuvarande kvotpolitiken inom unionen. iv) Med avseende på förvaltningen av de nationella reserverna kan systemet rent allmänt sägas fungera väl. Uppgifterna som finns tillgängliga för kommissionen visar dock att det särskilt inom fårsektorn finns avvikelser i kriterierna för tilldelandet av rättigheter, genom att en del medlemsstater, men inte andra, "återvinner" rättigheter, det vill säga de drar in och delar ut rättigheter på nytt till andra producenter samma år. Orsakerna till denna skillnad kan vara att det i vissa medlemsstater finns en känd brist på efterfrågan på rättigheter från producenter inte skulle vara nödvändigt, medan andra och att "återvinning" därför medlemsstater kan ha valt administrativa förfaranden som resulterar i att rättigheter först dras in och sedan "återvinns" året därpå. v) Med anledning av kontrollen av produktionen och minskningen av kvotspekulation önskar kommissionen påpeka att enligt dess åsikt kan återvinning av rättigheter uppmuntra ökade ansökningar om bidrag14. Kommisssionen medger att den nuvarande rådslagstiftningen överlämnar förvaltandet av de nationella reserverna till stor del till medlemsstaterna och att det inte finns några bestämmelser som täcker tidsfristerna för fördelningen av de nationella reserverna. Kommissionen uppmanar dock medlemsstaterna att vidta nödvändiga genomförandeåtgärder för att fördela den nationella reserven före slutet av ansökningsperioden för bidrag, det vill säga före slutet av överlåtelse- och upplåtelseperioden. c) System för överlåtelse av kvoter 14 Med detta tillvägagångssätt kommer antalet rättigheter för "återvinning" faktiskt endast bli känt efter det att ansökningstiden för bidrag har gått ut Producenterna måste därför göra sina bidragsanspråk utan att veta i vilken utsträckning medlemsstaten kan uppfylla deras begäran om tilläggsrättigheter fritt från den nationella reserven. Vissa producenter kommer att, i hopp om att fl de tilläggsrättigheter de begärt, försöka öka sina bidragsanspråk och därigenom få fler djur än vad som finns i deras enskilda kvoter. Al vi) vii) Oaktat synpunkterna ovan med avseende på de nationella reserverna, skulle kommissionen vilja dra rådets uppmärksamhet till det faktum att de andra handelsperioderna, tidigare rättmätigt beviljats medlemsstaterna, har anknytning till denna fråga genom att de faktiskt tillät producenterna att optimera sin kvotanvändning under 1993 och 1994. Följaktligen meddelar kommissionen att den från och med nu kommer att anta en vida hårdare linje när det gäller den andra handelsperioden och är säker på att de problem som erfors av producenter och förvaltningar i början då kvotsystemet utformades nu är överståndna. Angående de nationella systemen för överlåtelse av rättigheter understryker kommissionen att de största ansträngningar har gjorts för att anpassa medlemsstaternas begäran om mer flexibla överlåtelseförfaranden, men att åtgärder som skulle leda till för stora avvikelser mellan det "kommersiella" systemet och det "administrativa" systemet har avslagits. Av denna anledning har kommissionen inte varit rustad att tillåta upplåtelse av rättigheter genom den nationella reserven, eftersom detta med det "administrativa" systemet skulle innebära att enskilda kvoter skulle kunna verka som regionala tak, med alla de besvär i fråga om kontroll av produktion ("maîtrise") som sådana tak för med sig. viii) Med anledning av samma fråga om nationella system för överlåtelser, framhåller kommissionen det faktum att det låga valutavärdet bidrog till att rättigheterna som gick via den franska förvaltningen tvingar producenterna att lämna tillbaka oanvända rättigheter. Kommissionen hoppas att de förändringar som gjorts av användningsföreskrifterna från 1996 och framåt kommer att bidra till att problem med tillgänglighet till låga kvoter lättas upp. d) Känsliga områden ix) x) Kommissionen bekräftar ånyo att den direkta konsekvensen av att "hägna in" bidragsrättigheter är att Överlåtelser av rättigheter inom en medlemsstat begränsas. Kommissionen skulle dock vilja påpeka att, på grund av att olika kriterier har använts för att upprätta känsliga områden i varje medlemsstat, är en praktisk följd av denna bestämmelse att rättigheter inte får överlåtas mellan alla områden eller alla unionens medlemsstater. Kommissionen är medveten om att det i vissa instanser har föreslagits att "inhägnader" för kvoter inom en medlemsstat börjar utöva en negativ påverkan på miljön på landsbygden, genom att antalet rättigheter ökas inom deras gränser, vilket är en oönskad konsekvens av denna bestämmelse. Därför riktar kommissionen medlemsstaternas uppmärksamhet på denna fråga, i avsikt att finna en bättre balans mellan denna bestämmelses socio-ekonomiska mål och vissa målkriterier för miljöskyddet. e) Slutsatser Mot bakgrund av ovanstående utvärdering kommer kommissionen fram till slutsatsen att enskilda gränser för producenter hittills har varit ett framgångsrikt 43 politiskt redskap för att kontrollera produktion och kostnader inom fårsektorn, men inte beträffande am- och dikor inom nötköttssektorn. Med tanke på att förändringar i bidragssystemen för tackor inte är berättigade och att hela nötköttssystemet skall granskas mot bakgrund av den nuvarande BSE-krisen, anser kommissionen att det för tillfallet inte är lämpligt att föreslå några ändringar för kvotsystemen i något av bidragssystemen. AH BEEF AND SHEEPMEAT PRODUCTION AND CONSUMPTION - EU16 (1986-1996) PRODUCTION ET CONSOMMATION DES VIANDES BOVINE ET OVINE - UE15 (1986-1996) ERZEUGUNG UND VERBRAUCH VON RIND- UND SCHAFFLEISCH - EUR15 (1986-1995) ANNEX I 9500 9000 4- 1900 + 1800 -r 1700 4- 1600 s: ^ -A— Beef Production * • - Consumption •m—Sheepmeat Production o--Consumption 5000 1986 1987 1988 1989 1990 1991 Year 1992 ; 1993 1994 1995 900 Source: DGVI SUCKLER AND DAIRY COW NUMBERS - EC12 (1989-1995) NOMBRES DE VACHES ALLAITANTES ET LAITIERES - CE12 (1989-1995) MUTTERKUH- UND MILCHKUHBESTÄNDE - EUR12 (1989-95) ANNEX II -•—Total cows -«— Dairy cows - - Potential rights -A—Sucklercows rr 1996 35000 Source: EUROSTAT COMMUNITY EXPENDITURE IN EWE AND SUCKLER COW PREMIUM (1980-1995) DEPENSES COMMUNAUTAIRES POUR LES PRIMES A LA BREBIS ET A LA VACHE ALLAITANTE (1980-1995) GEMEINSCHAFTSAUSGABEN FÖR MUTTERSCHAF- UND MUTTERKUHPRÄMIEN (1980-1995) ANNEX III -•—Total Beef Sector Budget -•— Ewe and Goat Premium -*— Suckler Cow Premium <7 Year 4500 4000 •[ 3500 4- 3000 4- 2500 2000 + 1500 1000 4- 500 D O LU 2 Source: DGVI ANNEX IV APPUCATION OF INDIVIDUAL PRODUCER LIMITS FOR EWE PREMIUM • EC 12 APPUCATION DE UMITES INDIVIDUELLES POUR LA PRIME Â LA BREBIS • CE12 ANWENDUNQ DER ERZEUGERSPEZIRSCHEN OBERGRENZEM MUTTERSCHAFPRAMIE • EUR 12 Belgique/Belglë Danmark Deutschland Ellas Espafla France Ireland Italia Luxemburg Nederland P o r t u g al United Kingdom 1991 1 1991 1 1991 1991 1990 1989 1991 1991 1991 1991 1989 1 1 1. 00239 1,02157 1 1 1 1 1. 06 1990 1. 0116 no no no no yes partially no no no no partially partially Gtobsfly-1* < 33 right»-0* > 33 rights «1. 5% < 13 rights-0 right* 13-00 rights «1 right > 60 rights « 2 rights > 17 rights » 3% < 200 rights > 3% rights-2% > 200 2% 1% 10-100 rights « 0% 101-200rights>1% 201-300 rights « 2% 301-400 rights» 3% 501-1000 rights» 4% > 1000 rights - 5% < 17 rights «0 > 3% 17 rights « 3% 3% 3% 1% 10% 10% 15% 15% 10% 15% 15% 15% 15% 1% 15% 15% producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Via national reserve Between producers Between producers Via national reserve Between producers Between producers Between producers B e t w e en Between producers producers Between producers Between producers Not permitted Not permitted Between producers Between producers Between producers 2 zones None LFA's; dykes zone None LFA'S The whole country LFA's Not decided The whole* country LFA's LFA's 7 zones covering the whole country Decision concerning a) Reference year b) Coefficient c) Supply of rights to National Reserve due to coefficient > 1 d) Percentage of rights retained for the initial National Reserve in relation to the size of the initial producer limit e) Percentage of rights to be surrendered to National Reserve in case of transfer without holding fsyphon") 0 Method of transfer of rights without holding g) Leasing of rights 0 Definition of Sensitive Zones out of which rights may not be transferred 3 v9 Source: Member States ANNEX V APPLICATION OF INDIVIDUAL PRODUCER LIMITS FOR SUCKLER COWS - EC12 APPLICATION DES LIMITES INDIVIDUELLES POUR LA PRIME A LA VACHE ALLAITANTE • CE12 ANWENDUNG DER ERZEUGERSPEZIRSCHEN OBERGRENZEN MUTTERKUHPRAMIE • EUR12 Decision concerning Belglque/Bclglf Danmark Deutschland Ella* Eapafla France Ireland Italia Luxemburg Nedertand Portugal United Kingdom a) Reference year 1992 1992 1992 1990 1992 1992 1992 1992 1992 1992 1992 1992 b) Potential rights 443. 588 135. 937 651. 122 149. 778 1. 462. 527 3. 886. 366 1. 106. 528 787. 993 14. 765 98. 006 286. 554 1. 805. 323 c) Percentage of rights retained for the initial National Reserve in relation to the size of the Initial producer limit «M O d) Percentage of rights to be surrendered to National Reserve in case of transfer without holding fsyphon") 1% < 20 rights-0 rights 20-49 rights >1 right > 49 rights «2 rights 3% 2% 2% 3% 1% 3% 3% 1% 1% 1% 10% 10% 15% 5% 10% 15% 5-14% 15% 15% 1% 5% 15% e) Method of transfer of rights without holding 0 Leasing of rights ootwoon producers D0tW66n producers Between producers Between producers cJQtWQQn producers DOIwQOO producors œiween producers Between producers Via national reserve Between producers Between producers Via national reserve Between producers oOtwoon producors Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Not permitted Not permitted Between producers Between producers Between producers g) Definition of Sensitive Zones out of which rights may not be transferred Whole country Whole country LFA's LFA's Source: Member States ANNEX VI INDIVIDUAL PRODUCER LIMITS IN THE NEW MEMBER STATES - EWE AND SUCKLER COW PREMIUM 1 LIMITES INDIVIDUELLES DANS LES NOUVEAUX ETATS-MEMBRES - PRIME A LA BREBIS ET A LA VACHE ALLAITANTE 1 ERZEUGERSPEZIFISCHE OBERGRENZEN IN DEN NEUEN MITGLIEDSTAATEN - MUTTERSCHAF- UND MUTTERKUHPRÄMIEN 1 Ewe Premium Suckler Cow Premium Österreich Suomi/Finland Sverige Österreich Suomi/Finland Sverige d) Percentage of rights retained for the initiai National Reserve in relation to the size of the initial producer limit e) Percentage of rights to be surrendered to National Reserve in case of transfer without holding ("syphon") N 3 Rights remaining after attribution of individual limits were sufficient 1% Rights remaining after attribution of individual limits were sufficient Rights remaining after attribution of individual limits were sufficient 1% Rights remaining after attribution of individual limits were sufficient 15% 10% 15% 15% 10% 15% f) Method of transfer of rights without holding Between producers g) Leasing of rights Under discussion Between producers Between producers Between producers Between producers Between producers Under discussion Between producers • Between producers Between producers Between producers f) Definition of Sensitive Zones out of which rights may not be transferred Under discussion LFA's The whole country Under discussion LFA's The whole country 11nformation as received from Member States INDIVIDUAL RIGHTS TO EWE AND GOAT PREMIUM - EU151 DROITS INDIVIDUELS A LA PRIME A LA BREBIS ET A LA CHEVRE - UE15 1 INDIVIDUELLE ANSPRÖCHE AUF MUTTERSCHAF- UND MUTTERZIEGENPRÄMIE - EUR15 1 ANNEX VII A Premiums paid in reference year B Extra LFA reserve C Additional rights D=A+B+C Total potential rights3 E Initial individual limits F Initial National Reserve G Rights available (1993 and 1994) H I « G - (H/2) Of which: at 50% Conversion to full rights (1995)3 0 0 8 78 161 64 36 68 0 0 23 128 566 1 1 9 1 8 31 54 0 0 30 14 109 70 104. 1. 330 10. 990 19. 665 7. 850 4. 959 9. 561 4 866 2. 742 20. 028 69 101 1. 344 9. 564 18. 195 7. 100 4. 755 7. 381 4 839 2. 541 18. 985 258 78. 169 70. 878 1 3 98 877 1. 468 742 208 1. 706 0 92 169 826 6. 190 70 104 1. 442 10. 441 19. 663 7. 842 4. 963 9. 087 4 931 2. 710 19. 811 0,10 0,50 19,30 7,70 530,10 0,14 13,80 193,40 0,00 2,40 40,30 639,00 69,95 103,75 1. 432,35 11. 037,15 19. 397,95 7. 841,93 4. 956,10 9. 590,30 4,00 929,80 2. 689,85 19. 491,50 77. 068 1446,74 77. 544,63 206 80 180 78. 635 • Rights X 1000 Member State Belgique/BelgiS Danmark Deutschiand * Ellas Espafla France Ireland Italia Luxemburg Nederfand Portugal United Kingdom Ewes Goats Total» 69 103 1. 313 6. 585 17. 004 7. 581 4. 869 7. 861 4 836 2. 229 19. 791 0 0 0 3. 726 2. 492 174 0 1. 032 0 0 476 0 69 103 1. 313 10. 311 19. 496 7. 755 4. 869 8. 893 4 836 2. 705 19. 791 Sub-total EC-12 68. 245 7. 900 76. 145 Österreichs Suoml/Flntand6 Sverige * Total ELM 5 1 Based on information supplied by Member States 2 Verified by the Commission with exception of Deutschiand and Italy (Sicily) 3 Including 600. 000 additional rights for Italy and Greece 4 Excluding New Lander 5 Art 5e(1) of Reg. 3013/89 INDIVIDUAL RIGHTS TO SUCKLER COW PREMIUM - EU15 (1) DROITS INDIVIDUELS A LA PRIME A LA VACHE ALLAITANTE - UE15 INDIVIDUELLE ANSPRÛCHE AUF MUTTERKUHPRAMIE • EUR15 ANNEX VIII A B C D E F ! 0 H I J Reference year total Additional ngnts (moteo herd) (3) Additional rights (non-payment) W AddWonal rights for Leas favoured areas ( © 1 %) (AoUreeerve) Total potential rights (A-E) 1. Initial individuel celHngs (non less favoured) 2. Initial individual ceilings (less favoured) Additional rights allocated (mixed herd) (6) National Initial reserve Total avaftaMe rights (G*H+I*E) Belgique/ Belgtt 403. 029 36. 080 3. 022 1. 457 443. 588 255. 495 145. 700 36. 080 4. 856 443. 588 Danmark 121. 099 13. 320 1. 518 0 135. 937 134. 144 0 837 956 135. 937 Deutschland(2) Deutschiand- NBL(7) 354. 931 111. 240 2. 674 2. 277 471. 122 119. 813 224. 174 31. 378 91. 207 468. 849 180. 000 / 180. 000 Eflas (1990) 137. 775 10. 520 411 1. 072 149. 778 13. 353 107. 225 250 27. 878 149. 778 Espafla 1. 363. 610 84. 320 2. 462 12. 135 1. 462. 527 135. 475 1. 192. 906 9. 916 112. 095 1. 462. 527 K) France (8) 3. 616. 219 242. 480 3. 443 24. 224 3. 886. 366 1. 086. 431 2. 422. 477 242. 480 110. 754 3. 886. 366 Ireland 1. 024. 757 63. 400 10. 247 8. 124 1. 106. 528 212. 319 812. 438 18. 611 55. 036 1. 106. 528 ! tafia 690. 609 90. 160 2. 000 5. 224 787. 993 163. 097 506. 793 2. 968 107. 910 785. 992 Luxembourg 11. 648 3. 000 Nederland 67. 444 30. 560 0 0 117 14. 765 0 11. 592 2. 398 658 14. 765 2 98. 006 66. 587 183 6. 829 24. 405 98. 006 Portugal (9) 240. 099 17. 760 26. 741 1. 954 286. 554 23. 858 240. 875 517 20. 684 285. 934 United Kingdom 1. 669. 538 118. 320 6. 382 11. 083 1. 805. 323 551. 639 1. 097. 217 11199 123. 776 1. 794. 914 TOTAL 9. 700. 758 821. 160 58. 900 67. 669 10. 828. 487 2. 762. 211 6. 761. 580 363. 463 -680. 21 S 10. 813. 184 1 ) Except for those in column B. ad figures are provisional; figures are based on information supplied by Member States (TO BE VERIFIED BY THE COMMISSION). 2) Former Under only. 3) Regulation (EEC) 806788. Art4d(6) and Annex II. 4) R (EEC) 805/68, Art4d(3) and R. (EEC) 3886/92, Art. 29. 5) Regulation (EEC) 3886/92. ArL38(3). Estimated figures (in the case of Fa*/-15. 000). 6) R. (EEC) 3886/92, Art. 29 7) Not including rights resulting from the former German Lander switch. Regulation (EEC) 805/68 Art 4k(1)(b). 8) Not including addRionai rights destined to DOM (fewer than 35. 000 rights). Regulation (EEC) 3763/91 Art. 5(3) as amended by R. (EC) 2598/95. 9) Not Including up to 78. 740 rights for extensive livestock after coBectMsatlon. Regulation (EC) 1017/94 Art 2 as amended by R. (EC) 1461/95. ANNEX IX EVOLUTION IN EWE A ND S U C K L ER C OW PREMIA G R A N T ED - (1992-1995) EVOLUTION DES PRIMES OCTROYEES A LA BREBIS ET A LA V A C HE A L L A I T A N TE - (1992-1995) ENTWICKLUNG DER G E W Â H R T EN MUTTERSCHAF- UND MUTTERKUHPRÄMIEN - (1992-1995) PremiaxlOQO EWE AND GOAT PREMIA GRANTED SUCKLER COW PREMIA GRANTED Member State Potential Rights1 1992 1993 1994 1995* MS Potential Rightsz 1992 1993 1994 1995* Belglquenäelgll Danmark Deutschiand Etlas EspaAa Prance Ireland Kalla Luxemburg Nederland Portugal United Kingdom r^ 70 104 1. 330 10. 990 19. 665 7. 850 4. 959 9. 561 4 866 2. 742 20. 028 * * 70 106 1. 876 10. 972 19. 788 7. 393 5. 024 9. 737 4 854 2. 652 19. 543 69 85 1. 742 9. 640 17. 818 7. 292 4. 825 9. 541 4 735 2. 675 18. 526 « • * * * * 64 81 1. 721 11. 974 17. 009 7. 306 4. 656 10. 652 3 715 2. 840 20. 416 * * • • * • * • * 64 72 1. 753 11. 974 19. 232 7. 237 4. 674 11. 365 4 727 2. 695 20. 077 / BE DK DE EL ES FR IR IT LX NL PT UK 444 136 651 150 1. 463 3. 886 1. 107 788 15 98 287 1. 805 403 121 4 4? 132 1. 364 3. 616 1. 025 691 12 67 240 1. 670 435 102 413 126 1. 243 3. 603 884 674 13 50 226 1. 558 424 104 506 117 1. 171 3. 492 910 807 13 52 238 1. 552 427 101 535 120 1. 380 3. 600 955 783 15 60 286 1. 591 Subtotal EC-12 78. 169 78. 019 * 72. 952 • 77. 437 • 79. 874 EC-12 10. 830 9. 788 9. 327 9. 386 9. 853 österreich Suoml/Flnland Sverige 206 80 180 160 64 152 ÖST SU SV 325 55 155. Total EU-15 78. 635 80. 250 EU-15 11. 365 267 26 127 10. 273 • Information provided by Member States (figures in italics are provisional or estimated claim data) 1 From Annex VI 2 From Annex VII ANNEX X OPERATION OF THE NATIONAL RESERVES IN 1993 - EWE PREMIUM FONCTIONNEMENT DES RESERVES NATIONALES EN 1993 - PRIME A LA BREBIS BEWIRTSCHAFTUNG DER EINZELSTAATLICHEN RESERVEN 1993 - MUTTERSCHAFPRAMIE Member State Initial National Reserve (a) Transfers w/o holding Rights ceded to National Reserve due to (b) (c) Total insufficient usage Rights attributed free of charge from NR Of which. -rights from supplementary LFA reserve* Balance of National Reserve (end 1993) Belglque/BelgIS Danmark Deutschiand Ellas Espafla France Ireland Italia Luxemburg Nederland Portugal United Kingdom » TOTAL EU-12. 801 2. 576 98. 730 876. 775 1. 425. 329 742. 061 204. 581 1. 533. 633 444 58. 091 166. 065 815. 137 192 1. 247 10. 264 17. 760 46. 076 0 6. 981 2. 647 0 0 4. 545 27. 581 5. 924. 223 117. 293 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 192 1. 247 10. 264 17. 760 46. 076 0 6. 981 2. 647 0 0 4. 545 27. 581 972 2. 290 88. 948 817. 956 1. 462. 625 662. 958 188. 464 1. 404. 482 390 27. 614 169. 132 782. 137 99 0 6. 650 78. 597 152. 632 36. 513 25. 222 390 0 127. 940 - - 21 1. 533 20. 046 76. 579 8. 780 79. 103 23. 098 131. 798 54 30. 477 1. 478 60. 581 117. 293 5. 607. 968 428. 043 433. 548. 1 Based on information provided by Member States following Art 5 (2) of Reg. 3567/92 2 Derived from Art 5c of Reg. 3013/89 3 Figures liable to change as a result of reassessment of national reserve attribution ANNEX XI OPERATION OF THE NATIONAL RESERVES IN 1993 - SUCKLER COW PREMIUM FONCTIONNEMENT DES RESERVES NATIONALES EN 1993 - PRIME A LA VACHE ALLAITANTE BEWIRTSCHAFTUNQ DER EINZELSTAATLICHEN RESERVEN 1993 - MUTTERKUHPRAMIE Member State Initial National Reserve v Of which: LPA Reserve Rights ceded to National Reserve due to (a) (b) Insufficient Transfers w/o holding ("syphon")2 usage3 (c) Total Rights attributed free of charge from NR Of which: rights from LFA reserve1 Balance of National Reserve (end 1993) Of which: rights from LFA reserve Belglque/BelgWJ Danmark Deutschiand4 Elias EspaAa France Ireland Kalla Luxemburg Nederiand Portugal United Kingdom1 TOTAL EU-12 6. 313 956 93. 484 28. 950 124. 230 134. 978 63. 160 113. 134 775 24. 407 20. 684 134. 859 745. 930 - 1. 457 2. 277 1. 072 12. 135 24. 224 8. 124 5. 224 775 2 1. 954 11. 083 68. 327 - - - - - 376 1. 389 379 708 550 144 1. 943 5. 489 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 - - - - - 376 1. 389 379 708 550 144 1. 943 6. 489 6629 1. 372 38. 763 25. 646 74. 651 58. 925 20. 557 54. 777 172 7. 933 20. 308 50. 127 - - - - 1457 460 1. 072 12. 135 43. 325 172 1954 16. 807 60 973 55. 100 3. 304 50. 287 76. 053 43. 153 58. 357 603 16. 474 520 66. 675 > - - - - - - • 1. 797,50 8. 124,00 5. 224,00 602. 80 2,00 359. 860 77. 402 391. 559 15. 750,30 1 Based on information provided by Member States following Art 30 (2) of Reg. 3886/92 2 Derived from Art 4e (1) of Reg. 805/68 3 Art 33 of Reg. 3886/92 4 Former Lflnder only 5 Figures liable to change foltwoing reassessment of attribution '- - OPERATION OF THE NATIONAL RESERVES !N 1994 - EWE PREMIUM 1 FONCTIONNEMENT DE RESERVES NATIONALES EN 1994 - PRIME A LA BREBIS 1 BEWIRTSCHAFTUNG DER EINZELSTAATLICHEN RESERVEN 1994 - MUTTERSCHAFPRAMIE 1 ANNEX XII Balance of Rights ceded to National Reserve due to Rights attributed Of which: rights Balance of Member State National Reserve (end 1993) (a) Transfers w/o (b) Insufficient (c) Total free of charge from LFA National Reserve from NR reserve* (end 1994) holding ("syphon") usage * Belglque/Belgiö Danmark Deutschiand Ellas Espafta France Ireland Italia Luxemburg Nederland Portugal United Kingdom3 21 1. 533 20. 046 76. 579 8. 780 79. 103 23. 098 131. 798 54 30. 477 1. 478 60. 581 223 10. 199 7. 594 18. 784 86. 589 37. 126 14. 751 7. 444 1. 025 2. 858 27. 184 - 0 0. 0 0 0 0 0 0 - 0 0 0 223 10. 199 7. 594 18. 784 86. 589 37. 126 14. 751 7. 444 - - 1. 025 2. 858 27. 184 244 7. 682 25. 758 91. 102 6. 297 41. 721 34. 741 0 3. 574 4. 308 27. 184 0 0 1. 308 0 0 0 0 0 0 0 - - 0 4. 050 1. 882 4. 261 89. 072 74. 508 3. 108 139. 242 - 27. 928 28 60. 581 TOTAL EU-12 433. 548 213. 777 0 213. 777 242. 611 1. 308 404. 660 1 Based on Information provided by Member States following Art 5 (2) of Reg. 3567/92 2 Derived from Art 5c of Reg. 3013/89 3 Figures liable to change following reassessment of the national reserve attribution OPERATION OF THE NATIONAL RESERVES IN 1994 - SUCKLER COW PREMIUM 1 FONCTIONNEMENT DES RESERVES NATIONALES EN 1994 - PRIME A LA VACHE ALLAITANTE1 BEWIRTSCHAFTUNG DER EINZELSTAATUCHEN RESERVEN 1994 - MUTTERKUHPRAMIE 1 ANNEX XIII Member State Initial National Reserve Of which: LFA Reserve Rights ceded to National Reserve due to (•) (b) Transféra w/o Insufficient usage3 holding ("syphon") * (c) Total Rights attributed free of charge from NR Of which: rights from LFA reserve* Balance of National Reserve (end 1993) Of which: rights from LFA reserve Belglque/Belglf Danmark Deutschiand Elias EspaAa France Ireland Italia Luxemburg Nederland Portugal United Kingdom ' INo 60,00 973. 00 55. 100,20 3. 304,20 50. 287,00 76. 053,00 43. 153,00 58. 357,00 602,80 16. 474,10 520,10 86. 675,00 0,00 0,00 1. 797,50 0,00 - - - - 602,80 2,00 0,00 0,00 995,00 58,00 996,60 83,60 1. 799,70 11. 326,00 660,00 219,60 31,60 31. 50 292. 40 2. 339,00 0,00 375. 00 0,00 385,20 0. 00 0. 00 0,00 0,00 0. 00 0,00 0,00 0,00 995,00 433,00 996,60 468,80 1. 799,70 11. 326,00 660,00 219,60 31,60 31,50 292. 40 2. 339. 00 1. 055,00 822,00 47. 391,20 3. 165,00 0,00 68. 997,00 19. 096,00 42. 480,00 529,80 55,30 489,60 32. 215. 00 1. 064,40 0,00 0,00 - - - - - - - - - 0,00 584,00 8. 705,60 608,00 52. 086. 70 18. 382,00 24. 717. 00 16. 096,60 104,60 16. 450,30 322,90 56. 799,00 - - - - - - - 1797. 5 8124 5224 602,8 2 TOTAL EU-12 391. 559,40 2. 402,30 18,833,00 760,20 19. 593,20 216. 295,90 1. 064,40 194. 856,70 15. 750 1 Based on information provided by Member States following Art 30 (2) of Reg. 3886/92 2 Derived from Art 4e (1) of Reg. 805/68 3 Art 33 of Reg. 3886/92 4 Former Länder only 5 Figure liable to change following reassessment of 1993 attribution CALENDAR FOR EWE PREMIUM APPLICATIONS IN 1995 - EU15 CALENDRIER POUR LES DEMANDES DE PRIME A LA BREBIS EN 1995 • UE15 ZEITPLAN FOR DIE BEANTRAGUNO DER MUTTERSCHAFPRAMIE • EUR15 ANNEX XIV MEMBER STATE Deadline for Permanent Deadline for Temporary Period for Application for Deadline for attributing Period for Premium Retention Period Parted for Application Transfers (a) Leasing (a) Rights from N Reserve rights from N reserve Application (b) (Inclusive) for Fattened Lamb Premium Belgrque/Belgll 14 Oct 1994 14 Oct 1994 15 Dec-16 Jen 15 Dec 1994-16 Jan 1995 17 Jan-26 Apr 1995 15 Dec-16 Jan Danmark 31 Mar 1995 31 Mar 1995 31 Dec 1994 1 Mar 1995 1 •31 Mar 1995 1 A p r -9 Jul 1995 not applicable Deutschiand U u n - 31 Oct 1994 U u n - 31 Oct 1994 1-31 Jan 1994 none 1 • 31 Jan 1995 1 Feb-11 May 1996 Eflas Espsfta France Ireland Italia 1 Feb 1995 1 Feb 1995 1 Dec 1994 -15 Feb 1995 1 Dec 1994-15 Feb 1995 16 Feb-26 May 1995 1 Dec 1994 -15 Feb 1995 31 Mer 1995 31 Mer 1995 before 31 Oct 1994 15 Jan 1995 1 • 31 Mar 1995 1 A p r -9 Jul 1995 1-31 Mar 1995 6 Jen 1995 31Mar 1995 before 30 Nov 1994 6 - 31 Jan 1995 31 Jan • 10 May 1995 6 - 31 Jen 1995 23 Jan 1995 23 Jan 1995 before 18 Dec 1994 31 Oct 1995 1) 3-23 Jan 1995 1) 23 Jan - 2 May 1996 not applicable 2) 1-16 Mar 1995 (c) 2) 16 Mar-23 Jun 1995(c) 24 Mar 1995 24 Mar 1995 before 15 Feb 1995 16 Apr 1995 15 Feb-24 Mar 1995 25 Mar-2 Jul 1995 15 Feb-24 Mar Luxembourg 20 Jan 1995 20 Jan 1995 1 Feb -15 Feb 1995 15 Feb • 25 May 1995 not applicable Nederiand österreich Portugal Suoml Sverige 14-Deo-94 not applicable 6 Dec-30 Dec 1994 20 Feb 1995 20 Feb -23 Mar 1995 23 Mar • 30 Jun 1996 not applicable not applicable not applicable not applicable not applicable 7 - 31 Jan 1995 1 Feb-11 May 1995 15 Dec 1994 15 Dec 1994 15 Jan -28 Feb 1995 7 Sep 1995 15 Jan-28 Feb 1995 1 Mar - 8 Jun 1995' 15 Jan-28 Feb 1995 not applicable not applicable not applicable not applicable 13 - 31 Mar 1995 1 A p r -9 Jul 1995 not applicable • 9 Mar 1995 9 Mar 1995 1-31 Jan 1995 20 Feb 1995 1 - 31 Mar 1995 1 A p r -9 Jul 1996 1 • 30 Apr 1995 United Kingdom -OB 20 Feb 1995 20 Feb 1995 1 Dec-31 Jen 1996 not yet known 1)15 Nov-15 Dec 1994 2) 15 Jan - 20 Feb 1995 1) 16 Dec 1994 - 25 Mar 1996 2) 21 Feb 1996 • 31 May I ff 6 -NI 20 Feb 1995 20 Feb 1995 1 Dec-31 Jan 1998 not yet known 1)15 Nov-15 Dec 1994 2) 15 Feb-15 Mar 1995 1) 16 Dw 1994 • 25 Mar 1995 2) 16 Mar 1998 -23 Jun 1995 15 Nov-15 Dec 1994 15 Nov-15 Dec 1994 Subscripts: a*or until the date of premium application; b-or up to 20 days later, with 1%/day réduction; csecond application period only for producers faling to receive rights from NR ISSN 1024-4506 KOM(96) 430 slutlig DOKUMENT SV 03 Katalognummer : CB-CO-96-430-SV-C ISBN 92-78-08036-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 3o


eurovoc_concepts:
EU statistics
advisory committee (EU)
scientific research
socioeconomic conditions

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 09. 09. 1996 COM(%) 439 final 96/0223 (CNS) Draft COUNCIL DECISION amending Council Decision 91/116/EEC setting up the European Advisory Committee on statistical information in the economic and social spheres (presented by the Commission) E X P L A N A T O RY M E M O R A N D UM Proposed amendments of the Council Decision 91/116/EEC setting up the European Advisory Committee on statistical information in the economic and social spheres Council Decision 9I/116/EEC established the European Advisory Committee on statistical information in the economic and social spheres. This advisory committee is organised with representatives from the scientific, economic and social field from the Member States , and the committee's main task is to help the Council and the Commission to coordinate the objectives of the Community's statistical information policy, In Article 4 of the said Council Decision 9 I/1 I6/EEC setting up the European Advisory Committee on statistical information in the economic and social spheres, the number of member of which the Committee shall consist, is specified by stating the numbers of representatives from the Member states to be represented. By reason of the accession of Austria, Finland and Swedeivit is necessary to eliminate the discrepancy to the number of members of the Member States as concerns the number of Presidents or Director-Generals of the national statistical institutes (12) and the two representatives from each member State to be appointed by the Council (24) In order to make the Council Decision more flexible, so as to meet future accessions of new Member States without the need to propose new amendments concerning the number of participants in the Committee, it is proposed to delete the reference to the exact number of members in Article 4 COUNCIL DECISION of 199. amending Council Decision 91/116/EEC setting up the European Advisory Committee on statistical information in the economic and social spheres THE,COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to the Treaty of Accession of the Kingdom of Norway, the Republic of Austria, the Republic of Finland and the Kingdom of Sweden', and in particular Article 169 thereof; I laving regard to the Draft Decision submitted by the Commission, I laving regard to the opinion of the European Parliament, Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee, Whereas Article 4 of Council Decision 9I/1 I6/EEC: setting up the European Advisory Committee on statistical information in the economic and social spheres specifies the number of member of which the Committee shall consist; Whereas by reason of the accession of Austria, Finland and Sweden it is necessary to adjust the number of members to the Committee accordingly; HAS ADOPTED THIS DECISION: Sole article Article 4 of the Council Decision 91/1 I6/EEC setting up the European Advisory Committee on statistical information in the economic and social spheres shall be replaced with the following text: " The Committee shall consist of: four members representing the Commission, one of whom shall be the Member of the Commission responsible for statistical information policy; the Chairman of the Committee on Monctarv, Financial and Balance of Payments Statistics; the Presidents or Directors-General of the national statistical institutes of the Member States, two representatives per Member State appointed by the Council, after \ OJ No C 24 1, 29. S 1994 p. "' OJ Mo L 59, 6. 3 1991 p. 21 consulting the Commission, from among leading representatives of the various economic and social categories and scientific circles. With a view to the appointment of these members, each Member State shall provide the Council with a list comprising four candidates. The Council shall take account of the need for the various economic and social categories and the scientific field to be adequately represented. Done at Brussels, ( date) For the Council The President ¥ FINANCIAL STATEMENT TITLE OF OPERATION Proposed amendments to Council Decision 91/116/EEC setting up the European Advisory Committee on statistical information in the economic and social spheres BUDGET HEADING INVOLVED AO-2510 LEGAL BASIS Council Decision 91/116/EEC of 25 February 1991 DESCRIPTION OF OPERATION 4. 1 General objective 1 2 3 4 By reason of the accession of Austria, Finland and Sweden, it is necessary to eliminate the discrepancy in the number of members from the Member States as regards the number of Presidents or Director-Generals of the national statistical institutes (12) and the two representatives from each Member State to be appointed by the Council (24). 4. 2 Period covered and arrangements for renewal or extension Indeterminate 5 CLASSIFICATION OF EXPENDITURE OR REVENUE 5. 1 Non-compulsory expenditure 5. 2 Non-differentiated appropriations 5. 3 Type of revenue involved: none 6 1VPE OF EXPENDITURE Other: Reimbursement of travel expenses and daily allowances 7 FINANCIAL IMPACT See point 10. r FRAUD PREVENTION MEASURES 9 ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS - Need to integrate the new Member States 10 ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (PART A OF SECTION HI OF THE GENERAL BUDGET) The actual mobilisation of the administrative resources required will result from the Commision's annual decision regarding the allocation of resources, bearing in mind in particular the additional staff and amounts granted by the budgetary authority. 10. 1 Impact on the number of staff: None 10. 2 Overall financial impact of additional human resources: None 10. 3 Increase in other operating expenditure as a result of the action Budget heading (No and title) A0-2510 1996 totals (ECU) Method of calculation Additional cost (estimated): 5 000 Plenary meeting (6 new members) 20 000 Sub-committees - 8 meetings per year (3 new members) 5 000 Bureau - 3 meetings per year (2 new members) Total 30 000 Total annual expenditure will amount to ECU 104 000. It will be covered by existing resources. G ISSN 0254-1475 COM(96) 439 final DOCUMENTS EN n 01 io os Catalogue number : CB-CO-96-445-EN-C ISBN 92-78-08649-5 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg î