title: Komission kertomus - COMETT II - Lopullinen kertomus

eurovoc_concepts:
EU programme
school-industry relations
teaching curriculum
technology
vocational training

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •ù -tr Bryssel, 16. 09. 1996 KOM(96) 410 lopull. KOMISSION KERTOMUS COMETT II Lopullinen kertomus (Komission esittämä) 1. Johdanto Tässäkertomuksessakäsitellään COMETT-ohjelman toista vaihetta (COMETT II, 1990-94). COMETT II on COMETT I:n tekniikan koulutuksen toimintaohjelmanjatko-ohjelma. COMETT II hyväksyttiin toimeenpantavaksi 16. joulukuuta 1988, VL n° L 13/28 17. 1. 1989 annetulla neuvoston päätöksellä 89/27 ETY. Tämän päätöksen 6 artiklassa edellytetään, että komissio antaa lopullisen kertomuksen COMETT II:n kokemuksista ja tuloksista neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous-ja sosiaalikomitealle 30. kesäkuuta 1995 mennessä. (1986-89) eli Yhteisön Tämä asiakirja on mainitun vaatimuksen täyttävä komission kertomus. Se perustuu pääasiallisesti ohjelman kuluessa ja etenkin viimeisten kahden vuoden aikana laadittujen lukuisten arviointi- ja seuranta-asiakirjojen yhteenvetoon. Ottaen huomioon COMETT- ohjelman yhteydessä kehitettyjen toimintojen laaja-alaisuus voidaan tässä kertomuksessa antaa vain tiivistetty katsaus tähän hyvin rikkaaseen ja monimuotoiseen yhteisöaloitteeseen, jonka tärkeimpien osatekijöiden jatkuvuus on taattu uudella LEONARDO DA VINCI - ohjelmalla. COMETT n:n tärkeimmät saavutukset Vuosien 1990 ja 1994 välillä on järjestetty viisi hakukierrosta; ehdotetut hankkeet edellyttivät lähes 1. 2 miljardin ecun panostusta EU:lta. Valintamenettelyn kautta hyväksyttiin noin 3000 hanketta, joiden seurauksena • luotiin yli 200 korkeakoulujen ja yritysten koulutusyhteistyöryhmää, jotka kattoivat lähes kaikki Euroopan alueet sekä useita eri toimialoja ja tekniikan osa-alueita, • järjestettiin noin 40 000 kansainvälistä opiskelija-, jatko-opiskelija-ja henkilökunta vaihtoa, järjestettiin lähes 10 000 jatkokoulutuskurssia, joihin osallistui neljännesmiljoona eurooppalaista, • • kehitettiin yli 4500 koulutusmateriaalipakettia, joista yli kolmannes tietokone- tai videopohjaisia. • Hankkeisiin on osallistunut yli 30 000 organisaatiota 19 Euroopan maasta, mukaan lukien koko korkean asteen koulutuksen sektori, yli 20 000 yritystä (joista yli 3/4 PK-yrityksiä) ja noin 5000 muuta organisaatiota. • Hankkeet ovat liittyneet lähes kaikkien tekniikan osa-alueiden ja niitä lähellä olevien alojen koulutustarpeisiin. • Hankkeet ovat antaneet usein alkusysäyksen yhteistyölle ja innovaatiolle laajassa mitassa itse COMETT-ohjelman ulkopuolellakin. Lisäksi • on luotu ainutlaatuinen eurooppalainen verkosto, joka pystyy tehokkaasti järjestämään vuosittain tuhansia yritysten ja korkeakoulujen välisiä maidenvälisiä henkilövaihtoja - erityisesti opiskelijoiden harjoittelijavaihtoja - ja lyhyitä kansainvälisiä jatkokoulutuskursseja, • yhteistyö muiden koulutukseen, T&K-toimintaan ja innovaatioon liittyvien eurooppalaisten ohjelmien • kanssa on kulkenut punaisena lankana läpi koko ohjelman, tietoisuus ja tietämys yritysten ja korkeakoulujen välisen yhteistyön hyödystä korkean asteen koulutukselle ja teknologian siirrolle on lisääntynyt suuresti, • huippukoulutuksen tarjonnan määrä on lisääntynyt ja laatu parantunut, erityisesti syrjäseuduilla, mikä vaikuttaa myönteisesti Euroopan kilpailukykyyn, • eurooppalaisen ohjelman kuten COMETTin piirissä tehtävän yhteistyön lisäarvo on tunnustettu korkeakouluissa ja, vähemmässä määrin, myös yrityksissä. 2. COMETT - yleiskatsaus Euroopan Unionin tulevan taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen kannalta tärkeimpiä kysymyksiä on Euroopan unionin kyky valjastaa tutkimustoimintansa tulokset innovaation ja laadun kehittämiseen elinkeinoelämässä. COMETT on Euroopan unionin korkeakoulujen ja yritysten välistä yhteistyötä tekniikan koulutuksen alalla koskeva ohjelma, joka on kehittynyt sen aloitusvuodesta 1986 lähtien nämä ja näihin liittyvät kysymykset keskeisenä tavoitteenaan. Ohjelman sanoma on ollut, että huippukoulutus sekä korkean asteen koulutuksen ja yritysten välisen yhteistyön vauhdittaminen ovat olennaisen tärkeitä teknologian siirron mekanismeja, joilla T&K-toiminta saadaan tehokkaasti hyödynnetyksi teollisella sektorilla. COMETT I -ohjelma toimi vuosina 1986-89 50 miljoonan ecun budjetilla, ja COMETT II - ohjelma toimi vuosina 1990-94 230 miljoonan ecun budjetilla. Molemmissa keskityttiin korkeakoulujen teknologian koulutuksessa. COMETT II:ta koskevan neuvoston päätöksen mukaan päätavoitteina oli: • parantaa kehittyneen teknologian koulutuksen vaikutusta yhteisön taloudellisen ja ja yritysten kansainväliseen yhteistyöhön kehittyneen sosiaalisen hyvinvoinnin kehitykseen, • edistää koulutusohjelmien yhteistä kehittämistä ja koulutusresurssien mahdollisimman mielekästä käyttöä luomalla maidenvälisiä toimialakohtaisia ja alueellisia kehittyneen teknologian koulutuksen hankeverkkoja, • täyttää PK-yritysten ammattitaidon tarpeita, tasa-arvon sukupuolten välisen • edistää toteutumista kehittyneen teknologian • koulutuksessa, luoda eurooppalainen ulottuvuus korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön kehittyneen teknologian koulutuksessa. COMETT koostui neljästä läheisesti toisiinsa liittyvästä ohjelmalohkosta: • Ohjelmalohko A: korkeakoulujen ja yritysten väliset alueelliset ja/tai toimialakohtaiset koulutusyhteistyöryhmät (UETP). Nämä olivat pääasiassa korkean asteen oppilaitosten, yritysten ja muiden asiaankuuluvien organisaatioiden yhteenliittymiä, • Ohjelmalohko B: maidenväliset liikkuvuusohjelmat. Ohjelmakohta Ba käsitti opiskelijoiden harjoitteluvaihdot ulkomaisiin yrityksiin, kohta Bb koski valmistuneiden pitkäaikaisia harjoittelijavaihtoja, ja kohta Bc tuki korkeakoulujen henkilövaihtoja yrityksiin ja päinvastoin, • Ohjelmalohko C: koulutushankkeet. Kohta Ca tuki lyhyitä koulutuskursseja, kohta Cb yhteisiä koulutushankkeita ja kohta Cc suuria kokeiluluontoisia koulutushankkeita, • Ohjelmalohko D: tukitoimenpiteet, kuten tutkimukset, arviointi ja seuranta. COMETT oli ensimmäinen merkittävä eurooppalainen koulutusalan ohjelma, johon EFTA- maat osallistuivat. Ohjelmaa seurattiin tarkasti, ja useita ulkopuolisia arviointeja suoritettiin sen kuluessa. Tämä COMETTin lopullinen arviointi perustuu etupäässä näihin sekä meneillään olevan sisäisen valvonnan asiakirjoihin. 3. Verkottuminen Neuvoston päätöksessä edellytettiin eurooppalaisen korkeakoulujen ja yritysten välisten koulutusyhteistyöryhmien (UETP) verkoston luomista; tämän verkon tarkoituksena oli (1) auttaa tunnistamaan koulutustarpeita ja hakemaan niille ratkaisuja, (2) täyttää näitä tarpeita jäsennetysti ja koordinoidusti, (3) tarjota tukijärjestelmä esim. yritysten ja korkeakoulujen henkilöstön sekä opiskelijoiden harjoittelijavaihtoa varten, (4) vahvistaa yhteistyötä ja alueiden välistä henkilövaihtoa Euroopassa tekniikan koulutuksen kehittämisessä ja soveltamisessa, ja (5) kehittää maidenvälisiä toimialaverkkoja. Toteutettu eurooppalainen verkosto käsittää noin 200 UETP:tä, joiden osuus koko ohjelman rahoituksesta on noin 12 prosenttia. UETP:n keskimääräinen budjetti oli noin 180 000 ecua, josta COMETT kattoi 25 prosenttia. UETP:itä on kahta perustyyppiä. Alueellinen UETP tuo yhteen tietyn maantieteellisen alueen korkeakouluja, yrityksiä ja muita asiasta kiinnostuneita osapuolia. Toimialakohtainen UETP käsittää tai elinkeinoelämän alan edustajia eri jäsenvaltioista. Molemmantyyppisten UETP:iden edellytettiin pitävän yhteyttä ja tekevän yhteistyötä muiden samankaltaisten hankkeiden kanssa eri puolilla Eurooppaa. Niinpä on syntynyt kahdenlaisia verkostoja - UETP:iden sisäisiä kumppanuussuhteita ja ulkoisia Euroopan laajuisia yhteistyöverkostoja. tekniikan tietyn Alueelliset UETP:t ovat vaikuttaneet kahdella merkittävällä tavalla: (1) ne ovat kehittäneet paikallisia ja alueellisia korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön liittyviä yhteyksiä ja infrastruktuureja, ja (2) ne ovat liittäneet tämän alueellisen infrastruktuurin ensimmäiseen Euroopan laajuiseen yhteistyöverkkoon, jonka tarkoituksena on edistää korkeakoulujen ja yritysten jatkuvan koulutuksen yhteistyön kehittämistä Euroopan tasolla. Toimialakohtaiset UETP:t ovat vaikuttaneet välittömämmin teknologian siirtoon ja elinkeinoelämän koulutuksen kehittämiseen. Niiden asiakkaat muodostivat yhtenäisemmän ryhmän, sillä niiden tekniset vaatimukset olivat samankaltaiset. Siksi tämäntyyppisille UETP:ille oli erityisen merkityksellistäja helppoa laatia koulutustarveanalyysejä, kertomuksia teknologian tasosta ja muodostaa eurooppalaisia työryhmiä. Yritykset suhtautuivat myönteisesti UETP:iden tehtävään tiedonvälittäjänä, linkkinä yritysten ja korkean asteen koulutuksen välillä sekä eurooppalaisten ohjelmien neuvonantajana. Tässä yhteydessä UETP iistä on sanottu, että ne ovat toimineet eräänlaisena selvitystoimistona, jossa on tehty yhteenvetoja olemassaolevista tutkimuksista, määritelty menettelytapoja, valittu koulutusvaihtoehtoja ja niin edelleen sekä määritetty ja muotoiltu PK-yritysten niihin kohdistamaa kysyntää. UETP:iden vaikutuksista erityisen tärkeä on ollut se, että ne ovat laajentaneet niihin osallistuvien tahojen maidenvälistä näkökulmaa. Korkean asteen koulutuksen alalla on harjoitettu koulutusmenetelmien ja -järjestelmien kansainvälistä vaihtoa ja pidetty yhteyttä ulkomaisiin yrityksiin, joihin oppilaitosten opiskelijoita on sijoitettu. Yritykset ovat päässeet laajemmin nauttimaan Euroopan koulutuspotentiaalista ja ovat tulleet tietoisemmiksi T&K-toiminnan ja tekniikan eurooppalaisista ulottuvuuksista. Alueellisten ja toimialakohtaisten UETP:iden eurooppalainen ulottuvuus on ollut niiden suurin voima. Tämä eurooppalainen ulottuvuus ulottuu UETP:iden suorasta yhteydestä tuntemuksesta eurooppalaisten hankkeiden tuen komissioon ja komission ohjelmien hakemisen ja hallinnoinnin asiantuntemukseen; niiden keskeisenä voimana on se, että ne ovat osa hyvin suunniteltua eurooppalaista toimintaverkostoa. Toinen vahva alue on kotimaisten, alueellisten ja toimialakohtaisten jäsenten verkosto. Alueelliset UETP:t ovat usein erikoistuneita joihinkin toimialoihin, ja tarkoitusta varten jäsenneltyä ja toimialakohtaiset UETP:t ja niiden solmut ovat usein tekemisissä alueellisen infrastruktuurin kanssa. Yleisesti ottaen UETP:illa on nyt tunnustettu tehtävä (toisilla vahvempi kuin toisilla) maidensa korkean asteen koulutuksen ja yritysten kanssakäymisessä ja laajemmassa osaamisen kysynnän ja tarjonnan vuorovaikutuksessa. UETP-verkoston suurimpia vaikeuksia olivat rahoituspohjan hataruus ja yritysten heikko osallistuminen. Rahoituspohj an hataruutta j a turvattomuutta, j oka vaivaa useimpia UETP : itä, pidetään ohjelman suurimpana heikkoutena. Sen seurauksena UETP joutuu toimimaan alimitoitettuna ja henkilöstöltään rajoitettuna eikä pysty realistiseen pitkän aikavälin suunnitteluun. Lopuksi todettakoon, että verkottumista kehitettiin COMETT-ohjelmassa kahdella tasolla. Hanketasolla kehitettiin UETP:n tai yhteisen koulutushankkeen osapuolien välisiä verkostoja. Mutta toisaalta hankkeet verkottuivat myös keskenään. UETP:t ja niiden osapuolet tekivät yhteistyötä muiden UETP:iden kanssa, ja hankkeiden välille syntyi yhteistyötä ja ajatusten vaihtoa. Näin ollen UETP. t muodostivat vain näkyvimmän osan COMETTin verkottumistoiminnoista. 4. Koulutustoimenpiteet COMETT II -ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä määriteltiin tuki kolmelle huippukoulutuksen erityisalueelle: • kehittyneen teknologian pikakurssit eurooppalaisella ulottuvuudella, • koulutuksen yhteishankkeiden luominen, kehittäminen ja kokeilu Euroopan tasolla, • uusia koulutustekniikoita käyttävä ja/tai siirtämiskelpoisia koulutustuotteita tuottava etäopiskelu. Lyhytkurssien hakukierroksia (ohjelmakohta Ca) järjestettiin joka vuosi. Vuodesta 1991 hakemuskutsut suoritettiin keskitetysti "kimppajärjestelmänä" : UETP:t keräsivät hakemukset ja toimivat hakijoina. Yhteiskoulutushankkeiden hakemuskutsut (ohjelmakohta Cb) tehtiin vuosina 1990 ja 1992. Muutamista koulutuksen yhteishankkeista pyydettiin tekemään yksityiskohtaiset hakemukset, joista oli tarkoitus kehitellä kokeiluluontoisia hankkeita. Kaiken tasaisesti saatiin yli "kimppaprojekteihin" ja koulutuksen yhteishankkeisiin. Hakemusten kokonaisrahoitus olisi ollut 400 miljoonaa ecua, mutta vain 101 miljoonaa ecua oli käytettävissä. Tärkeimmät COMETT II -koulutushankkeiden kattamat alat olivat kehittynyt valmistusteollisuus, tieto ja viestintätekniikka, ympäristö, materiaalit, terveys & turvallisuus, koulutus (menetelmät ja teknologia) sekä innovaationhallinta. hakemuksia 2000; ne jakautuivat kaikkiaan COMETT-koulutustoimintoja toteuttamaan on perustettu kahdenlaisia yhteistyöryhmiä: • UETP:t, jotka toimivat Ca-ohjelmakohdan kimppahankehakemusten ja -sopimusten koordinoijina, • yhteenliittymät, jotka on perustettu tiettyä koulutushanketta varten. COMETT-koulutushankkeisiin on osallistunut suuri määrä erilaisia kansainvälisiä tai useammalla yhteistyöosapuolia, tyypillinen hanke on toiminut kahdella ja eurooppalaisella kielellä. Yli 80 prosentilla kursseista oli kouluttajia muista Euroopan maista. Yleisemmin voidaan sanoa, että eurooppalainen ulottuvuus oli perustana todelliselle eurooppalaiselle lisäarvolle, joka syntyi erityisesti laadun parantamisesta kurssien kehittelyn avauduttua siten, että pystyttiin hyödyntämään laajempaa asiantuntemuksen kenttää yli kansallisten rajojen. Ensimmäisiä maidenvälisiä laadunvarmistusjärjestelmiä on jo kehitetty. Eurooppalaiset huippukoulutuksen osaamisen aluekeskukset ovat tulleet jo paremmin tunnetuiksi, ja ne ovat paremmin kaikkien eurooppalaisten saatavilla. Kaiken kaikkiaan koulutettavat pitivät COMETT-kursseja välittömästi hyödyllisinä, teknisiä tietoja ajan tasalla pitävinä ja työlleen relevantteina. Lopulliset kansalliset arvioinnit osoittivat, miten kurssien laatu oli parantunut kansainvälisten resurssien tultua saataville ja yritysten aikaisessa vaiheessa mukaan ottamisen ansiosta. 5. Liikkuvuus COMETTin liikkuvuuden edistämistoimenpiteiden tavoitteena oli edistää samanaikaisesti (1) maidenvälistä yhteistyötä, (2) korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä, (3) teknologian siirtoa ja (4) huippukoulutusta. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi COMETT tuki kolmea erityyppistä toimintaa: • Ohjelmakohta Ba: opiskelijoiden ('harjoittelijavaihdot') yritysmaailmassa toisessa jäsenvaltiossa, vastavalmistuneiden tai • Ohjelmakohta Bb: valmistuneiden pitkäaikaiset huippukoulutusjaksot, • Ohjelmakohta Bc: turvin mahdollistettiin stipendit, joiden koulutusjaksot korkeakoulujen henkilöstövaihdot yrityksiin tai päinvastoin. Pääosa rahoituksesta keskittyi ohjelmakohdan Ba mukaisiin harjoittelijavaihtoihin. Kaiken kaikkiaan noin 36 000 opiskelijaa tuettiin COMETT II -ohjelman kuluessa; vuotuinen luku nousi 3800:sta (1990) lähes 8000:een (33 700 hakemusta) vuonna 1994. Arviolta 15 000 yritystä on hyötynyt tällaisista harjoittelijavaihdoista ainakin kerran; harjoittelijavaihdot vastasivat 20 000 henkilötyövuotta. Tyypillinen harjoittelijavaihto kesti 5-6 kuukautta; keskimääräinen kuukausittainen tuki oli 430 ecua. Nämä harjoittelijavaihdot toimivat kimppajärjestelmän alaisuudessa vuodesta 1991. Harjoittelijavaihtojen lukumäärän keskiarvo vuonna 1994 oli 50 alueellisilla ja 30 toimialakohtaisilla UETP:illä. Noin 80 prosenttia kaikista harjoittelijavaihdoista kulki alueellisten UETP:iden kautta. Kohdan Bb tarkoituksena oli tukea kokeellisesti pitkäaikaisia - jopa kahden vuoden pituisia - harjoittelijavaihtoja teollisuuden kehitys- ja koulutusalan huippuhankkeissa sekä korkeakoulun että asianomaisen yrityksen seurannassa. Hakemuksia oli vähän, ja harvoja hyväksyttyjä harjoittelijavaihtoja seurattiin tarkoin. Vuoteen 1992 mennessä oli käynyt selväksi, että luonteeltaan nämä pitkäaikaiset harjoittelijavaihdot poikkesivat vain vähän ohjelmakohtien Ba ja Bc toiminnoista, eikä tästä ohjelmakohdasta enää järjestetty uutta hakukierrosta. Ohjelmakohdassa Bc, joka koski henkilöstön liikkuvuutta korkeakoulujen ja yritysten välillä, saatiin COMETT II:n kuluessa 1900 hakemusta, joista 800:a päätettiin tukea. Näiden henkilövaihtojen keskimääräinen kesto oli 4,5 kuukautta, ja keskimääräinen tuki koko ajalle oli 7000 ecua. Noin 2/3 sijoitetuista oli korkeakoulujen henkilöstöä; noin 2/3 osallistuvista yrityksistä oli PK-yrityksiä. Kimppajärjestelmää sovellettiin vuodesta 1991. COMETTin opiskelijoiden liikkuvuusohjelma on ollut valtaisa menestys. Opiskelijoiden harjoittelijavaihdot ovat hyödyttäneet • yrityksiä, jotka ovat kehittäneet 'harjoittelijavaihtokulttuurin' ja saaneet käyttöönsä uutta teknologiaa opiskelijoiden välityksellä. Monille PK-yrityksille tämä oli ensimmäinen eurooppalainen ohjelma, johon ne osallistuivat, • opiskelijoita, parantaneet uramahdollisuuksiaan ja innovaatiokykyjään, jotka • korkean jotka ovat asteen kehittämään harjoittelijavaihto vaatimuksia ja -järjestelmiä, ja jotka ovat saaneet kurssien ja opetustekniikoiden uudistamiseen kannustavaa palautetta. ovat motivoituneet oppilaitoksia, kielitaitoaan, kulttuurintuntemustaan, liikkuvuustoimenpiteiden eli ohjelmakohdan Bc Henkilöstön tulokset ovat olleet rohkaisevia, vaikkakaan tämä alue ei ole ollut yhtä menestyksekäs tai herättänyt yhtä suurta kiinnostusta kuin opiskelijoiden harjoittelijavaihdot. Korkeakoulujen ja yritysten välisiä yhteyksiä Euroopassa on vahvistettu. Ohjelma on osoittautunut erityisen soveltuvaksi PK- yritysten tarpeisiin, ja useimmissa hankkeissa on tapahtunut voimakasta ideoiden, käsitteiden ja teknologian siirtoa osapuolten välillä. Yleisemmin ottaen COMETT-harjoittelijavaihdot ovat edistäneet uusien teknologian siirron muotojen kehittämistä ja kierrättää tärkeimpiä osatekijöitä. taas on elinikäisen oppimisen henkilöresursseja, mikä Organisaatiotasolla COMETT kehitti ainutlaatuisen kimppajärjestelmän, jolla voidaan tehokkaasti hoitaa hajautettua harjoittelijavaihto-ohjelmaa. tarjonneet uusia keinoja ajanmukaistaa ja 6. Poikitta is vaikutukset Kertomuksessa tarkastellaan myös kahdeksaa poikittaisvaikutuksiin liittyvää aihetta: (1) Yhteistyö ja yhteydet muihin eurooppalaisiin ohjelmiin. Tämä on tärkeää liitettäessä COMETTia osaksi inhimillisiä voimavaroja koskevaa eurooppalaista politiikkaa. Yhteyksiä on kehitetty erityisesti kahteen suuntaan: • yhteydet T&K-ohjelmiin kuten DELTA, ESPRIT, BRITE-EURAM ja SPRINT; näitä yhteyksiä oli huomattava määrä, mutta kaivattiin parempaa ja rakenteellisempaa poliittisen tason yhteistyötä näiden ohjelmien kanssa, • yhteydet koulutusohjelmiin kuten ERASMUS, FORCE, LINGUA ja TEMPUS; nämä yhteydet olivat yleisempiä ja välittömämpiä. (2) T&K, koulutus ja innovaatio. COMETTia koskeva neuvoston päätös edellytti ohjelman puitteissa kehitettävän tehokkaita keinoja T&K:n edistämiseksi koulutuksen kautta yrityksille, jotka voivat hyötyä siitä ja hyödyntää sitä kaupallisesti. Ne yksiköt, laitokset tai UETP:t, jotka ovat onnistuneet tässä parhaiten ovat ne, jotka ovat pystyneet tarjoamaan yrityksille täyden valikoiman teknologian siirtotoimintoja. COMETTin vaikutus sosiaaliseen ja organisatoriseen innovaatioon on myös tunnustettava: ohjelma on kehittänyt verkostoja sekä saanut aikaan toiminnallisia parannuksia ja organisaatiomuutoksia hankkeisiin osallistuneissa korkeakouluissa ja yrityksissä. (3) Osallistuminen COMETT-ohjelmaan. Yli 30 000 organisaatiota eri puolilla Eurooppaa on ollut suoraan tekemisissä hankkeiden kanssa: • korkeakoulut ovat parhaiten edustettuina: kaikissa ohjelmalohkoissa korkeakouluväki oli kantavana voimana useimmissa hankkeissa, • COMETTiin otti osaa 20 000 yritystä, joista yli puolet opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen kautta; koulutushankkeisiin suoraan osallistuneista yrityksistä suurin osa oli palveluyrityksiä, • noin 5000 muuta, lähempänä yritys- kuin korkeakoulumaailmaa olevaa organisaatiota - viranomaisia, ammattijärjestöjä ja niin edelleen; käsitteiden 'korkeakoulu' ja 'yritys' ja tulkitseminen kerrannaisvaikutusten suhteen, erityisesti PK-yritysten kannalta. rikastuttanut hankkeiden ohjelmaa väljästi laadun on (4) COMETTin vaikutus PK-yrityksiin. COMETTiin osallistuneista 20 000:sta yrityksestä 15 000 on PK-yrityksiä, joilla on alle 500 työntekijää. Puolella näistä on alle 50 työntekijää. Liikkuvuuden edistämistoimenpiteet ovat olleet PK-yrityksille erityisen houkuttelevia. Niiden osallistumisen aste koulutushankkeissa ja UETP:issä vaihteli. COMETTin toimenpiteiden monipuolisuus lisäsi PK-yritysten osallistumista. Todettakoon, että 20 000 - 30 000 muuta PK-yritystä hyötyi ohjelmasta osallistumalla kursseille. (5) COMETTin alueellinen vaikutus. Tämä on näkynyt kahdella eri tasolla, alueiden välisellä ja alueiden sisäisellä: • erityisesti epäsuotuisilla alueilla ja pääasiassa UETP:iden kautta COMETT on tarjonnut kohtaamispaikan korkean asteen koulutuksen, elinkeinoelämän ja muiden asianosaisten yksityisten ja julkisten tahojen edustajille. Tästä foorumista on kehittynyt muita alueellisia aloitteita, jotka ovat edelleen vahvistaneet paikallista infrastruktuuria, • alueiden välinen yhteistyö on vahvistunut aloilla, jotka ulottuvat pitkälle COMETTin toimenpiteiden ulkopuolelle. Näissäkin tapauksissa UETP:t ovat olleet päätekijänä, sillä ne ovat tarjonneet jäsentyneen, joustavan ja helposti tunnistettavan kohtauspaikan yhteistyökumppaneita etsiville. Lisäksi liikkuvuuden edistämistoimenpiteet ovat tuoneet alueille laajempia eurooppalaisia vaikutteita. (6) Sukupuolten välinen tasa-arvo. Vaikka tämän tavoitteen saavuttamiseksi ei esitetty nimenomaisia toimia neuvoston päätöksessä, naisopiskelijoiden osuus opiskelijoiden harjoittelijavaihdoista lisääntyi COMETT I:n 36 prosentista COMETT II:n 43 prosenttiin. Kursseilla naisosanottajien osuus oli keskimäärin 22 prosenttia, mikä vastaa elinkeinoelämän henkilöstön sukupuolijakaumaa. Naiset olivat hyvin edustettuina ohjelmalohkojen A ja B hankkeiden henkilöstössä. (7) Yritysten ja korkean asteen oppilaitosten yhteistyö. Tämän edistäminen on ollut COMETTin suurimpia menestyksiä, sillä se on lisännyt T&K-toiminnan sovelluksia elinkeinoelämässä parantamalla oppilaitosten koulutuksen tasoa ja siirtämällä teknologiaa toimialoilta ja alueilta toisille. Eräissä tapauksissa on rakennettu yhteistyösuhteita, toisissa taas saatettu jo olemassaolevia suhteita järjestelmälliselle pohjalle. COMETT on edistänyt molempien osapuolten yleistä ja yleisemmin tämäntyyppisten Euroopan laajuisten toimien lisäarvosta Euroopan tasolla. tietoisuutta yhteistyön tärkeydestä (8) Toimialakohtainen alhaalta-ylös -periaate. COMETT otti periaatteekseen olla asettamatta mitään tiettyä alaa etusijalle sekä antaa jäsenvaltioiden korkeakoulu- ja yritysmaailmalle täyden toimintavapauden. Tämän seurauksena valituiksi tuli hankkeita, jotka keskittyivät pikemminkin teknologiaan kuin tiettyyn elinkeinoelämän haaraan. Tämä johtuu todennäköisesti korkeakoulujen voimakkaasta panoksestaja ohjelman keskittymisestä T&K-toiminnan siirtoon. Toisaalta tämä lähestymistapa on mahdollistanut jatkuvat muutokset ja innovaatiot ehdotetuissa hankkeissa. 7. Johtopäätökset Tärkein johtopäätös on, että ohjelma on ollut suuri menestys: COMETT II :n käynnistäneen neuvoston päätöksen tärkeimmät strategiset tavoitteet on täytetty. COMETT on • parantanut kehittyneen teknologian koulutuksen tarjontaa muodostumalla osaksi teollisuusaloille sijoittumiseen liittyvää kokemusperäistä oppimista, parantamalla kurssien laatua ja niiden saatavuutta, kehittämällä korkeakoulujen ja yritysten paikallista ja alueellista yhteistyötä ja luomalla kontaktipinnan Euroopan tasolla sekä edistämällä taloudellista ja yhteiskunnallista yhtenäisyyttä Euroopassa, • edistänyt koulutuksen yhteistä kehittämistä tuomalla teollisuuselämän mukaan kurssien kehitystyöhön, tehostamalla teknisen koulutuksen osuutta teknologian siirron oleellisena osana ja parantamalla koulutuksen laatua ja saatavuutta, tehokasta käyttöä ja • kehittänyt tukitoimia naisten tasa-arvoislen mahdollisuuksien edistämiseksi koulutuksessa ja teknologisessa kehityksessä, • parantanut merkittävästi ja välittömästi PK-yritysten asemaa (1) opiskelijoiden ja harjoittelijavaihto-ohjelmilla, taloudellista kehitystä ja niiden pääsyä laajemmille eurooppalaisille markkinoille ja (2) lyhytkursseilla, jotka ovat parantaneet PK-yritysten teknisten taitojen kehitystä ja hallintaa, jotka ovat nopeuttaneet PK-yritysten teknistä • tuottanut merkittävää eurooppalaista lisäarvoa kehitystoimineen ja kansainvälisine harjoittelijavaihtotoimineen luomalla ja kehittämällä korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyötä tehostavia kansainvälisiä verkostoja, ja vaikuttanut voimakkaasti sosiaaliseen koko Euroopan korkean yhteenkuuluvuuden lisäämiseen. asteen koulutuksen taloudelliseen ja Vaikka COMETT II onkin ollut suuri menestys, sen heikot kohdat osoittavat, mitä lähestymistapoja, alueita ja toimintoja Euroopan tason aloitteissa olisi ehkä otettava huomioon: • siirtyminen koulutuspohjaisesta oppimispohjaiseen lähestymistapaan, • oppimisen teknisten osatekijöiden sijoittaminen laajempaan taidonhankintastrategiaan, • koulutuksessa sovellettavan laadunvarmistuksen lisääntyvä merkitys, • tekniikan koulutuksen sisällyttäminen laajempaan teknologian siirtoon, • eurooppalaisten ohjelmien välisen jäsentyneemmän yhteistyön edut, • tarve auttaa hankkeiden vetäjiä parantamaan koulutushankkeiden hallinnan tasoa. 10 Liite 1 COMETT II Lopullinen kertomus Luonnos 11 Sisällys Sisällys COMETT-terminologiaa 1. Johdanto 1. 1 Taustaa 1. 2 COMETT-ohjelman kehittyminen 1. 3 Ohjelman osatekijät ja toiminta 1. 3. 1 COMETT-ohielmalohkot 1. 3. 2 EFTA-maiden osallistuminen 1. 3. 3 Hakukierrokset 1. 4 Ohjelman arviointi 2. Verkottuminen 2. 1 Johdanto 2. 1. 1 Verkottumisen käsite 2. 1. 2 Verkottuminen COMETTissa 2. 2 UETP : iden toiminta ja rakenne 2. 2. 1 Neuvoston päätös ja sen toiminta 2. 2. 2 Verkoston kehittäminen 2. 2. 3 Rahoitus 2. 2. 4 Yhteistyöryhmien oikeudellinen asema ia pysyvyys 2. 2. 5 Eurooppalainen ulottuvuus 2. 2. 6 Tiedonhallinta 2. 3 UETP : iden panos 2. 3. 1 Alueelliset UETP-verkot 2. 3. 2 Toimialakohtaisten UETP-verkostojen panos 2. 3. 3 Elinkeinoelämän koulutustarpeiden jäsentäminen 2. 3. 4 Maidenvälisen näkökulman edistäminen osallistujien keskuudessa. 2. 4 UETP:iden vahvuudet ja heikkoudet 2. 4. 1 Vahvuudet 2. 4. 2 UETP:iden heikkoudet 2. 4. 3 UETP:iden käsitys itsestään 3. Koulutustoimenpiteet 3. 1 Johdanto 3. 1. 1 Koulutustoimenpiteet COMETTin puitteissa 3. 1. 2 Avaintietoja COMETTin tukemista koulutushankkeista 3. 2 Kehittyneen teknologian koulutus 3. 2. 1 Mitä on kehittyneen teknologian koulutus? 3. 2. 2 Huippukoulutuksen yhteistyöryhmät ja yhteenliittymät 3. 3 Eurooppalainen ulottuvuus koulutuksessa 3. 4 Eräitä johtopäätöksiä COMETTin koulutuskokemuksista 12 14 15 15 16 17 17 18 18 21 23 23 23 23 24 24 26 26 27 29 29 29 30 30 31 32 32 32 33 34 35 35 35 36 37 37 38 39 41 4. Ihmisten liikkuvuus 4. 1 Liikkuvuus COMETT-ohjelman puitteissa 4. 1. 1 Liikkuvuuden edistämistuen eri muodot 4. 1. 2 Avaintietoia opiskelijoiden harjoittelijavaihdoista (ohjelmakohta Ba^. 4. 1. 3 Ohjelmakohdat Ba ja Bc 4. 2 Laadullisia havaintoja 4. 2. 1 Ohjelmakohta Ba 4. 2. 2 Ohjelmakohdat Bb ia Bc 4. 2. 3 Tulevaisuudennäkymät 5. Poikittaisvaikutukset 5. 1 Yhteistyö ja yhteydet muihin eurooppalaisiin ohjelmiin 5. 1. 1 Johdanto 5. 1. 2 Yhteydet T&K-ohielmiin 5. 1. 3 Yhteydet koulutusalan ohjelmiin 5. 2 T&K, koulutus ja innovaatio 5. 3 Osallistuminen COMETT-ohjelmaan organisaatiotyypeittäin 5. 4 COMETT-ohjelman vaikutus PK-yrityksiin 5. 5 COMETT-ohjelman alueellinen vaikutus 5. 6 Miesten ja naisten tasa-arvoiset mahdollisuudet 5. 7 Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyö 5. 8 Toimialakohtainen alhaalta ylös -periaate COMETT-ohjelmassa 6. Yhteenveto ja tärkeimmät tulokset 6. 1 Neuvoston päätöksen toteuttaminen 6. 2 Tulevaisuuden strategiset kehityslinjat 6. 3 Toiminnan kehittyminen tulevaisuudessa 6. 4 Hankkeiden toteutus 43 43 43 44 45 46 46 47 48 49 49 49 49 51 52 55 58 60 62 63 64 69 69 70 70 71 13 COM ETT-terminologiaa Seuraavassa on esitetty tärkeimmät tässä asiakirjassa käytetyt COMETT-termit. Muita termejä on selitetty asiayhteydessään. Hakukierros Toimenpide, jolla pyydettiin hakemuksia ohjelmaan hyväksyttäviksi hankkeiksi. COMETT II - ohjelman puitteissa järjestettiin viisi hakukierrosta (1990, 1991, 1992, 1993, 1994). Vain vuoden 1990 hakukierros koski kaikkia COMETTin ohjelmakohtia ja kaikkia organisaatioita; vuosien 1991-94 hakukierrokset oli tarkoitettu tietyntyyppisille hankkeille ja/tai organisaatioille. Ohjelmalohko COMETT:issa tämä ja hanketyyppiä. Toiminnallisia ohjelmalohkoja on neljä (A, B, C ja D), ja kukin niistä sisältää kaksi tai useampia alaryhmiä tai hanketyyppejä (joita on tässä kutsuttu 'ohjelmakohdiksi'). tarkoittaa ohjelman luokkaa Maidenvälinen Sama kuin 'kansainvälinen' puhuttaessa Euroopan maista. Hanke Kaikkia aloitteita, joita COMETT-ohjelmakohtien puitteissa tuetaan, kutsutaan hankkeiksi. Hankkeeseen on osallistuttava vähintään yhden korkean asteen oppilaitoksen ja yhden yrityksen kahdesta eri EU-maasta. Tuettavat hanketyypit ovat: Ohjelmalohko A Korkeakoulujen ja yritysten koulutusyhteistyöryhmät (UETP) Ohjelmakohta Ba Maidenväliset opiskelijoiden harjoittelijavaihdot yrityksissä Ohjelmakohta Bb Maidenväliset pitkäaikaiset vastavalmistuneiden harjoittelijavaihdot Ohjelmakohta Bc Henkilöstövaihdot korkean asteen koulutuksen ja yritysten välillä Ohjelmakohta Ca Lyhyet jatkokoulutuskurssit Ohjelmakohta Cb Koulutuksen yhteishankkeet (kurssien ja koulutusmateriaalien kehittäminen) Ohjelmakohta Cc Koulutushankkeet, jotka keskittyvät rakenteelliseen vaikutukseen (Kokeiluluontoiset hankkeet) Ohjelmalohko D Tukitoimenpiteet (tutkimukset, kertomukset, kokoukset, arviointi ja seuranta ja niin edelleen) Kimppajärjestelmä COMETT-ohjelman toiminnallinen osa, jossa pieniä hankehakemuksia niputetaan yhdeksi toiminnallisesti hajautetuksi hankepaketiksi, jonka osahankkeille myönnetään yhteisesti tukea. Yritys 'Yritys' ja 'yhtiö' ovat tässä yhteydessä samansisältöisiä termejä, joilla tarkoitetaan mitä tahansa organisaatiota, joka harjoittaa taloudellista toimintaa (erityisesti organisaatiota, jolla on koulutusta tarvitsevaa henkilökuntaa). PK-yritys Pieni tai keskisuuri yritys. Komission käytännön mukaisesti tämä tarkoittaa COMETTissa yksinkertaisesti yritystä, jolla on alle 500 työntekijää. Korkean asteen oppilaitos Korkeakoulu tai muu organisaatio, joka antaa korkean asteen koulutusta. Kurssi Jäsennetty koulutustapahtuma, joka tyypillisesti perustuu suoraan opettaja-oppilas -kontaktiin. Materiaali (tai koulutusmateriaali) Kurssien tai itseopiskelun tukiaineisto. Toimiala Yleinen termi, jota käytetään luokiteltaessa hankkeita aiheen tai alan mukaan. COMETTin toimialat voivat olla sekä tekniikan että elinkeinoelämän toimialoja. 14 1. Johdanto 1. 1 Taustaa 1990-luku jää historiaan Euroopan karttaa muuttaneiden poliittisten ja taloudellisten dynaamisten kehityskulkujen ja muutosten vuosikymmenenä. Samaan aikaan tekninen kehitys kulkee ennennäkemättömällä, yhä kiihtyvällä vauhdilla. Kilpailupaineiden kasvaessa ja markkinoiden laajetessa maailmanlaajuisiksi on käynyt yhä tärkeämmäksi kyetä hyödyntämään tutkimustyön tuloksia ja varmistaa, että niitä sovelletaan tehokkaasti eurooppalaisen yhteiskunnan eduksi. Euroopan talous- ja yhteiskuntamalli, joka pyrkii sovittamaan yhteen suhteellisen korkeat palkat ja yhteiskunnallisiin vaatimuksiin vastaamisen, edellyttää tehokastaja kilpailukykyistä elinkeinoelämää. Tämä taas riippuu yhä enemmän yritysten kyvystä ylläpitää järjestelmällistä laadunparantamista. innovaatiota jatkuvaa ja tasolla Euroopan inhimillisten ja Euroopan Avainsana on koulutus. Lisää huomiota on kiinnitettävä paikallisella, alueellisella, kansallisella kehittämiseen, koulutusresurssien tehokkaaseen käyttöön ja koulutuksen tarjoamiseen niille, jotka sitä jäsenvaltioiden tarvitsevat. koulutusorganisaatioiden välistä yhteistyötä on rohkaistava, ja että T&K-toiminnan ja korkean asteen koulutuksen välille on luotava enemmän synergiaa. Edelleen yritysten ja oppilaitosten on työskenneltävä yhdessä kehittääkseen ja järjestääkseen tarvittavaa korkean asteen koulutusta; ja lisäksi yksilöiden, organisaatioiden ja koulutusjärjestelmien on omaksuttava elinikäisen oppimisen periaate ja pyrittävä aktiivisesti sen toteuttamiseen. voimavarojen tarkoittaa, tasolla tämä että eri Näitä ja näihin liittyviä Euroopalle tärkeitä haasteita on painotettu Euroopan komission kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa. Tässä asiakirjassa kiinnitetään erityisesti huomiota inhimillisten voimavarojen kehittämisen tärkeyteen Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi. Valkoisessa kirjassa korostetaan T&K-tulosten tarvetta tiivistää yhteistyötä levittämisen tärkeyttä ja soveltamisen, siirtämisen ja oppilaitosten ja yritysten välillä. Samantapaisia aiheita on käsitellyt myös IRDAC, Euroopan komission elinkeinoelämän tutkimus- ja kehitystyön neuvoa-antava komitea. Äskettäisessä julkaisussaan Quality and Relevance, joka käsittelee Euroopan koulutusjärjestelmien haasteita, IRDAC painottaa miten tärkeää on luoda vahvat yhteydet T&K-toiminnan ja koulutusaloitteiden välille sekä kansallisella että Euroopan tasolla. Jo vuoden 1991 kertomuksessaan Skills Shortages in Europe IRDAC totesi, että T&K-investoinnit Euroopassa eivät tuottaisi odotetun kaltaisia taloudellisia etuja, ellei niiden kanssa samanaikaisesti järjestetä yhtä laajaa ja tehokasta koulutustoimintaa. Quality and Relevance -kertomuksessa IRDAC käsitteli myös yleisemmin yritysten haasteita kilpailukyvyn säilyttämiseksi nopeasti muuttuvassa ympäristössä. Koulutuksen ja elinkeinoelämän välinen yhteistyö on kertomuksen yleissuositus, johon liittyy elinikäisen oppimisen sekä T&K-toiminnan ja koulutuksen niveltämisen voimakas korostaminen. Eurooppalainen COMETT-ohjelma on käsitellyt näitä ja näihin liittyviä asioita perustamisestaan lähtien (1986). Eurooppalaisten yritysten kilpailukyky on koko ohjelman ydin. Neuvoston COMETT II:a koskevan päätöksen 3 artiklassa todetaan: 15 COMETT II tähtää koulutuksen vahvistamiseen erityisesti kehittyneen teknologian alalla, huippuosaamisen kehittämisessä ja eurooppalaisen elinkeinoelämän kilpailukyvyn parantamisessa. 1980-luvun puoliväliin mennessä Euroopan päättäjille oli käynyt selväksi, että huippukoulutuksen riittämättömyys oli käymässä haitaksi eurooppalaisen T&K-toiminnan täysimittaiselle soveltamiselle. EY käynnisti COMETT I -ohjelman vuonna 1986 korostaakseen, että huippukoulutus on tehokas tapa siirtää ja levittää teknologiaa, ja että korkeakoulujen ja yritysten välillä tarvitaan enemmän vuoropuhelua ja yhteistyötä kautta koko Euroopan, jotta tällainen koulutus voisi onnistua. 1. 2 COMETT-ohjelman kehittyminen Kun COMETT I-ohjelma käynnistyi vuoden 1986 lopussa, se oli ensimmäinen laajamittainen eurooppalainen koulutushankkeiden tukijärjestelmä. Sen kokonaistavoite oli ja on ollut koko COMETT I/II -ohjelman ajan - edistää ja tukea korkeakoulujen ja yritysten maidenvälistä yhteistyötä kehittyneen teknologian koulutuksessa. Ohjelma syntyi samaan aikaan kun ensimmäiset laajamittaisista eurooppalaisista T&K-ohjelmista kuten ESPRITistä saadut tulokset osoittivat, miten tärkeä tekijä huippukoulutus on T&K-toiminnan täysin täydentäjänä oikeutetusti, että pula huipputaidoista heikentäisi eurooppalaisen T&K-toiminnan arvoa ja sitä kautta Euroopan kilpailukykyä. COMETT luotiin vastavetona ohjelmaksi, joka keskittyisi huippuosaamisen kehittämiseen ja kehittyneen teknologian koulutuksen tuottamiseen. Siinä edellytettiin hankkeiden perustuvan eurooppalaiseen yhteistyöhön sekä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön. ja eurooppalaisen kilpailukyvyn ylläpitäjänä. Monet arvelivat Haasteellisista tavoitteistaan ja tuettujen hankkeiden monimutkaisuudesta huolimatta COMETT I herätti tavattomasti kiinnostusta koko Euroopan yhteisössä. Ohjelman saama kysyntä ylitti suuresti tarjonnan, ja kaavailtu rahoitus, 55 miljoonaa ecua, osoittautui täysin alimitoitetuksi. Pian kävi selväksi, että ohjelmalle oli syytä suunnitella toinen vaihe. Jo COMETT I -ohjelman puolivälissä, 16. joulukuuta 19881, neuvosto hyväksyi COMETT II - ohjelman määrittelevän päätöksen kaudelle 1990 - 94, aloitusbudjettina 200 miljoonaa ecua. COMETT II ei poikennut merkittävästi ohjelman ensi vaiheesta, vaan pikemminkin syvensi ja laajensi sitä. COMETT II:a koskevassa neuvoston päätöksessä määriteltiin ohjelman painopiste ja tavoitteet seuraavasti: [COMETTj. keskittyy elinkeinoelämän ja sen henkilöstön muuttuviin vaatimuksiin, jotka edellyttävät tukitoimenpiteitä sekä jäsenvaltioissa että yhteisön tasolla. Tukemiensa koulutushankkeiden kautta COMETT II auttaa käyttämään ja hyödyntämään Euroopan yhteisön T&K-politiikan tuloksena kehitettyjä teknologian tuloksia, menetelmiä ja työkaluja. COMETT II helpottaa innovaation ja teknologian siirtoa samoin kuin Euroopan yhteisön tasapainoista taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä. 1 Neuvoston päätös 89/27/EEC 16 joulukuuta 1988, VL n° L 13/28 17. 1. 1989 16 Tätä taustaa vasten COMETTIT. n tavoitteet ovat seuraavat: (i) parantaa erityisesti edistyneen teknologian koulutuksen osuutta eri tasoilla ja sitä kautta koulutuksen osuutta EY:n taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen; (ii) edistää koulutusohjelmien yhteistä kehittämistä ja kokemusten vaihtoa samaten kuin EY:n tason koulutusresurssien mahdollisimman tehokasta käyttöä luomalla erityisesti edistyneen maidenvälisiä verkostoja; teknologian koulutushankkeiden toimialakohtaisia ja alueellisia (iii) vastata PK-yritysten erityisiin osaamistarpeisiin ottaen huomioon liitteessä mainitut ensisijaiset toimenpiteet; (iv) edistää naisten ja miesten tasa-arvoa perus- ja täydennyskoulutuksessa erityisesti (v) edistyneen teknologian alalla; luoda eurooppalainen ulottuvuus korkeakoulujen ja yritysten yhteistyölle perus- ja täydennyskoulutuksessa teknologian sekä sen soveltamisen ja siirron alalla. 1. 3 Ohjelman osatekijät ja toiminta 1. 3. 1 COMETT-ohjelmalohkot COMETT-ohjelma tukee erilaisia maidenvälisiä korkeakoulujen ja yritysten välisiä yhteistyötoimintoja. Useita erityyppisiä koulutukseen liittyviä toimintoja tuetaan; niille yhteistä on se, että ne pyrkivät edistämään teknologian koulutusta Euroopan laajuisesti. COMETT-ohjelmassa on neljä toisiinsa liittyvää osa-aluetta, joita käsitellään erillisinä ohjelmalohkoina, ja joilla on oma rahoituksensa. Nämä osa-alueet ovat: • Ohjelmalohko A: Alueellisten ja/tai tiettyyn toimialaan erikoistuneiden korkeakoulujen ja yritysten koulutusyhteistyöryhmien (UETP) kehittäminen. Nämä UETP:t ovat ainutlaatuisia yhteenliittymiä, joihin kuuluu kymmeniä korkean asteen oppilaitoksia, yrityksiä ja muita organisaatioita. Oman huippukoulutustoimintansa lisäksi UETP:t ovat toimineet COMETT-ohjelman selkärankana tukemalla muiden ohjelmalohkoj en hankkeita ja ja henkilövaihtotoimintojensa kautta. sekä maidenvälisten osallistumalla aktiivisesti verkosto- niihin • Ohjelmalohko B: Maidenvälistä liikkuvuutta edistävät harjoittelijavaihto-ohjelmat, joi hin kuuluivat opiskelijoiden harjoittelijavaihdot yrityksiin muissa Euroopan maissa (kohta Ba), vastavalmistuneiden harjoittelijavaihdot (kohta Bb) sekä korkeakoulujen henkilöstövaihdot yrityksiin ja päinvastoin (kohta Bc). UETP-verkosto hoiti lähes kai kki nämä liikkuvuuden edistämistoimenpiteet. • Ohjelmalohko C: Lyhyiden koulutuskurssien (kohta Ca), yhteiskoulutushankkeiden (kohta Cb) ja kokeiluluontoisten hankkeiden (kohta Cc) kehittäminen ja järjestäminen teknologian ja sen sovellusten alalla. • Ohjelmalohko D: Sarja täydentäviä toimenpiteitä, joita on tuettu koko ohjelman ajan (tiedotus, arviointi, hankkeiden seuranta, tukikoulutus, konferenssit, workshopit ja niin edelleen). Ohjelman edetessä näiden toimenpiteiden luonne ja painopiste on siirtynyt ohjelman alku-, keski- ja loppuvaiheen painotusten mukaan. Esimerkiksi COMETT II -ohjelman alussa kiinnitettiin runsaasti huomiota tiedottamiseen ja tietoisuuden lisäämiseen, kun taas ohjelman lopussa arviointi- ja seurantatoimenpiteet nousivat tärkeämmiksi samoin kuin UETP:iden hallinnon vahvistaminen tukemalla tiettyjä UETP-aloitteita. tutkimukset, hankkeiden 17 Muutamaa ohjelmalohkon D toimenpidettä lukuunottamatta kaikki tuettavat hankkeet valittiin kilpailuttamalla hakukierroksen aikana tehdyt hakemukset. Neuvoston päätöksen mukaisesti yhteisön tuki • rajoittui 50 prosenttiin hankkeen kuluista ohjelmalohkoissa A ja C, • perustui tukeen henkilövaihtoa kohti ja kertaluontoiseen enimmäismäärään ohjelmalohkossa B, • vaihteli 50 prosentista 100 prosenttiin kustannuksista ohjelmalohkossa D. 1. 3. 2 EFTA-maiden osallistuminen COMETT oli ensimmäinen laajamittainen eurooppalainen koulutusohjelma, joihin EFTA- maiden (Islanti, Itävalta, Liechtenstein, Norja, Ruotsi, Suomi, Sveitsi) organisaatiot osallistuivat. Näiden maiden taloudellisen panoksen turvin COMETT II :n budjetti nousi 200 miljoonasta 230 miljoonaan ecuun. Euroopan yhteisön ja yksittäisten EFTA-maiden väliset sopimukset ratifioitiin niin ajoissa (Liechtensteinia lukuunottamatta), että niiden korkeakoulut ja yritykset voivat liittyä ohjelmaan ja tehdä hakemuksia jo ensimmäisen hakukierroksen aikana vuonna 1990. Islanti, Itävalta, Ruotsi ja Suomi olivat hyvin aktiivisia alusta lähtien ja tuottivat korkealaatuisia hankkeita; muut kolme maata jäivät alussa jälkeen, mutta paransivat asemiaan vuodesta 1991 alkaen. Vuoteen 1992 mennessä EFTA-maat olivat mukana yhtä aktiivisesti kuin EU- maat. Näiden maiden organisaatioiden osallistumiselle asetettiin tiettyjä rajoituksia, joista huomattavin oli se, että useimmissa hankkeissa oli oltava mukana osapuolia vähintään kahdesta Euroopan yhteisön jäsenvaltiosta. Todellisuudessa tämä ei ollut kovinkaan ankara peruste, sillä useimmissa COMETT-hankkeissa oli joka tapauksessa mukana osapuolia monista eri maista. ETA-sopimuksen tultua voimaan 1. tammikuuta 1994 poistui suurin osa EFTA-maiden osallistumisrajoituksista. 1. 3. 3 Hakukierrokset Tuki COMETT-hankkeille myönnettiin hakemusten kilpailuttamisen perusteella. COMETT II -ohjelman aikana (1990-94) järjestettiin viisi hakukierrosta. Eräät näistä olivat avoimia, toiset taas rajoitettuja: • Ensimmäinen hakukierros (1990) oli avoin kilpailu, jossa eurooppalaisia organisaatioita kehotettiin lähettämään kaikkia ohjelmalohkoja koskevia hakemuksia. Neuvottelut EF TA-jäsenmaiden kanssa oli saatu päätökseen juuri ajoissa, jotta näiden maiden organisaatiot pystyivät osallistumaan ohjelmaan • Vuoden 1991 hakukierros rajoitettiin koskemaan niitä 158 UETP:tä, jotka oli hyväksytty COMETT II:n vuoden 1990 hakukierroksella. Nämä UETP:t saivat lähettää hakemuksia, jotka koskivat ohjelmakohtia Ba, Bc ja Ca niin sanotun "kimppajärjestelmän" puitteissa (katso jäljempänä). Lisärahoitusta oli tarjolla alueellisen tasa-arvon edistämisohjelman (niin sanottu "Positive Actions") käynnistämisen kautta (katso jäljempänä) sekä Saksan uusille osavaltioille tarjottavan lisätuen kautta niiden COMETT-verkostoon pääsyn nopeuttamiseksi • Vuoden 1992 hakukierros oli avoin ohjelmalohkon A ja ohjelmakohdan Cb hankkeille, ja tarkoituksena oli täydentää jo luotuja verkostoja. Ohjelmalohkon A suhteen alueelliset ja toimialakohtaiset aukot oli jo määritetty ja julkistettu, ja lähes kaikki aukot saatiin täytettyä hakukierroksen kautta. Kimppajärjestelmää jatkettiin muissa ohjelmalohkoissa, ja uusilla UETP:illä oli myös mahdollisuus tehdä näitä ohjelmalohkoja koskevia hankehakemuksia Vuosien 1993 ja 1994 hakukierrokset rajoitettiin jälleen koskemaan olemassaolevia UETP:itä. Vuonna 1990 perustettuja yhteenliittymiä, joille Lohkon A rahoitusta ei ollut saatavilla, pyydettiin arvioimaan kehityspotentiaalinsa, ja niille annettiin mahdollisuus pyytää kehitystoimenpiteitä tukitoimenpideohjelman (Ohjelmalohko D) puitteissa. rajoitetulle määrälle kiireellisiä tukea "Kimppajärjestelmä" (pool system) Osa COMETTin talousarviota ja toimintaa varattiin niin sanotulle kimppajärjestelmälle. Tässä järjestelmässä annettiin tietyille UETP:ille kohdentamaton määräraha, jonka turvin kukin niistä sai hallinnoida useaa pienempää hanketta hajautetusti. Järjestelmä luotiin COMETT I -ohjelman aikana opiskelijoiden harjoittelijavaihtosopimusten hallinnoimiseksi; sen osoittauduttua menestyksekkääksi ja toiminnallisesti joustavaksi sitä laajennettiin COMETT II -ohjelmassa koskemaan opiskelijoiden harjoittelijavaihtoja (kohta Ba), henkilövaihtoja (kohta Bc) ja lyhyitä kursseja (kohta Ca, vuodesta 1991). Kimppajärjestelmän pääpiirteet ovat seuraavat : • Ensinnäkin järjestelmää sovellettiin ainoastaan UETP. ihin. Tästä seurasi, että kaikissa hakukierroksissa (lukuunottamatta kohtaa Ca vuonna 1990) hyväksyttiin vain UETP:iden kautta lähetettyjä kohtien Ba, Bc ja Ca hankkeita. Käytännössä tämä edellytti, että hankkeen sopijaosapuoli oli myös asianomainen UETP:n vastuullinen organisaatio. Tällainen yksinoikeus perustui siihen, että järjestelmään hyväksytyt UETP:t olivat korkeatasoisia, ne pystyivät perustamaan ja hallitsemaan maidenvälisiä hankkeita, ja ne kattoivat lähes kaikki toimialat ja maantieteelliset alueet. • Jokavuotisessa hakumenettelyssä UETP:t sisällyttävät kaikki jäsenten ja kiinnostuneiden osapuolten vaatimukset yhteen hakemukseen. Valmisteluvaiheen aikana UETP seuloo pois soveltumattomat hankkeet, joten lopuksi jäljelle jäävät vain ne hanke-ehdotukset, jotka täyttävät kaikki COMETTin vaatimukset. Nämä ehdotukset lähetetään yhtenä hankehakemuksena. • Valintavaiheen kuluessa UETP:iden ehdotukset kimppahankkeiksi arvioidaan ja niitä vertaillaan laadullisesti. Tuloksena UETP:lle myönnetään määräraha - yleensä pienempi osuus kokonaisrahoituksesta kuin hakemuksessa esitettiin - jota voidaan käyttää joustavasti lukuvuoden kuluessa opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen, henkilövaihtojen ja lyhytkurssien järjestämiseen. Sopimus voi kuitenkin myös edellyttää, että tiettyjä hankkeita ei toteuteta, jos niiden ei katsota täyttävän COMETTin normeja. • UETP:ille annettiin mahdollisuus saattaa kimppatoimintojen ohjelma lopulliseen muotoon vasta sopimuskauden aikana ja tarvittaessa muokata toimintoja (tietyillä ehdoilla), jos ympäristön muutokset niin vaativat. 19 Kimppajärjestelmä luotiin helpottamaan ja hajauttamaan COMETTin monien pienten hankkeiden operatiivista johtamista. Toinen tavoite oli auttaa UETP:itä kehittämään kansainvälistä yhteistyötä ja siten vahvistaa koko COM ETT-verkostoa. Molemmat tavoitteet on melko pitkälle saavutettu. Positive Actions -aloite Vuonna 1991 komissio käynnisti uusien alueellista tasapuolisuutta edistävien toimenpiteiden (Positive Actions) sarjan. Näiden tarkoituksena oli parantaa COMETTin kattavuutta ja taloudellisista ratkaista ohjelmaan osallistuvien maiden ja yhteiskunnallisista eroista johtuvia ongelmia. Ensimmäinen tehtävä oli analysoida COMETT-verkoston kehittämisessä esiintyviä aukkoja ja heikkouksia ja tämän pohjalta selvittää, millä toimenpiteillä alueellista ja toimialakohtaista UETP-verkostoa voitaisiin vahvistaa. Toteutetut toimenpiteet voidaan jakaa seuraaviin ryhmiin: ja alueiden välisistä • Kansalliset tutkimukset ja edistämistoimenpiteet, joiden tarkoituksena oli parantaa COMETTin kattavuutta ja tunnettuutta erityisesti niissä maissa ja niillä alueilla, joissa vuoden 1990 hakukierros ei ollut onnistuneesti toteutunut. Erityisesti kohteina olivat Espanja, Kreikka, Etelä-Italia, Portugali, Sveitsi ja Norja. Vuoden 1992 hakukierroksen tulokset useimmille näistä alueista olivatkin varsin tyydyttävät, erityisesti uusien alueellisten UETP:iden perustamisen osalta. • UETP-verkot ja UETP-johtajien koulutus. Useita toimintoja toteutettiin UETP- verkoston kehittämisen edistämiseksi ja UETP-johtajien kouluttamiseksi (yksi näistä oli näiden johtajien kattava koulutustarveanalyysi). Tästä alkoi sarja UETP. iden erityistukitoimenpiteitä, jotka ulottuivat Positive Actions -aloitteen ulkopuolelle. • Kaksi opiskelijoiden harjoittelijavaihtoa käsittelevää konferenssia järjestettiin Lappeenrannassa, Suomessa ja Segoviassa, Espanjassa. Näiden kokousten päätavoite oli edistää ja vahvistaa maidenvälistä opiskelijavaihtoa kautta koko Euroopan. Tämän eurooppalaista COMETT-toiminnon kysyntä oli korkea. Tulokset kirjattiin opiskelijavaihtoa koskevaan oppaaseen. Myös sähköpostin ja tietokantojen käyttöä harjoittelijavaihdon johtajien päivittäisen työn helpottamiseksi tutkittiin. • Elinkeinoelämään ja PK-yrityksiin kohdennettujen toimenpiteiden yhteydessä tuettiin kolmea hanketta, joiden tarkoituksena oli tutkia ja lisätä yritysten osallistumista COMETTiin. Vaikka nämä tutkimukset perustuivat pääasiassa yksittäisiin tapauksiin ja alueisiin, ne antoivat arvokasta tietoa siitä, miten COMETTista voitaisiin tehdä kiinnostavampi yritysten kannalta. • Positive Actions -aloitteen puitteissa pyrittiin erityisesti parantamaan COMETT-ohjelman toimiala- ja teknologiaviitekehyksen tuntemusta. Tätä tarkoitusta varten suoritettiin kymmenensuurtatoimialatutkimusta tärkeimpien COMETT-ohjelmalohkojenhankkeiden osalta. Useiden tutkimusten tuloksista keskusteltiin seurantaseminaareissa. Alueellisen tasapuolisuuden edistämiseen liittyivät myös ne toimenpiteet, joihin ryhdyttiin vuonna 1991 Saksan uusien osavaltioiden (Länder) yhdentämiseksi Euroopan yhteisöön. Miljoona ecua myönnettiin korkeakoulujen ja yritysten koulutusyhteistyöryhmien valmisteluun (vuoden 1992 hakukierrokseen mennessä), lisäapurahoina maidenvälisten 20 opiskelijavaihtojen aikaansaamiseksi näille alueille ja näiltä alueilta sekä erilaisille aloitteille, joiden tarkoituksena oli tutustuttaa uusien osavaltioiden ihmisiä ja organisaatioita COMETTin toimintaympäristöön. 1. 4 Ohjelman arviointi Ohjelmaa valvottiin ja arvioitiin runsaasti ohjelman aikana. Tässä alaluvussa keskitytään muodollisiin ulkoisiin arviointeihin; ohjelmavalvontatoimista on lisätietoja liitteessä 4. COMETT-ohjelman ensimmäinen ulkoinen arviointi koski COMETT I:n ensimmäisiä vuosia (1986-88); sen suorittivat Coopers & Lybrand ja Sussexin yliopiston tiedepolitiikan tutkimusyksikkö. Toinen ulkoinen arviointi koski COMETT I:n kahta viimeistä vuotta (1988-89) ja COMETT II:n alkuaikoja (1990-91); arvioijana oli ECOTEC, jonka kertomus valmistui elokuussa 1991. Sen johtopäätös oli, että yleisesti ottaen ohjelman tavoitteet oli saavutettu. Erityisesti todettiin, että "[COMETTin tukemassa] koulutustarpeiden selvityksessä on tehty uraauurtavaa lyötä, joka on auttanut parantamaan työnantajien ja korkeakoulujen kouluttajien välistä yhteydenpitoa. '''' Maidenvälisistä opiskelijavaihto- ohjelmista sanottiin, että tämän toiminnan edut ". ulottuvat COMETTia laajemmalle. Erityisesti koulutettaville itselleen ohjelmasta on merkittävää pitkän aikavälin etua. Toiminta on voimakkaasti vaikuttanut korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön ja maidenvälisten verkostojen kehittämiseen. " Kolmas arviointi, joka aloitettiin 1992 ja valmistui vuoden 1993 puolivälissä, perustui kolmikantaiseen lähestymistapaan: • Arviointiosuus, joka oli samankaltainen kuin COMETTin ensimmäinen ja toinen arviointi; tämän suoritti GMV Conseil yhteistyössä muiden konsulttien kanssa. Tätä kertomusta nimitetään jäljempänä 'GMV-kertomukseksi'. • Kansalliset arvioinnit, joita tekivät jäsenvaltioiden ja EFTA-maiden viranomaiset. • Strateginen arviointi, jonka suoritti seitsemän riippumattoman asiantuntijan muodostama yritysten heidät Euroopan paneeli. Komissio nimitti teknologiakoulutuksen välisen dialogin asiantuntijoina. Tämän asiantuntijaryhmän loppukertomusta nimitetään 'asiantuntijapaneelin kertomukseksi'. korkeakoulujen ja GMV-kertomus, asiantuntijapaneelin kertomus ja yhteenveto kansallisista arvioinneista julkaistiin yhtenä niteenä vuonna 1993. se oli erityisesti siitä, että yritysten väliseen maidenväliseen yhteistyöhön Asiantuntijapaneelin kertomus oli yleisesti ottaen hyvin myönteinen. Paneeli kiitti COMETT-ohjelmaa ". tärkein väline sellaisten yhteisötoimenpiteiden toteuttamiseksi, jotka perustuvat teknologisiin muutoksiin liittyvään korkeakoulujen ja ja täydennys)koulutuksen alalla" Paneeli osoitti kuitenkin alueita, joilla on parantamisen varaa, kuten PK-yritysten pääsy tuettaviin hankkeisiin, läheisemmät yhteydet muihin yhteisöohjelmiin -aloitteisiin sekä elinkeinoelämän aktiivisempi osallistuminen hankkeisiin. GMV-kertomuksessa todettiin, että COMETT ". nähtiin yleisesti poliittisesti tärkeänä ohjelmana; se tarjosi todellista lisäarvoa, ja sillä oli katalysoiva ja laajeneva vaikutus. " Ohjelman tuloksista kertomuksessa todettiin, että ". COMETT vaikutti suuresti hankkeiden osapuolten yhteistyöverkon muotoutumiseen, ja kansainvälistymiseen. " Kertomuksessa pantiin myös merkille, että elinkeinoelämän käsitys ohjelmasta ja osallistuminen hankkeisiin vaihteli suuresti. Yhteistä näille kertomuksille oli laajentumiseen (perus- ja 21 hallinnollisten menettelyjen ja paperityön määrää koskeva kritiikki; molemmissa painotettiin, että tätä työtä on vähennettävä ja helpotettava, tai sen suorittamiseen on tarjottava apua ja tukea. Nämä kertomukset saatiin ajallaan, ja ne osoittautuivat hyvin hyödyllisiksi komissiolle sen valmistellessa uutta LEONARDO DA VINCI -ohjelmaa. tiettyjä yhteisiä lausunnoissa on Lopulta vuonna 1994 kaikkia jäsenvaltioita ja EFTA-maita pyydettiin tekemään toinen ja lopullinen arviointi COMETT-ohjelman toteutumisesta omalla alueellaan. Vaikka maiden välillä onkin ollut eroja COMETTin toteuttamisessa, etenemisessä ja tunnettuudessa, jäsenvaltioiden tekijöitä. Tämän arvioinnin yhteenvetokertomus julkaistiin vuonna 1995, ja siinä vahvistettiin suurelta osin aikaisempien kansallisten arviointien tulokset. Erityisesti kertomuksessa todettiin, että ". COMETTin merkittävin panos korkean asteen koulutusta ja elinkeinoelämää koskevaan keskusteluun on ollut huomion kiinnittäminen etuihin, joita voidaan saavuttaa harjoittamalla maidenvälistä yhteistyötä tällä alalla. " Lisäksi pantiin merkille, että ". COMETTin merkittävä kansainvälinen menestys on ollut se eurooppalainen lisäarvo, jota se on tuottanut virallistamalla ja nopeuttamalla maidenvälistä opiskelijavaihtoa sekä vähäisemmässä määrin korkean asteen oppilaitosten tarjoaman tekniikan koulutuksen kehittämistä. " 22 2. Verkottuminen Tässä luvussa keskitytään etupäässä ohjelmalohkon A puitteissa tuettujen yhteenliittymien eli UETP: iden tuotoksiin ja saavutuksiin. Koska verkottuminen kuitenkin on kaikille COMETT-hankkeille yhteinen piirre, kysymystä tarkastellaan laajemmasta näkökulmasta. 2. 1 Johdanto 2. 1. 1 Verkottumisen käsite Verkostot ovat yhtä vanhoja kuin ihmisten yhteiskunta. Voimme mainita poliittiset puolueet, klikit ja sisäpiirit, mutta myöskin erilaisten 'yhteisöjen' ja 'näkymättömien koulukuntien' tärkeyden nykyaikaisessa tieteentekemisessä. Ei olekaan hämmästyttävää, että monet eurooppalaiset ohjelmat, myös COMETT, keskittyvät virallistamaan, rahoittamaan ja hyödyntämään tällaista tehokasta ja jopa välttämätöntä ihmisten välisen viestinnän rakennelmaa Euroopan talouden kehitystyössä. Yleisesti ottaen verkostot liittyvät jonkinlaisen 'palvelun' tarjontaan. Ne ovat välineitä, joiden avulla palvelun tarjoajat ja tarvitsijat saavat yhteyden toisiinsa. Yleensä verkoston rakenne on kompromissi kahden tarpeen välillä - toisaalta verkoston on kyettävä tarjoamaan käyttäjilleen samanaikaisesti kaikki mahdolliset kontaktiyhdistelmät, toisaalta on otettava huomioon verkoston rakentamisen ja ylläpidon hinta. Usein erotetaan toisistaan (alueiden sisäiset) paikallisverkostot ja (alueiden väliset ja kansainväliset) kaukoverkostot. Mahdollisesti näiden verkostotyyppien optimiratkaisut eroavat toisistaan. On myös otettava huomioon, miten usein tietoa on levitettävä, miten verkoston jäsenet haluavat päästä siihen käsiksi ja miten nopeasti tietoa voidaan jakaa. 2. 1. 2 Verkottuminen COMETTissa GMV-kertomuksessa todettiin2: Ohjelman useimmin mainittuja piirteitä oli verkoston rakentaminen Euroopan tasolla. Niille, iotka siitä hyötyvät, verkosto tarjoaa lisäarvoa Euroopan yhdentymisen, kvkvien keskittämisen ia yhteistyökumppanien etsinnän helpottumisen sekä lisätekijöiden, synergian, suuren mittakaavan etujen, hankkeen luomiseen tarvittavan kriittisen massan kehittämisen muodossa ia niin edelleen. COMETT on vaikuttanut suuresti hankkeiden alullepanijoiden yhteistyöverkostojen muotoutumiseen ia laajentumiseen. Tällä hetkellä, jos jätämme UETP: iden väliset yhteistyöryhmät huomiotta, voimme todeta, että COMETT-ohjelmaan osallistuvista yhteistyöryhmistä puolet on maidenvälisiä. ia puolet on perustettu nimenomaan COMETTin ansiosta. Vaikka UETP:t ovat COMETT-verkostojen rakenteellinen tukiranka ja siten tämän luvun pääasiallinen tarkastelukohde, verkostoja on syntynyt myös muissa ohjelmalohkoissa. 2 Käännös ranskankielisen alkutekstin englanninkielisen käännöksen muokatusta versiosta. 23 Mihin 'COMETT-verkosto' viittaa? Termiä 'verkosto' käytetään COMETT:issa kahdella eri tavalla: • se voi merkitä hankeyhteistyöryhmää tai yhteenliittymää sinänsä, yleensä sellaista, joka liittyy ohjelmalohkoon A, Cb tai Cc. 'Verkosto' on käyttökelpoinen termi, koska tällaisissayhteistyöryhmissäon 15-200 osallistujaorganisaatioita. SuurimmissaUETP:issa on jopa yhteistyöryhmän sisäisiä alaverkostoja • se voi tarkoittaa myös COMETT-hankkeiden välistä yhteistyötä, eräänlaista verkostojen verkostoa. Niinpä 'UETP-verkosto' viittaa UETP:iden välisen yhteistyön ja vaihdon toteutustapoihin; tässäkin on kehittynyt monia päällekkäisiä alaverkostoja. Niin ikään samankaltaisilla alueilla työskentelevät ohjelmalohkon C hankkeet ovat luoneet omat verkostonsa. 'COMETT-verkosto' käsittää niin ollen arviolta 900 alaverkostoa, sekä lisäksi useita ja tuhansia kahden- henkilövaihtoihin. tai kolmenpuoleisia miniverkkoja, jotka liittyvät opiskelija- 2. 2 UETP : iden toiminta ja rakenne 2. 2. 1 Neuvoston päätös ja sen toiminta Korkeakoulujen ja yritysten koulutusyhteistyöryhmien (UETP) verkosto perustettiin COMETT I-ohjelmalla, ja sitä kehitettiin edelleen COMETT II :n aikana. Se perustettiin ohjelman viiden päätavoitteen saavuttamiseen tähtäävän toiminnan rakenteelliseksi rungoksi (vertaa kohta 1. 2 edellä). Neuvoston päätös edellytti erityisesti seuraavia asioita tältä 'eurooppalaiselta verkostolta': Korkeakoulujen ja elinkeinoelämän koulutusyhteistyöryhmien (UITP)- kehittäminen ja vahvistaminen sekä alueellisen ja laajuisen verkon laajentaminen maidenvälisen yhteistyön edistämiseksi erityisesti seuraavilla alueilla: toimialakohtaisen Euroopan • teknologian koulutustarpeiden osoittaminen ja täyttäminen yhteistyössä asianomainen tahojen kanssa, • muiden COMETT 11 -ohjelmalohkojen hankkeiden kehittämisen ja hyödyntämisen avustaminen ja helpottaminen, • jäsenvaltioiden vahvistaminen alueiden perehdyttämiskoulutuksen ja jatkuvan koulutuksen kehittämiseksi teknologian, sen sovellusten ja siirron tarpeisiin, yhteistyön välisen siirron ja • yhteyksien kehittäminen maidenvälisinä toimialakohtaisina verkostoina, jotka yhdistävät ohjelman eri lohkojen samalla koulutusalueella toimivia hankkeita. Tältä pohjalta komissio kehitti COMETT II:n Vademecum- asiakirjan ja sovelluspaketin UETP:iden operatiiviseksi perustaksi sekä hakukierrokset tuettavien hankkeiden valitsemiseksi. Vademecumissa UETP:t määriteltiin korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhankkeiksi, joissa: 3 Yhdenmukaisuuden vuoksi ohjelmalohkossa A käytetään, kuten COMETT I -ohjelmassa, lyhennettä UETP (eikä UITP) ja termiä 'yritys' termin 'teollisuus' sijasta. 24 • korkeakoulut teknologian koulutustarpeiden määrittämistä ja ryhtyvät toimenpiteisiin täyttääkseen pitkälle koulutetun henkilöstön erityisiä koulutustarpeita, yhteistoimin parantamaan yritykset pyrkivät ja • pyritään täyttämään nämä tarpeet jäsennetysti yhteistyössä asianomainen laitosten ja • virastojen kanssa, luodaan tukijärjestelmä toteuttamaan jotkut tai kaikki seuraavista toimenpiteistä (joko COMETTin tai muiden ohjelmien puitteissa): (a) opiskelijoiden ja korkeakoulujen henkilöstön harjoittelijapaikat yrityksissä, (b) yritys henkilöstön siirrot korkeakouluihin koulutusta varten, (c) yhteistyö yritysten henkilöstölle tarkoitettujen uudelleenkoulutus- ja täydennyskoulutusohjelmien kehittämiseksi ja toteuttamiseksi, ja (erityisesti uransa keskivaiheilla olevan) henkilöstön kouluttaminen, ottaen erityisesti huomioon PK- yritykset, • vahvistetaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja alueiden välistä siirtoa per ehdyttämis- ja täydennyskoulutuksen kehittämisessä teknologioiden, niiden sovellusten ja siirron tarpeisiin, • kehitetään yhteyksiä maidenvälisinä toimialakohtaisina verkkoina, jotka yhdistävät ohjelman eri lohkojen samalla toimialalla toimivia hankkeita. Näin ollen Euroopan verkko käsittää kahdentyyppisiä UETP. itä: • alueelliset UETP:t: alueellisen tason yhteistyöryhmiä, joissa tietyn maantieteellisen alueen korkeakoulu- ja yritysryhmät ryhtyvät yhteiseen koulutushankkeeseen asianomainen yksityisten ja julkisten tahojen tuella vaikuttaakseen merkittävästi alueensa koulutustoimintaan, • toimialakohtaiset UETP:t: maidenvälisiä yhteistyöryhmiä, jotka keskittyvät tiettyyn tekniikan alaan tai elinkeinoelämän haaraan ja joissa kyseiseen alaan erikoistuvat korkeakoulut, yritykset ja muut alan organisaatiot ryhtyvät yhteistyöhön parantaakseen toimialansa koulutustoimintaa. Molempien UETP-tyyppien tulisi aktiivisesti pyrkiä pitämään yhteyttä vastaaviin aloitteisiin muissa jäsenvaltioissa. Niinpä UETP-järjestelmällä on kaksi erityispiirrettä: • alueellisten oaspuolten sisäinen yhteistyöryhmä: paikalliset korkean asteen oppilaitokset, yritykset, edelleen. Toimialakohtaisessa UETP:ssä osapuolilla on yhteinen teollinen tai teknologinen etu, mutta ne voivat sijaita eri alueilla. oppilaitokset, kauppakamarit, ammattiliitot ja niin • Euroopan laajuinen korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyöverkosto, erityisesti kehittyneen teknologian koulutuksen alalla. Tämä verkosto tarjoaa alueellisten ja toimialakohtaisten UETP:iden osallistujille mahdollisuuksia laajentaa koulutukseen ja liikkuvuuden edistämiseen liittyviä toimintojaan Euroopan laajuisesti toimimalla yhteistyössä COMETT-verkoston muiden UETP. iden kanssa. UETP. lta ei edellytetty mitään tiettyä oikeudellista asemaa; tämä vaihteli suuresti paikallisten, alueellisten ja kansallisten olosuhteiden mukaan. Kaiken kaikkiaan korkean asteen oppilaitokset olivat johtavassa asemassa UETP:iden järjestämisessä ja hallinnossa jo siksi, että liikkuvuuden edistäminen ja täydennyskoulutuksen kehittäminen niiden oman T&K-toiminnan ja olemassaolevien kurssien laajentamisen pohjalta koskivat niitä välittömästi. 25 2. 2. 2 Verkoston kehittäminen COMETT II peri COMETT I:ltä vahvan verkoston. Puolet niistä 158 UETP:stä, jotka hyväksyttiin tuen saajiksi vuoden 1990 hakukierroksen perusteella, oli ollut mukana jo ensimmäisessäohjelmassa. Vuoden 1990 hakukierroksen tulokset osoittivat kuitenkin, miten vaikeaa tiettyjen alueiden oli osallistua COMETT-toimintaan: näihin kuuluivat useat syrjäiset alueet, ensimmäistä kertaa mukana olevat EFTA-maat sekä Saksan uudet osavaltiot, joista oli tullut osa EY:tä. Iästä syystä vuonna 1991 tehtiin alueellisen tasapuolisuuden edistämisaloitteeseen perustuvaa pohjatyötä vuoden 1992 hakukierrosta varten. Tämä aloite kohdistui erityisesti niihin alueisiin, maihin ja toimialoihin, joiden tiedettiin olevan heikosti edustettuina COMETTin UETP-järjestelmässä. Tämän hyvin lopullisissa valmistellun menettelyn suotuisat tulokset on tunnustettu kansallisissa kertomuksissa joista näkyy selvästi Saksan kokonaisvaltainen osallistuminen uudet osavaltiot mukaanlukien, UETP:iden yhdentyminen Norjan ja Sveitsin perusrakenteisiin sekä parempi toimialakattavuus. Vuoteen 1992 mennessä alueelliset UETP:t kattoivat suurimman osan Euroopan alueista, suurimpana poikkeuksena eräät Italian ja Espanjan alueet. ja arvioinneissa, Toimialakohtaiset UETP:t jäsentyivät suurimmaksi osaksi tekniikan alojen pikemminkin kuin perinteisten teollisuudenalojen mukaan. Tärkeimmät toimialat olivat: • tietokoneohjelma- ja tietotekniikkasovellukset (9 UETP. tä) • edistynyt tuotanto- ja valmistusteknologia (7 UETP:tä) • ympäristö ja siihen liittyvät alat (7 UETP:tä) • elintarvikkeiden maataloustuotanto ja bioteknologia (7 UETP:tä) • materiaaliteknologia (6 UETP:tä) • konepajateollisuus, suunnittelu ja sovellettu matematiikka (6 UETP:tä) • tietyt valmistusteollisuuden sektorit (6 UETP:tä) • sähköinen viestintä ja siihen liittyvät alat (5 UETP:tä) Lisäksi on huomattava, että monet alueelliset UETP:t erikoistuivat tiettyihin toimialoihin. Vuoden 1992 hakukierroksen tuloksena perustettiin 207 UETP. tä: 130 alueellista ja 77 toimialakohtaista. Eniten alueellisia UETP:itä oli Ranskassa (21), Saksassa (19), Isossa- Britanniassa (17) ja Italiassa (13). Toimialakohtaiset UETP:t ovat jo luonteensa vuoksi yleiseurooppalaisia, eikä niitä voi paikantaa mihinkään tiettyyn maahan. 2. 2. 3 Rahoitus UETP:iden toimintaohjelmien tukemiseen COMETT-ohjelman puitteissa käytettiin kaiken kaikkiaan 12 prosenttia koko ohjelman talousarviosta. On kuitenkin muistettava, että UETP:t saivat tukea myös muiden lohkojen rahoituksesta, erityisesti "kimppajärjestelmän" hallinnon tuen kautta, kuten jäljempänä käy ilmi. Rahoitusperiaatteista COMETT-ohjelman Vademecumissa todettiin näin: UETP. ille myönnetyn EY-rahoituksen tavoite on ennen kaikkea tukea: • toimintoja, joissa on eurooppalainen ulottuvuus, • toimintoja, joiden tarkoituksena on luoda UETP. iden sisällä ia niiden kesken Euroopan verkossa yhteistyötä, henkilövaihtoja ia yhteydenpitoa. Yhteisö voi tukea mainitun kaltaisia toimintoja kertakorvauksena maksettavalla tuella, joka voi olla enintään 50 prosenttia kyseisen UETP. n talousarviosta. Tukea vähennetään 26 porrastetusti siten, että tuen enimmäismäärä kolmen ensimmäisen toimintavuoden aikana on 70. 000 ecua, 60. 000 ecua ja 50. 000 ecua vuodessa UETP. tä kohti. Rahoitukseen jätettiin kuitenkin joustovaraa, etenkin COMETT I -ohjelman puitteissa perustettujen UETP:iden suhteen. Itse asiassa kun UETP:iden määrä vuonna 1992 oli 207, niitä oli enemmän tuen piirissä kuin alunperin oli tarkoitus, ja tuen määrää jouduttiin vastaavasti vähentämään. UETP:n keskimääräinen budjetti vuonna 1992 oli 180. 000 ecua, josta COMETT rahoitti 25 prosenttia. Osallistujien työpanoksen arvo oli 38 prosenttia budjetista; sopijat tai vetäjät tekivät puolet tästä työstä ja hankkeen muut jäsenet samoin puolet. Osallistujen rahallinen panos oli 13 prosenttia budjetista: tästäkin määrästä noin puolet tuli sopijalta/vetäjältä ja puolet muilta osallistujilta. Muut merkittävät tulonlähteet olivat aluetuki (7 prosenttia, erityisesti alueelliset UETP:t) ja kansallinen tuki (4 prosenttia). Ranskalaiset UETP:t hankkivat erityisen menestyksekkäästi tukea näistä lähteistä. Muita tulonlähteitä olivat tulot muiden COMETT-hankkeiden johtamisesta, seminaareista ja niin edelleen Kaiken kaikkiaan siis noin kolmannes rahoituksesta on peräisin EU-tuesta ja kolmannes osallistujien työpanoksesta. Tämä osoittaa selvästi, että UETP:illä saattaa olla suuria vaikeuksia toimimaan samanlaisissa olosuhteissa saavuttaa omavaraisuus, mikäli ne joutuvat tulevaisuudessa. 2. 2. 4 Yhteistyöryhmien oikeudellinen asema ja pvswws Kolme vuotta toimineiden 147:n UETP:n oikeudellinen asema jakautui seuraavasti : • 64 perustui yksinkertaisesti osallistujien väliseen sopimukseen • 33 oli perustettu uusina riippumattomina säätiöinä tai yhdistyksinä • 21 riippumatonta, yleensä yleishyödyllistä yritystä • 20 osana olemassa olevia organisaatioita tai järjestöjä, esimerkiksi ammattiliittoja tai kauppakamareja • 9:llä oli muu oikeudellinen asema Ottaen huomioon, että UETP:iden edellytettiin pääsevän taloudellisesti omavaraisiksi kolmen vuoden kuluessa ja että tyypillisen UETP:n vuotuinen liikevaihto on 300. 000 - 400. 000 ecua, on huolestuttavaa, että 44 prosenttia muodostetuista kumppanuuksista ei ollut hankkinut itselleen asianmukaista oikeudellista asemaa, vaikka ne olivat olleet olemassa jo vähintään kolme vuotta, jotkut jopa 5-6 vuotta (COMETT I -ohjelmasta lähtien). Vaikka UETP:itä ei voida pakottaa rekisteröitymään, komissio on kannanotoissaan selkeästi ilmaissut, miten vaarallista sopijapuolelle oikeudellisen aseman puuttuminen voi olla, sillä osallistujat voivat tällöin vetäytyä yhteistyöstä ohjelman päätyttyä. Silloin, kun uusi oikeushenkilö on perustettu, on paremmat mahdollisuudet solmia muita sopimuksia ja suhteita, mutta toisaalta kyseisen oikeushenkilön on markkinoitava itseään ja tehtävä itseään tunnetuksi. UETP:iden henkilöstötilanne heijastaa sekä niiden löyhää oikeudellista asemaa että alueellisten ja toimialakohtaisten UETP:iden toiminnan eroja. Riittävän yksityiskohtaisia henkilöstötietoja palauttaneilla 147:llä UETP:llä oli yhteensä vain 75 täysipäiväistä ylempää toimihenkilöä. Nämä painottuivat alueellisiin UETP:ihin. Toimialakohtaisissa UETP:issä on suuri määrä osa-aikaisia ylempiä toimihenkilöitä siksi, että monissa tapauksissa organisaatiolla on maata kohden yksi johtava yhteyshenkilö ja muuta osa-aikaista tukihenkilöstöä. Lisäksi toimialakohtaiset UETP:t edellyttävät yleensä korkean tason 27 teknistä osaamista toisin kuin alueelliset UETP:t, joissa tarvitaan enemmän yleisosaamista. Juridisten rakenteiden lisäksi UETP:iden työllistämisjärjestelyt antavat aihetta niiden tulevaa elinkelpoisuutta koskevaan huoleen. Joskin osa-aikaisen henkilöstön varassa toimiminen voi olla epävarmaa, on yhtä lailla hataraa jättää UETP:n kehittäminen harvojen, usein yhden henkilön varaan. Eräissä kansallisissa loppuarvioinneissa todetaan, että UETP:t ovat menettäneet päteviä työntekijöitä siksi, että niiden tulevaisuus on epävarma; tämä heikentää edelleen UETP:iden asemaa. Päätöksenteko UETP:issä heijastaa niiden erilaista oikeudellista asemaa ja toiminnallista rakennetta. Yli kolme vuotta vanhoista UETP:ista 58 prosentilla on riippumaton johtokunta tai hallitus, 27 prosentilla on vastaava ryhmä, joka on vastuussa jollekin toiselle organisaatiolle (yleensä sopimuksentekijälle), ja 7 prosentilla ei ole päätöksentekoelintä lainkaan. Alueellisten UETP:iden johtokunnista 32 prosenttia on vastuussa toiselle organisaatiolle, kun toimialakohtaisissa UETP:issä vastaava luku on 17 prosenttia. Tämä saattaa heijastaa niiden integroitumista alueensa elinkeinorakenteeseen. Vain 44 prosenttia UETP:istä oli perustanut johtoryhmän hoitamaan juoksevia asioita. 57 prosenttia UETP:istä oli perustanut työryhmiä käsittelemään tiettyjä asioita. Noin 30 prosenttia UETP:istä oli käyttänyt aliurakoitsijoita tai muuten merkittävästi jakanut tehtäviä edelleen osallistujille tai ulkopuolisille. Toimialakohtaisilla UETP:illä on käytännön pakosta hajautetumpi hallintorakenne. Niiden hallinto on yleensä myös kehittymättömämpää. Vastaavasti alueelliset UETP:t, joille matkakulut eivät ole ongelma, pitävät enemmän kokouksia, ja niillä on kehittyneempi hallinto. Kolmen vuoden ikäisissä ja sitä vanhemmissa UETP:issä on keskimäärin 50 yhteistyöosapuolta (näistä 10 prosenttia on muita UETP:itä). Toimialakohtaisiin UETP:ihin kuuluu keskimäärin 17 korkeakoulua; alueellisilla UETP:illä vastaava luku on 10. Tämä selittyy sillä, että toimialakohtaiset UETP:t keskittyvät tiettyyn tekniikan osa-alueeseen pikemminkin kuin teollisuudenalaan, ja korkeakoulut ovat niiden perustajajäseniä. On mielenkiintoista, että 73 prosenttia kaikista UETP:iden jäseninä olevista yrityksistä on PK- yrityksiä, eli yrityksiä, joilla on alle 500 työntekijää. Kaiken kaikkiaan UETP. n jäsenten tai osallistujien luonne ja tehtävä eivät ole kovin selkeästi määriteltävissä. Koska UETP. t ovat rakenteeltaan erilaisia, ei ole koskaan määritelty mitä tarkoittaa olla UETP:n 'jäsen'. Joidenkin mielestä jäsenyys edellyttää tasavertaista osallistumista, toisten mielestä taas osallistumista hallintoon, ja toisten mielestä pelkästään kiinnostuksen ilmaus riittää. Näin ollen yritysten ja muiden tahojen aktiivinen osallistuminen COMETT-ohjelmaan voi olla huomattavasti vähäisempää kuin mitä tilastot antavat ymmärtää. Kautta ohjelman toteutettiin eräitä toimenpiteitä (kuten muodollisten suositusten jakelu hankkeille sekä eräät alueellisen tasapuolisuuden edistämiseen liittyvät aloitteet) yritysten osallistumisen lisäämiseksi ja kumppanuussuhteiden syventämiseksi ja vahvistamiseksi. 28 2. 2. 5 Eurooppalainen ulottuvuus Eurooppalainen ulottuvuus on huomattavan suuri, erityisesti toimialakohtaisissa UETP:issä, joissa on osallistujia keskimäärin kymmenestä maasta. Niiden toiminta on selkeästi yleiseurooppalaista. Niiden hallintomallit vaihtelevat demokraattisesta hajautetusta mallista keskitettyyn pyramidimalliin. Alueelliset UETP:t eivät ole niinkään selkeästi Euroopan tasolle suuntautuneita, vaan saavuttavat tämän ulottuvuuden pidemmän ajan kuluessa harjoittelijavaihdon, koulutuksen ja muun yhteistyön kautta. Kolmen vuoden toiminnan jälkeen alueellisilla UETP:illä on oman ilmoituksensa mukaan yhteistyötä keskimäärin neljän muunmaalaisen UETP:n kanssa. Viimeisin julkaistu täydellinen tutkimus UETP:istä ja niiden yhteyksistä muihin COMETT- ohjelman toimintoihin osoittaa, että 54 prosentilla UETP:istä oli vahvoja yhteyksiä muihin UETP:ihin, mikä korostaa UETP:iden välisten toimintojen tärkeyttä ja niiden voimaa Euroopan tason yhteyksien luomisessa. Muita vahvoja yhteyksiä olivat opiskelijoiden harjoittelijavaihto, lyhytkurssit ja yhteiskoulutushankkeet. UETP:iden yhteydet muihin EY:n ohjelmiin, etenkin muihin koulutusaloitteisiin, ovat lisääntyneet. Kertomuksen mukaan UETP:llä on keskimäärin kolme ohjelmayhteyttä, kaksi koulutuksen ja yksi T&K:n alalla. Toimialakohtaisten ja alueellisten UETP:iden välillä ei ole juurikaan eroa tässä suhteessa. Tärkeimmät mainitut yhteysohjelmat ovat TEMPUS, ERASMUS, FORCE, SPRINT, LINGUA, EUROFORM, ESPRIT ja BRITE/EURAM, tässä järjestyksessä. Tämäkin vahvistaa UETP:n merkitystä eurooppalaistavana voimana, jonka vaikutus ulottuu COMETT-ohjelman alkuperäistä kohdealuetta laajemmalle. 2. 2. 6 Tiedonhallinta Yli 50 prosenttia kaikista UETP:istä julkaisee säännöllistä tiedotetta, ja suunnilleen sama määrä käyttää säännöllisesti sähköpostia. Toisaalta noin 10 prosenttia kaikista UETP:istä ei ole julkaissut minkäänlaista esitettä. Tiedotustoiminta näyttää keskittyvän perinteisiin menetelmiin, joita ovat muun muassa postimainonta, vierailut ja tiedotuspäivät. Toisaalta kolme neljännestä kaikista UETPästä toimittaa laaja-alaista tietoa COMETT-ohjelman alalta muille COMETT-hankkeille ja EU:n tutkimusohjelmille. Muihin tiedotustoimintoihin liittyvien inventointi kuuluvat koulutusmahdollisuuksien tietokantojen luominen. Tässäkin UETP:iden eurooppalaistava vaikutus korostuu. ja muiden koulutukseen Puolet UETP:istä ovat muodostaneet yhteyksiä Euro Info Centre -keskusten kanssa sekä kansallisten että alueellisten verkostojen kautta. Useiden samalle asiakkaalle samoja palveluja tarjoavien verkostojen syntyminen on kuitenkin koettu huolestuttavana. Nykyisten rationalisointipyrkimysten aikana voi olla tarpeen miettiä uudelleen UETP:iden tehtävää etenkin tiedon lähteinä. 2. 3 UETP : iden panos UETP:itä on usein kutsuttu COMETT-ohjelman selkärangaksi. Asiantuntijapaneelin kertomuksessa todettiin: Paneeli pitää UETP: itä olennaisena osana korkeakoulujen ja elinkeinoelämän yhteyksiä kehittävää eurooppalaista verkkoa; ne ovat koko COMETT- ohjelman toiminnalle elintärkeitä. Tässä alaluvussa tarkastellaan UETP:iden panosta neljässä eri kategoriassa: alueelliset UETP:t, toimialakohtaiset UETP:t, koulutustarpeiden selvitys ja maidenväliset toiminnat. 29 2. 3. 1 Alueelliset UETP-verkot Alueellisten UETP :iden kaksi tärkeintä vaikutusta ovat olleet • paikallisten tai alueellisten, korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön liittyvien yhteyk sien ja perusrakenteen kehittäminen, • tämän alueellisen infrastruktuurin liittäminen ensimmäiseen Euroopan tasolla toimivaan Euroopan laajuiseen täydennyskoulutuksen yhteistyöverkkoon, joka on tarkoitettu korkeakoulujen ja yritysten yhteistyön kehittämiseen. ja hallintoyhteyksiä. Näin on Paikallisella ja alueellisella tasolla UETP:t ovat kehittäneet korkean asteen koulutuksen, kotimaisten yritysten, julkisten viranomaisten ja muiden alueellista ja kansallista kehitystä harjoittavien laitosten (erityisesti mutta ei ainoastaan oppilaitosten) välisiä organisaatio-, tiedotus seminaarien, koulutuskurssien, hankkeiden ja niin edelleen kautta. Erityisesti UETP:t ovat toimineet EU- ohjelmien tiedotus-ja hallintojärjestelminä (vertaa edellä). Eräissä maissa muutamat UETP:t ovat saaneet huomattavasti merkittävämmän tehtävän alueellisissa ja jopa kansallisissa teknologian ja elinkeinoelämän kehitysstrategioissa. Niiden onnistuminen tässä laajemmassa tehtävässä saattaa riippua niiden alkuperäisestä institutionaalisesta asemasta. tiedotustilaisuuksien, tehty ja -suuntaisiin UETP:iden kiitetyin saavutus on kuitenkin ollut yllä mainittujen toimintojen yhdistäminen samankaltaisiin toimintoihin muiden Euroopan maiden alueilla muodostamalla kansainvälisiä yhteistyöryhmiä. UETP:t ovat tarjonneet paitsi puitteet kansainvälisille koulutus- ja henkilövaihtotoimenpiteille myös, kuten eräässä kansallisessa kertomuksessa teknologiakoulutukseen kansainvälistämällä puhtaasti alueellisia hankkeita. kansainvälisen näkemyksen todetaan, UETP:iden merkitys Euroopan kattavan kontaktipinnan kehittäjinä näyttää suurelta sekä sellaisilla alueilla, joilla oli jo runsaasti kokemusta korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöstä, että alueilla, joilla ei ollut siitä kokemusta. Jälkimmäiset ovat tietenkin hyötyneet suhteessa enemmän UETP:iden vaikutuksista maansa infrastruktuuriin. Osallistujamaan sisällä UETP:iden tehokkuus saattoi kuitenkin vaihdella alueelta toiselle. Italia esimerkiksi korostaa, että UETP:t olivat erityisen tehokkaita ja merkittäviä maan eteläosassa. UETP. iden yleensä myönteisestä vastaanotosta huolimatta on todettava, että joillakin alueilla muiden kuin ohjelmaan välittömästi osallistuvien korkeakoulujen ja yritysten panos saattaa olla vähäinen. Toisaalta yritykset eivät aina näe UETP:iden työssä yhtä suurta lisäarvoa kuin alueelliset tai eurooppalaiset viranomaiset. Korkeakoulujen asenteet vaihtelivat suuresti, mikä heijasti sitä, että UETP-verkon tuoma lisäarvo riippuu suuresti jatkokoulutuskokemuksista, laitosten koosta, korkeakoulujen olemassaolevista yhteyksistä elinkeinoelämään ja maidenvälisistä yhteistyösuhteista. aikaisemmista opiskelijavaihto- ja 2. 3. 2 Toimialakohtaisten UETP-verkostojen panos identiteettiongelmia kuin Toimialakohtaisilla UETP:illä näyttää olleen vähemmän alueellisilla UETP:illä, ja ne ovatkin vaikuttaneet välittömämmin ja voimakkaammin teknologian siirtoon ja elinkeinoelämän koulutuksen kehittämiseen. Niiden asiakaskunta on selkeämmin määritelty ja yleisesti ottaen yhtenäisempi ryhmä, sillä asiakkailla on samankaltaiset tekniset vaatimukset. Tämän ja UETP-henkilöstön paremmin keskitetyn laatiminen asiantuntemuksen ansiosta koulutustarpeiden analysointi, kertomusten 30 ajanmukaisesta teknologiasta ja eurooppalaisten työryhmien perustaminen ovat paitsi UETP:n toiminnan kannalta merkityksellisempiä myös helpompia toteuttaa. Samantapaisista syistä UETP-verkoston teollisuuspohja on ollut helpompi luoda. Jotkut yhteistyöryhmät ovat onnistuneet luomaan vahvan verkoston, ja lisäksi niistä on tullut toimialansa äänitorvia koulutuskysymyksissä Euroopan tasolla. Jotkut ovat myös kehittäneet tunnustettuja Euroopan laajuisia koulutusohjelmia, ja niiden vaikutus koulutukseen on ollut näkyvämpi. Todettiin, että tällaiset erikoistuneet korkean tason kurssit soveltuvat paremmin huippukoulutuksen järjestelmään. Sekä alueelliset että toimialakohtaiset UETP:t ovat tehokkaasti järjestäneet liikkuvuuden edistämisohjelmia ja koordinoineet muita kuin koulutukseen liittyviä EU:n ohjelmia. Näiden panosta ei kuitenkaan pidä yliarvioida, kuten ei alueellisten UETP:idenkaan; COMETT on suppea ohjelma. Alueellisten ja toimialakohtaisten UETP:iden tehokkuuden yleinen vertailu ei ole käytännöllistä, sillä ne käsittelevät erilaisia kehityskysymyksiä. Asiantuntijapaneelin kertomuksessa todetaan, että toimialakohtaiset UETP. t on yleisesti ottaen parempi sijoittaa teknologisesti kehittyneille alueille, kun taas alueellisia UETP: itä tarvitaan jo määritelmänsä mukaan sellaisilla alueilla, joissa teknologisen osaamisen taso on riittämätön. Vastaavasti kansallisissa loppuarvioinneissa ei esitetä yleisiä arvioita siitä, kummanlaiset UETP:t ovat parempia tai arvokkaampia COMETTin tavoitteiden kannalta, mutta niiden käsitys vastaisi luultavasti asiantuntijoiden arviota. 2. 3. 3 Elinkeinoelämän koulutustarpeiden jäsentäminen Välittömän koulutustarpeen erittely on alueellisille UETP. ille hyvin vaikea tehtävä ja toimialakohtaisille UETP:ille vielä vaikeampaa. Vaikuttaa siltä, että yritykset eivätkä edes UETP:t ja alueelliset viranomaiset pidä tätä UETP:iden päätehtävänä: se on yritysten asia, eikä UETP:iden henkilöstöllä useinkaan ole siihen tarvittavaa asiantuntemusta. Yritykset suhtautuivat paljon myönteisemmin UETP:iden tehtävään tiedonvälittäjänä, yritysten ja korkean asteen oppilaitosten välisenä linkkinä ja Euroopan tason ohjelmien ja hankkeiden neuvonantajana. Tässä yhteydessä viitattiin muun muassa siihen, että UETP. t ovat toimineet 'selvitystoimistoina', jotka ovat tutkimuksista, määritelleet metodologisia lähestymistapoja, valinneet koulutusvaihtoehtoja ja niin edelleen sekä selvittäneet ja jäsentäneet PK-yritysten tarpeita. Eräissä UETP. issä käytetyt pyöreän pöydän kokoukset, toimialakohtaiset seminaarit ja tulevaisuuden kysymyksiä pohtivat työryhmät nähtiin tehdä elinkeinoelämän tunnetuksi. Useimmat UETP:t ovat kuitenkin käyttäneet koulutustarveanalyysiä (TNA) tärkeimpänä menetelmänään elinkeinoelämän tarpeiden jäsentämisessä, jotkut niistä hyvinkin menestyksekkäästi. tehneet yhteenvetoja aikaisemmista innovatiivisina menetelminä tehokkaina keinoina tarpeet ja UETP:t ja ammattitaitotarvehanke Yksi UETP:iden merkittävimmistä saavutuksista elinkeinoelämän tarpeiden jäsentämisessä on näkynyt COMETT II:n virallisen toiminta-alueen ulkopuolella. Vuonna 1990 Euroopan parlamentti ilmaisi huolensa siitä, että pula ammattitaidoista voisi hidastaa Euroopan taloudellista kehitystä ja pyysi komissiota tutkimaan ammattitaidon tilaa yhteisön eri alueilla. Analyysi suoritettiin suurelta osin COMETTin UETP-verkon avulla; ensimmäiset alueelliset tulokset saatiin kuudessa kuukaudessa, ja kahden vuoden kuluessa oli muodostunut kattava ja ajanmukainen käsitys ammattitaidon tarpeesta koko Euroopassa. Tämän työn pohjalta käynnistettiin useita alueellisia aloitteita paikallisten ongelmien 31 korjaamiseksi sekä parempia alueellisia verkostoja ja seurantaelimiä ammattitaidon tarpeen jatkuvaa tarkkailua varten. Eri UETP:iden tekemät koulutustarveanalyysit ovat mahdollistaneet sen, että korkeakoulut ja yritykset ovat alkaneet yhdessä keskustella koulutuksesta ja muotoilla perustaa tulevalle yhteistyölle henkilöresurssien kehittämisen alalla ja laajemminkin. 2. 3. 4 Maidenvälisen näkökulman edistäminen osallistujien keskuudessa Kaikissa arviointi- ja valvontakertomuksissa on tunnustettu UETP:iden vaikutus kansainvälisen näkökulman edistämiseen osallistuiiensa keskuudessa. Tämä pätee niin korkeakouluihin kuin yrityksiinkin. Korkean asteen oppilaitokset ovat harjoittaneet kansainvälistä koulutusmenetelmien ja opetusjärjestelmien vaihtoa sekä kehittäneet yhteyksiä ulkomaisiin yrityksiin, joihin opiskelijoita on sijoitettu. Osallistujayritykset ovat tulleet saaneet paremman yhteyden Euroopan tietoisemmiksi T&K-toiminnan ja teknologian eurooppalaisesta ulottuvuudesta. laajuiseen koulutuspotentiaaliin ja On myös todettu, että PK-yritysten mukaan ottaminen Euroopan laajuisiin ohjelmiin ensimmäistä kertaa harjoittelijavahdon ja ulkomaisten kumppanien kautta on ollut erityisen hyödyllistä. Tällaisten toimenpiteiden ansiosta yritykset ovat tulleet tietoisemmiksi eurooppalaisen yhteistyön mahdollisista eduista ei ainoastaan koulutuksen alalla vaan myös T&K-toiminnassaja liiketoiminnassa yleisemminkin. Määrälliset arvioinnit osoittavat, että sekä opiskelijat että yritykset ovat suhtautuneet ohjelmaan myönteisesti. tuloksena korkeakoulut, Lisäksi UETP:t ovat auttaneet kansallisia hankkeita kasvamaan eurooppalaisiin mittoihin. laitokset ja yritykset ovat muodostaneet vahvoja Tämän kansainvälisiä verkostoja lyhytkurssien ja koulutushankkeiden järjestämiseksi. UETP:t ovat saaneet aikaan tämän asennemuutoksen edistämällä kansainvälisyyttä eri keinoin: toiset ovat korostaneet tiettyjä tekniikan aloja, toiset taas ovat kohdentaneet toimintansa laajaan valikoimaan alueellaan toimivia organisaatioita, ja toiset ovat keskittyneet kehittämään oppilaitoksiaan toiminnan vaudittajina. Kaiken kaikkiaan COMETT on vaikuttanut merkittävästi kollektiivisen kansainvälisen toimintatavan kehittymiseen koulutuksen alalla. 2. 4 UETP:iden vahvuudet ja heikkoudet 2. 4. 1 Vahvuudet Eurooppalainen ulottuvuus on ollut sekä alueellisten että toimialakohtaisten UETP:iden suurin vahvuus. Tämä koskee sekä UETP:iden välittömiä yhteyksiä komissioon ja niiden EU:n ohjelmien tuntemusta että EU:n tuen hakemista hankkeille ja hankkeiden asiantuntevaa johtamista. Se liittyy myös UETP:iden erityisvahvuuteen osana hyvin jäsentynyttä ja tarkoituksenmukaista Euroopan laajuista toimintaverkostoa. Lisäksi UETP:t voivat hyötyä yhteyksistä muihin eurooppalaisiin verkostoihin ja tietolähteisiin. Toinen vahvuustekijä, niinikään sekä alueellisilla että toimialakohtaisilla UETP:illä, on niiden kotimaisten, alueellisten tai toimialakohtaisten osallistujien verkosto. Alueelliset UETP. t ovat usein erikoistuneet tietyille toimialoille, ja toimialakohtaiset UETP. t ja niiden solmut ovat usein tekemisissä alueellisen infrastruktuurin kanssa. Yleisesti ottaen UETP:illä on nykyään tunnustettu asema (toisilla vahvempi kuin toisilla) maidensa korkeakoulujen ja yritysten ja laajemmin ammattitaitojen kysynnän ja tarjonnan kohtauspaikkana. 32 Tältä kannalta kysymys UETP:n sijoituksesta on melko tärkeä. Hyvä sijainti merkitsee yhteyksiä tai fyysistä tai yhteystoimistoihin, täydennyskoulutuksen tarjoajiin, tutkimuslaitoksiin, kauppakamareihin ja niin edelleen. Lisärahoituksen saaminen voi myös riippua edullisesta sijainnista ja sen avulla perustetusta verkosta. läheisyyttä korkeakoulu(je)n täydennyskoulutuskeskuksiin Toinen UETP:n (tai toimialakohtaisen UETP:n aluesolmun) keskusyksikön sijoitukseen liittyvä seikka on se, että UETP:n sijainti sellaisen laitoksen yhteydessä, jonka tarkoituksena on siirtää T&K-tuloksia elinkeinoelämään, on mahdollistanut suoran toimivan yhteyden luomisen paikalliseen elinkeinoelämään. Tämä on lisännyt toisaalta korkeakoulututkinnon suorittaneiden tietämystä ja toisaalta elinkeinoelämän mielenkiintoa korkeakoulujen tutkimustyöhön sekä avannut tehokkaita kanavia yritysten ja korkean asteen oppilaitosten välille. Pääasiassa akateemisesti suuntautuneissa laitoksissa sijaitsevat UETP:t eivät näytä olleen niinkään tuottavia. Tällaiset UETP. t ovat keskittyneet enemmän harjoittelijavaihtoon, mutta niillä on ollut myös hankaluuksia vakiintuneen yritysten osallistumisjärjestelmän puuttuessa. tasolla UETP:n vahvuus perustuu sellaisin Alemmalla johtajien omistautuminen asialleen, henkilöstön motivaatio, UETP:n maine ja riippumaton asema demokraattisen kumppanuussuhteen perustana, tekninen uskottavuus, yhteydet T&K- ohjelmiin ja niin edelleen. Viime aikoina aloitettu rekrytointi on parantanut eräiden UETP:iden asemaa. Tärkeänä pidettiin myös UETP:n mahdollisimman täydellistä maantieteellistä kattavuutta osallistujamaiden alueella. tekijöihin kuin 2. 4. 2 UETP:iden heikkoudet Rahoituspohjan hataruus ja yritysten kiinnostuksen puute ovat UETP-verkon kaksi suurinta ongelmaa. Huomattavimpana heikkoutena pidetään monien UETP:iden rahoituspohjan epävarmuutta. Tämän johdosta monet UETP:t joutuvat toimimaan alimittaisina ja liian pienellä henkilöstöllä, eivätkä ne pysty realistiseen pitkän aikavälin suunnitteluun. Eräiden UETP:iden voimakas riippuvuus EU:n tuesta omien voimavarojensa täydentämiseksi ja niiden kyvyttömyys hankkia lisärahoitusta muualla lisäävät turvattomuutta. Toinen keskeinen ongelma-alueliitty yritysten, erityisesti PK-yritysten vähäiseen osallistumiseen ja vaikeuteen ylläpitää yritysten kiinnostusta. Näitä kysymyksiä voi epäsuotuisilla alueilla hankaloittaa heikko ja monien yritysten epäinnovatiiviset, perinteiset toimintatavat. UETP. n henkilöstön teknisen tai teollisen osaamisen tasokin voi olla heikko. teollisuuspohja Eräillä alueilla korkean asteen koulutuspohja voi aiheuttaa vaikeuksia, esimerkiksi jos korkeakouluilla itsellään on heikko tekninen ja organisatorinen pohja. Eräät korkean asteen oppilaitokset tuntuvat olevan kiinnostuneita lähinnä opiskelijoiden harjoittelijavaihdosta, eivätkä ne osallistu juurikaan koulutuksen kehittämiseen. Vastaavasti eräiden korkeakoulujen perinteinen toimintatapa voi aiheuttaa hankaluuksia yrityshenkilövaihtojen järjestämisessä. Muita heikkouksia ovat verkostojen kehittymättömyys ja koordinoinnin puute muiden kansallisten ja paikallisten oppilaitosten kanssa, UETP-henkilöstön nopea vaihtuvuus, liian toiminta-alueet, viranomaisten välinpitämättömyys ja niin edelleen. Huono suuret ilman suunnittelu, markkinointistrategian puute ja toiminta monimutkaisella alalla 33 mahdollisuutta itseopiskeluun on myös mainittu UETP:iden heikkouksina. Vaikeuksia aiheuttaa myös se, että vie aikansa ennen kuin UETP tulee tunnetuksi ja hyväksytyksi. Heikkoutena EFTA-maissa on lisäksi se, että niiden UETP. ille ei ole usein yhtä helppoa päästä osalliseksi COMETTin ja muiden EU-ohjelmien synergiasta kuin EU:n jäsenvaltioille. Tämä vaikeus poistuu tulevina vuosina. 2. 4. 3 UETPriden käsitys itsestään UETP:iden käsitys itsestään heijastaa näitä heikkouksia. Ne pitävät itseään asiantuntijoina korkeakoulujen ja yritysten suhteiden ja erityisesti niiden eurooppalaisen ulottuvuuden alalla, ja ne katsovat voivansa vaikuttaa merkittävällä tavalla tekniseen huippukoulutukseen. Ne pitävät rakennettaan tehokkaana ja katsovat pystyvänsä kehittelemään maidenvälisiä hankkeita tai verkostoja UETP-verkostoa hyväksi käyttäen. Ne ovat varmalla pohjalla korkean asteen koulutuksen alalla mutta huomattavasti epävarmempia suhteissaan etujärjestöihin ja vielä epävarmempia suhteissaan yrityksiin, etenkin PK-yrityksiin. Ne eivät ole täysin vakuuttuneita vaikutuksestaan alueensa taloudelliseen kehitykseen. Suora koulutus, koulutustarveanalyysi sekä koulutuksen levitys ja markkinointi ovat myös niiden huolenaiheita. Tällaiset UETP:iden ja kansallisten viranomaiset esittämät laadulliset mielipiteet ovat tärkeitä UETP-järjestelmän terveydentilan ja strategisen kehityksen mittareita. On myös esitetty, että riittävää operatiivisten tavoitteiden ja kvantitatiivisten mittareiden järjestelmää ei ole kehitetty UETP:itä varten tai niiden toimesta; tätä pidetään ongelmana niiden toiminnan tehostamisessa. 34 3. Koulutustoimenpiteet 3. 1 Johdanto 3. 1. 1 Koulutustoimenpiteet COMETTin puitteissa tiedon ja ammattitaidon hankkimisena Jos koulutus määritellään väljästi ajanmukaistamisena, siihen voidaan lukea muun muassa seuraavanlainen toiminta: • muodolliset koulutustoimenpiteet (luokkaopetus tai etäopetus), • • itseopiskelu tai työpaikkakoulutus, ihmisten saattaminen yhteen epävirallisessa tilanteessa, jolloin he pystyvät oppimaan toisiltaan, ihmisten siirtäminen toiseen työhön tai toiselle paikkakunnalle. tai • COMETT-ohjelma tähtäsi koulutuksen edistämiseen erityisesti kehittyneen teknologian alalla Euroopan laajuisesti. Kuten alaluvussa 1. 2 jo todettiin, COMETT II -ohjelmaa koskeva neuvoston päätös viittaa nimenomaisesti tiettyihin koulutustavoitteisiin, jotka COMETT II -ohjelman oli tarkoitus saavuttaa. Näiden tavoitteiden ja COMETTin tarjoamien muodollisten koulutustoimenpiteiden suhdetta selvitetään jäljempänä1'. Ohjelma tarjosi useita operatiivisia keinoja tavoitteiden saavuttamiseksi. Muistutettakoon ensin, että ohjelman luomat ja tukemat lukuisat kumppanuussuhteet ja verkot - UETP. t ja muut - ovat tarjonneet monille ihmisille epävirallisen kanavan yhteyksien muodostamiselle ja siten tietojen ja kokemusten vaihdolle. Samaan aikaan COMETT on tarjonnut erilaisia mahdollisuuksia harjoittelija- ja henkilövaihtojen järjestämiseen (vertaa tämän kertomuksen luku 4). Koulutustoimenpiteiden suhteen suurin ja näkyvin osa COMETT-rahoituksesta kohdistui kuitenkin virallisempiin koulutuksen kehittämispyrkimyksiin. Näitä toimenpiteitä käsitellään seuraavassa. COMETT II-tukea myönnettiin koulutushankkeille. Tämä lohko jakautui kolmeen alalohkoon eli ohjelmakohtaan: • lyhyet koulutuskurssit (Ca) • yhteiskoulutushankkeet (Cb) • kokeiluluontoiset hankkeet (Cc) ohjelmalohkon C (Yhteiskoulutustoimenpiteet) Tämä alajako toteutti COMETT II-ohjelmaa koskevan neuvoston päätöksen seuraavat kohdat: Huippukoulutustoimenpiteiden tuki COMETT II -ohjelmaa koskevan neuvoston päätöksen mukaisesti (a) Tuki etenkin korkean teknologian alan pikakursseille, joilla on eurooppalainen ulottuvuus, ja jotka on suunniteltu uusien teknologioiden ja niiden sovellusten T&K- toiminnan tulosten nopeaksi levittämiseksi yliopistojen ja yritysten toimesta ja niiden keskuudessa sekä teknologisen innovaation siirtämiseksi toimialoille, joissa sitä ei Useita kysymyksiä, kuten korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä, synergiaa suhteessa muihin EU:n ohjelmiin sekä miesten ja naisten tasa-arvoa käsitellään kuitenkin poikittaisyhteyksiä koskevassa luvussa 5. 35 aikaisemmin ole sovellettu, erityisesti PK-yrityksille. (h) Tuki toiminnalle, jossa luodaan, kehitetään ja testataan Euroopan tasolla etenkin teknologian alalla uusien niiden sovellusten korkean yhteiskoulutushankkeita eri teollisuudenalojen ja niihin yhteydessä olevien korkean asteen oppilaitosten yhteisestä aloitteesta siten, että osallistujat ovat ainakin kahdesta eri yhteisön jäsenvaltiosta. teknologioiden ja (c) Tuki monenvälisille koulutusjärjestelyille etenkin kehittyneen teknologian alalla eri teollisuudenalojen ja niihin yhteydessä olevia korkean asteen oppilaitosten kanssa etäoppimisjärjestelmien luomiseksi käyttäen uusia koulutusteknologioita ja/tai tuottaen siirtämiskelpoisia koulutustuotteita. 3. 1. 2 Avaintietoja COMETTin tukemista koulutushankkeista "kimppajärjestelmällä" Ohjelmakohdan Ca mukaisille lyhytkursseille on järjestetty hakukierros jokaisena COMETT II -ohjelman viidestä toimintavuodesta; vuodesta 1991 näitä hakukierroksia rajoitettiin (vertaa kohta 1. 3). Kohdan Cb mukaisiksi ja 1992. yhteiskoulutushankkeiksi otettiin hakemuksia vastaan vuosina 1990 Kokeiluluontoisille hankkeille (kohta Cc) ei järjestetty varsinaista hakukierrosta. Sen sijaan vuoden 1990 ohjelmakohdan Cb hakemuksista poimittiin useita hankkeita (tai hankkeiden yhdistelmiä), joista pyydettiin tarkemmat hakemukset. Tämän tuloksena valittiin lopulta 30 kokeiluluontoista hanketta. Vuosien 1990 ja 1994 välillä ohjelmalohkolle C tehtiin peräti 2036 hakemusta: 1017 koski ja 1019 yhteiskoulutushankkeita. Hakemuksista lyhytkurssien kimppajärjestelyjä hyväksyttiin lopulta yli 50 prosenttia; tämä suhteellisen korkea luku johtuu suurelta osin kimppajärjestelmän luonteesta (vertaa kohta 1. 3), sillä vaikka suurin osa sen alaisista hankkeista hyväksyttiin, hyväksyntä koski yleensä vain osaa kokonaisehdotuksesta. COMETT II -ohjelman viiden toimintavuoden aikana ohjelmalohkosta C haettiin yhteensä 500 miljoonaa ecua tukea koulutustoimenpiteille. Käytettävissä oli 101 miljoonaa ecua. Kolme neljännestä hyväksytyistä hankkeista oli lyhytkurssihankkeita; rahallisesti niiden saama tuki oli kuitenkin vain neljännes ohjelmalohkossa C myönnetystä kokonaistuesta. Suurin osa koulutusbudjetistä kohdennettiin kohdan Cb yhteiskoulutushankkeisiin (tuen suuruus keskimäärin 200 000 ecua) ja kokeiluluontoisiin hankkeisiin, joista kukin sai 500 000 ecua. Keskimäärin tuen osuus yhteiskoulutushankkeiden kokonaiskustannuksista oli 30 - 50 prosenttia; kokeiluluontoisilla hankkeilla vastaava luku oli lähes 50 prosenttia. Ohjelmakohdan Ca tuki oli kertaluonteista ja suoritettiin kurssin istuntojen määrän ja laadun perusteella. Tuki oli kuitenkin aina alle 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista. Monet organisaatiot ovat osallistuneet ohjelmalohkon C koulutushankkeisiin. Kaiken kaikkiaan noin 8500 erilaista orgnisaatiota on tai on ollut mukana kehittämässä todennäköisesti huippukoulutushankkeita COMETT-ohjelmassa, joka niin ollen on maailman laajin täydennyskoulutusverkosto. Eri organisaatiotyyppien jakauma ohjelmalohkon C hankkeissa on suunnilleen seuraava: • yli 5500 erilaista yritystä, joista noin 4000 on PK-yrityksiä, • 1200 korkeakoulua ja muuta korkean asteen oppilaitosta (mukana keskimäärin kahdes sa hankkeessa), 36 • yli 1500 muuta organisaatiota (ammattijärjestöjä, tutkimuslaitoksia, viranomaisia, yleishyödyllisiä yhdistyksiä ja niin edelleen), • 200 UETP:tä (useimmat UETP:t hakivat ohjelmakohdan Ca mukaista kimppatukea, ja yli puolet UETP. istä osallistui keskimäärin 3-4 Cb/Cc hankkeeseen). Cb- ja Cc-hankkeiden osallistujamäärä oli keskimäärin 19, käsittäen 7 yritystä, 5-6 korkeakoulua, 1-2 UETP:tä ja 4-5 muuta organisaatiota. Hankkeissa oli osallistujia keskimäärin kuudesta eri maasta. Koulutushankkeiden tulokset vaihtelivat suuresti. Yhteenvedonomaisesti voidaan todeta, että COMETT II -ohjelman toimintakauden päättyessä (vuoden 1995 lopussa) arvioidaan, että • kurssi-istuntoja on pidetty 9500, • koulutettavia on ollut 260 000, • koulutusta on annettu kaikkiaan 280 000 tuntia (koulutuskurssien yhteiskesto). Lisäksi: • koulutusmateriaaleja on tuotettu noin 4600, ja • yhtä tai useampia näistä koulutusmateriaaleista on käyttänyt arviolta 250 000 ihmistä. Koulutusmateriaaleista voidaan todeta, että 60 prosenttia niistä on teksti- tai paperipohjaisia, 30 prosenttia tietokoneohjelmiin perustuvia ja 8 prosenttia videoita. 3. 2 Kehittyneen teknologian koulutus 3. 2. 1 Mitä on kehittyneen teknologian koulutus? COMETT II -ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä viitataan useaan otteeseen COMETTin velvollisuuteen tukea korkean teknologian koulutusta tavoitteena erityisesti: (. )parantaa kehittyneen teknologian koulutusta ohjelman eri tasoilla ja näin ollen koulutuksen vaikutusta yhteisön taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen (. ) Kehittynyttä teknologiaa ei kuitenkaan määritelty millään tavalla neuvoston päätöksessä eikä COMETT II:n Vademecumissa. On kuitenkin selvää, että teknologian sovellettavuus on tärkeä kriteeri. perusteellisen teknologian ala on kyseessä, sitä vaikeampi on kehittää Mitä edistyneempi Parhaassa koulutustoimenpiteitä tapauksessa edustava T&K-henkilöstöryhmä on sitä mieltä, että käsitellyt aiheet saattaisivat olla mielenkiintoisia. Tämä tilanne on eräs syy COMETT-järjestelmän luomiseen: edistämällä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä ja korostamalla samalla voimakkaasti yhteyksiä muihin eurooppalaisiin ohjelmiin pyritään luomaan parhaat mahdolliset olosuhteet huippukoulutuksen aihevalinnalle, joka voisi edistää yhteisön taloudellista kehitystä. koulutustarveselvityksen pohjalta. Se, mitä loppujen lopuksi pidettiin 'edistyneinä', innovatiivisina ja tärkeinä aloina COMETT-ohjelman kannalta voidaan päätellä tarkastelemalla, mitkä teknologian osa-alueet esiintyvät useimmin COMETT-hankkeissa. COMETT I -ohjelmassa (1986-89) kolme sektoria oli selvästi muita tärkeämpiä: Innovaationhallinta, Edistynyt tuotanto ja Mikroelektroniikka. COMETT II -ohjelmassa (1990-94) oli useampia aloja, joilla oli paljon kysyntää, joskaan ei samanaikaisesti: 37 • ainoa sektori, jolla kysyntä oli korkeaa koko COMETT II -ohjelman ajan oli Edistynyt valmistus • vuonna 1990 tuen kysyntä hankkeisiin oli runsasta Materiaalien, Terveyden ja turvallisuuden sekä Innovaationhallinnan aloilla • vuonna 1992 Materiaalien, terveyden ja turvallisuuden sekä Innovaatiohallinnan aloilla kysyntä väheni, mutta Ympäristön ja Koulutuksen (teknologia ja menetelmät) kysyntä nousi. Uudet huippualat tietokoneohjelmointi ja vähemmässä määrin viestintä ja yleinen tietotekniikka tietotekniikkaan: tietojenkäsittely, liittyivät usein • vuoteen 1994 mennessä oli käynyt hankalaksi määrittää johtavia sektoreita, sillä UETP:ille oli annettu melko vapaat kädet Ca-kimppahankkeiden alahankkeiden ja kurssien valinnassa. GMV-arviointikertomusta varten tehty tutkimus osoitti selkeästi, että sekä hankkeiden vetäjät että koulutettavat korostivat COMETTin koulutuskursseilla annetun teknologian koulutuksen välitöntä sovellettavuutta. Tätä mieltä oli yli 90 prosenttia hankkeiden vetäjistä, jotka katsoivat myös, että annettu koulutus oli tehokkaasti edistänyt teknologian siirtoa. Samoin 90 prosenttia tutkituista koulutukseen osallistuneista oli sitä mieltä, että heidän käymänsä COMETT-koulutuskurssien hyöty oli pääasiassa välineellistä, eli ne tukivat teknisen tietämyksen kartuttamista tai ajanmukaistamista. Asiantuntijapaneelin kertomuksessa arvosteltiin jonkin verran ohjelman rajoittumista teknilliseen koulutukseen. Kertomuksessa suositeltiin ei vain teknisen ammattitaidon vaan taitojen ja yrittäjyystaitojen kehittämistä myös johtamistaidon, yhteiskunnallisten koulutuksella teknologian todellisessa. Nämä hyödyntämisessä tehokkuuden ja kilpailukyvyn maksimoimiseksi nykyaikaisessa yrityksessä. On huomattava, että tämä on yksi harvoista kriittisistä lausunnoista, joita paneeli antoi ohjelman laajentanut suosituksen tukitoimenpiteiden kenttää uuden LEONARDO DA VINCI -ohjelman puitteissa. johdosta komissio onkin taidot ovat ratkaiseva laajuudesta. Tämän tekijä loppukertomukset osoittavat, että COMETT on eittämättä onnistunut Kansalliset parantamaan teknologian koulutuksen taloudellista vaikutusta. On kuitenkin korostettava, että tämä on saatu aikaan ei ainoastaan ohjelmalohkossa C tuettujen toimenpiteiden kautta saatujen kokemusten myötä. Ohjelmalohkon C vaan myös harjoittelijavaihdoista muodollisempien koulutusmallien on myös katsottu parantavan kurssien tasoa, enimmäkseen kansainvälisyyden ja yritysten osallistumisen sekä kurssitarjonnan kasvun ansiosta. Koska COMETTin budjetti on ollut pieni verrattuna siihen, mitä valtiot käyttävät huippukoulutukseen, ohjelman välittömät ja välilliset vaikutukset ovat olleet suhteellisen vaatimattomia. Niinpä onkin selvää, että COMETT on vaikuttanut enemmän ja merkittävämmin tarjonnan laadun parantamiseen kuin sen määrän lisäämiseen. On kuitenkin totta, että ohjelmalla on ollut uraanuurtava vaikutus monilla yhteisön vähemmän kehittyneillä alueilla. 3. 2. 2 Huippukoulutuksen yhteistyöryhmät ja yhteenliittymät COMETT-ohjelman tukemien koulutustoimenpiteiden olennainen piirre on, että ne perustuvat erilaisten kumppaneiden yhteistyöhön: ne ovat yhteiskoulutushankkeita. Neuvoston päätöksessä mainitaan yhtenä tavoitteena: (. ) edistää koulutusohjelmien yhteistä kehittämistä ja kokemusten vaihtoa samoin kuin 38 koulutusvoimavarojen parasta mahdollista käyttöä yhteisön tasolla (. ) Koulutustoimenpiteiden kehittämistä ja toteuttamista varten on perustettu kahdenlaisia yhteistyöryhmiä: • Ohjelmalohkossa A hyväksytyt UETP:t, jotka oli tarkoitettu rakenteellisiksi pitkän tähtäimen yhteenliittymiksi, ja jotka ovat selvittäneet koulutustarpeita ja toimineet ohjelmakohdan Ca "kimppahankkeiden" sopijapuolina (vuodesta 1991) • yhteistyöryhmät ja yhteenliittymät, jotka perustettiin tiettyä koulutushanketta varten ohjelmalohkossa C; nämä olivat luonteeltaan väliaikaisia. On kuitenkin huomattava, että näiden välinen raja ei ole selkeä. Eräillä UETP. illä oli hyvin kapea toimiala, kun taas monet menestyksekkäät ohjelmalohkon C hankkeet alkoivat toimia UETP:iden tavoin, koska niiden tavoitteet ja toimintasuunnitelmat ulottuivat hankkeen alkuperäisten tavoitteiden ulkopuolelle. Tämä osoittaa, että tehokas yhteistyö ja siitä syntyvä oppimisprosessi voi toimia kimmokkeena yhteistyölle jatkossakin. Vaikka jokaiseen yhteistyöryhmään kuuluu erilaisia organisaatioita ja yleensä useita yrityksiä, korkeakoulut ovat olleet kantavana voimana hankkeiden käynnistämisessä ja koordinoinnissa. Yritysten tehtävä on ollut paljon kapeampi; ne ovat antaneet panoksensa (henkilöstön työaikaa, laitteita ja palveluja) hankkeen tietyille osa-alueille, ja, mikä tärkeintä, ne ovat osoittaneet, millä teknologian alueilla koulutustarpeita on niin laadullisesti kuin määrällisestikin. Hankkeen käynnistyttyä monilla korkeakouluilla on ollut huomattava osuus kurssien ja koulutusmateriaalien kehittämisessä, kun taas yritykset ovat olleet avainasemassa kurssien sisällön määrittelyssä, kouluttajien hankkimisessa ja koulutettavien lähettämisessä. enemmän COMETTin seurannasta ja arvioinnista saadut kokemukset osoittavat, että yritykset ovat alkaneet yhä arvostaa käyttäjien vaatimusten huomioon ottamista koulutustuotteiden sumuttelussa. Tyytyväisyys oli suurin silloin, kun tähän näkökohtaan oli kiinnitetty huomiota jo hankkeen kehittelyvaiheessa. COMETTin vahvimpia piirteitä onkin ollut siirtymä tarjontalähtöisestä käyttäjäpainotteiseen koulutukseen; tätä on helpottanut ohjelman voimakas keskittyminen korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön. Tämä suuntaus heijastaa myös asiakkaan tarpeista lähtevän kokonaislaadun tavoittelun merkitystä. Korkeakoulut ovat myös havainneet yritysten kanssa tehtävän yhteistyön myönteisen tiettyihin yhteishankkeisiin vaan näkyy myös niiden vaikutuksen, joka ei rajoitu luovan normaaleissa koulutusohjelmissa. Yhteistyö COMETT-hankkeessa näyttää erinomaisen epävirallisen koulutustilanteen sekä korkeakoulujen että yritysten henkilöstölle - koulutushankkeen lisäarvopiirre, jota ei kenties osattu täysin odottaa. Kansainvälisen yhteistyön kautta ja korkeakoulujen ja yritysten suhteita kehittämällä osallistujat kykenivät tutustumaan toistensa kulttuureihin, opetusprosesseihinja projektinhallintaan. Kun yhteistyö ja vuorovaikutus on hoidettu oikein, voi yhteistyöryhmästä tulla todellinen oppimisen ja luovuuden lähde. 3. 3 Eurooppalainen ulottuvuus koulutuksessa Termit eurooppalainen ulottuvuus ja eurooppalainen lisäarvo esiintyvät usein monissa COMETTiin COMETT-ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä mainitaan yhtenä tavoitteena: ja muihin eurooppalaisiin koulutusohjelmiin liittyvissä asiakirjoissa. 39 luoda eurooppalainen ulottuvuus korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön ja liittyvässä perus- sovelluksiin ja siirtoon (. ) teknologioihin sekä niiden täydennyskoulutuksessa (. ) Mitä tämä tarkoittaa huippukoulutuksen yhteydessä? Eräs mahdollinen määritelmä on se, että hanke tuo eurooppalaista lisäarvoa, jos se ratkaisee kysymyksiä, joita ei olisi voitu ratkaista (ainakaan riittävän hyvin) kansallisissa puitteissa. Tämä määritelmä sivuaa toissijaisuusperiaatetta ja perustuu etupäässä taloudellisiin näkökohtiin. Tähän liittyvä hankkeiden eurooppalaisen ulottuvuuden edistämistä puoltava argumentti on se, että monilla organisaatioilla ja ihmisillä eri puolilla Eurooppaa on yhteisiä ongelmia, ja kaikki voivat hyötyä siitä, että ratkaisuja kehitetään ja toteutetaan yhteistyössä. Molemmat näkökohdat pätevät huippukoulutushankkeisiin. Niiden eurooppalainen ulottuvuus tai eurooppalainen lisäarvo voi olla: • sellaisten koulutuskurssien järjestäminen, joihin ei ole luennoitsijoita tai kouluttajia saatavilla kotimaassa, • koulutuskurssien järjestäminen kansainväliselle yleisölle (esim. jos kansalliset markkinat ovat liian pienet, jotta niillä toimiminen kannattaisi, tai jos kurssit lisäävät osallistujien vuorovaikutusta), • niukkojen voimavarojen, tiedon ja asiantuntemuksen yhdistäminen koulutuskurssien suunnittelu- ja kehitystyössä ja pitkän aikavälin ohjelmissa, toiselle asiantuntemuksen alueelta siirto • tiedon ja esimerkiksi erityisten kehityshankkeiden kautta tai järjestämällä jokin kurssi uudelleen toisella alueella, • sellaisten koulutuksen tarjontajärjestelmien perustaminen, jotka toimivat useamman kuin kahden maan alueella ja jotka voivat olla jopa Euroopan laajuisia, • olemassaolevien korkealaatuisten koulutusmateriaalien käyttö, kääntäminen ja/tai kehittäminen niiden kansainvälistä levitystä varten. Tätä COMETT II:n eurooppalaista ulottuvuutta ja lisäarvoa voidaan arvioida useammasta näkökulmasta: • hankeyhteistyöryhmien osapuolten jakauma Euroopassa, • Euroopan eri kielten käyttö yhteistyöryhmän sisällä, • luennoitsijoiden ja kouluttajien kansallisuusjakauma, • synergia muiden eurooppalaisten ohjelmien kanssa5. Mitä tulee hankkeiden osapuolten kansainväliseen jakaumaan, on muistettava, että keskimääräisessä yhteiskoulutushankkeessa on osallistujia kuudesta eri maasta. Tämä tarkoittaa, että kolmannes mukana olevista Euroopan maista on mukana tyypillisessä yhteiskoulutushankkeessa. Tämä on todella suuri määrä minkä mittapuun mukaan tahansa. Yhteenliittymien eurooppalaisuus näkyy myös siinä, miten monta kieltä niissä käytetään: hankekertomuksista saadut tiedot ovat osoittaneet, että vain 20 prosenttia yhteenliittymistä pitäytyi yhteen käyttökieleen. Tyypillinen COMETT-työryhmä pystyi käyttämään kahta tai kolmea kieltä tehokkaasti, ja 20 prosenttia käytti neljää tai useampaa kieltä. Tämä heijastaa yhteistyöryhmien korkeaa kielitaitoa, mikä taas on laadun ja menestyksen perusedellytys Tätä aihetta käsitellään poikittaisvaikutusten yhteydessä luvussa 5. 40 Euroopan markkinoilla. Toinen mitattavissa oleva eurooppalaisen ulottuvuuden ominaisuus on kouluttajien kansallisuusjakauma. Vaikka luotettavia tietoja ei olekaan saatavissa siitä, miten suuri osa luennoitsijoista ja kouluttajista on tullut jostain muusta maasta kuin siitä, missä kurssi järjestetään, voidaan melko varmasti arvioida, että vähintään 80 prosenttia COMETTin tukemista koulutushankkeista käytti 'ulkomaalaisia' kouluttajia. Kurssien korkeaa kansainvälisyyden tasoa ja ulkomaalaisten opettajien suurta määrää osoittaa jo sekin, että vain kolmannes kaikista kursseista pidettiin yksinomaan koulutettavien äidinkielellä. Nämä ja muut tulokset osoittavat, että COMETT II -ohjelma todella tarjosi merkittävää eurooppalaista lisäarvoa ja vaikutti suuresti eurooppalaisen ulottuvuuden tuomisessa kehittyneen teknologian koulutukseen. Laadun paraneminen Euroopan markkinoilla tarjotuissa huippukursseissa johtuu suurelta osin siitä, että kurssien kehittäminen on avattu laajemmille asiantuntijaryhmille yli kansallisten rajojen. Kurssien kehittäjät ovat oppineet vertailemaan omia lähesty mistapoj aan ja organisatiotaan muualla käytettyihin viimeisimpiin menetelmiin ja tietoihin. Euroopan alueelliset osaamiskeskukset ovat tulleet paremmin tunnetuiksi. Tämä avautuminen on ollut tärkeä sikälikin, että huomiota on kiinnitetty laadunvarmistukseen viimeistään COMETT II -ohjelman loppuvaiheissa. 3. 4 Eräitä johtopäätöksiä COMETTin koulutuskokemuksista Kokemuksista käy selvimmin ilmi se, että COMETT-ohjelma on ollut erittäin tehokas väline koulutushankkeiden eurooppalaisen ulottuvuuden ja lisäarvon edistämisessä. Ohjelma on vaikuttanut merkittävästi monien uusien innovatiivisten eurooppalaisten kumppanuuksien kehittymiseen ja siten vaikuttanut huippukoulutuksen markkinoiden eurooppalaistumiseen. Ohjelma on myös osoittanut sekä yrityksille että korkeakouluille, että yhteistyö kehittyneen teknologian koulutuksessa (ja muillakin aloilla) voi olla hyödyksi molemmille osapuolille. kohdennettujen Ohjelma koulutustoimenpiteiden kautta, mutta sillä ei ole ollut voimavaroja toteuttaa tätä niin laajasti, että vaikutus olisi ollut selvästi todettavissa. Tämän kehityksen edistäjänä ohjelman voidaan kuitenkin katsoa tehtävässään onnistuneen. nopeuttanut T&K-tulosten siirtoa Euroopassa on Ohjelman kuluessa laadunhallinta- ja -varmistuskysymykset ovat tulleet yhä tärkeämmiksi. Tätä taustaa vasten on korostettava, että COMETT on selvästi osoittanut menestyksekkään verkottumisen ja projektinhallinnan tällä alalla edellyttävän paljon tietoa, ammattitaitoa ja tavoitteiden henkilökohtaista sitoutumista. Näitä ominaisuuksia tarvitaan hankkeen saavuttamiseksi. Siksi on ilmeistä, että tulevaisuudessa on kiinnitettävä enemmän huomiota koulutushankkeiden vetäjien tukemiseen, tiedotuspalveluihin ja kouluttamiseen. Uusia koulutusohjelmia ennakoiden komissio on jo tukenut useita hankkeita, joiden tarkoituksena on laatia käytännön ohjeita hanke-ehdotusten tekijöille. Useimmat näistä valtaosin COMETTin kokemuksille perustuvista oppaista valmistuvat lähiaikoina, ja niitä voidaan käyttää esimerkiksi LEONARDO DA VINCI -ohjelman yhteydessä. 41 4. Ihmisten liikkuvuus 4. 1 Liikkuvuus COMETT-ohjelman puitteissa 4. 1. 1 Liikkuvuuden edistämistuen eri muodot Ihmisten liikkuvuuden tukeminen on monien eurooppalaisten koulutus- ja tutkimusalan ohjelmien yhteinen piirre. Yhä yleisemmin katsotaan, että jos henkilö oleskelee jonkin aikaa toisessa organisaatiossa, tämä oleskelu voi hyödyttää henkilöä itseään, isäntäorganisaatiota ja henkilön omaa organisaatiota. Ajatusten, tiedon ja teknologian siirto tapahtuu ihmisten kautta, ja liikkuvuuden edistämisohjelmat ovat erinomainen keino edistää niiden siirtoa. Koska henkilövaihdot ovat hyödyksi koko yhteisölle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä, on ymmärrettävää, että liikkuvuutta tuetaan huomattavilla summilla; lisäksi maidenväliset henkilövaihdot ovat erinomaisia keinoja tutustuttaa ihmisiä toistensa kulttuureihin ja havaita Euroopan tiiviimmän yhdentymisen etuja. Jokainen ohjelma käyttää tietenkin tukemiaan liikkuvuuden edistämistoimenpiteitä omien tavoitteidensa saavuttamisen välineinä. COMETT-ohjelmassa näitä tavoitteita on lukuisia, mutta on selvää, että henkilövaihdot voivat hyödyttää tai tehostaa erityisesti : • maidenvälistä yhteistyötä, • korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä, • teknologian siirtoa, • huippukoulutusta. Tätä taustaa vasten maidenvälisten henkilövaihtojen tuki (Ohjelmalohko B) jaetaan kolmeen ohjelmakohtaan: • Ohjelmakohta Ba: tuki opiskelijoille tai nuorille jatko-opiskelijoille, jotka suorittavat tai EFTA-maassa osana jäsenvaltiossa yrityksessä työharjoittelua korkeakouluopintokaan tai niitä täydentääkseen, toisessa • Ohjelmakohta Bb: tuki huippukoulutuksen harjoittelijavaihdoille; nämä eroavat ohjelmakohdaan Ba vaihdoista sikäli, että osallistujien on oltava koulutuksen korkeimmalla tasolla (mutta ei tutkimustehtävissä), • Ohjelmakohta Bc: sijoitettavalle korkeakouluhenkilöstölle tai korkeakouluihin sijoitettavalle yrityshenkilöstölle kyseisen henkilöstön taitojen asettamiseksi isäntäorganisaation käyttöön. toisen maan yrityksiin apurahat Suurin osa hankkeista ja tuesta koskee maidenvälistä harjoittelijavaihtoa (ohjelmakohta Ba), ja näitä toimenpiteitä käsitelläänkin tässä perusteellisimmin. On muistettava, että vuodesta 1991 kaikki COMETT II -ohjelman maidenväliset henkilövaihdot olivat UETP:iden vastuulla "kimppajärjestelmän" alaisuudessa (vertaa kohta 1. 3). Ohjelman ohjattu ja tämän ohjelmalohkon menestyksen avaintekijöitä. tehokas hajauttaminen onkin epäilemättä ollut 43 COMETT-ohjelman opiskelijoiden harjoittelijavaihto-opas COMETT-ohjelman opiskelijoiden harjoittelijavaihto-opas Maidenväliset opiskelijoiden harjoittelijavaihdot: COMETTin kokemukset julkaistiin komission tuella keväällä 1993. Tämä opas nojautuu COMETT-ohjelman kokemuksiin maidenvälisten harjoittelijavaihtojen hoitamisesta Euroopassa. Sen tarkoituksena oli ensisijaisesti auttaa maidenvälisiä opiskelijoiden harjoittelijavaihto-ohjelmia toteuttavia UETP. itä. Opas on käytännön työkalu, joka voi helpottaa yritysten harjoittelupaikkojen jakamista tehokkaasti. Opasta koottaessa on kuitenkin otettu huomioon paljon laajempikin kohderyhmä. Kuka tahansa, joka järjestää tai haluaa käynnistää eurooppalaisen henkilövaihto-ohjelman, voi löytää oppaasta neuvoja toiminnallisista näkökohdista sekä hyviä käytännön esimerkkejä. Opas pyrkii selvittämään korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyön menestymisen esteitä, jollaisia ovat pääsyrajoitukset, kieliongelmat, työlupakysymykset, asumisasiat ja muut käytännön ongelmat, tutkintojen tunnustaminen ja rahoitusjärjestelyt. 4. 1. 2 Avaintietoja opiskelijoiden harjoittelijavaihdoista (ohjelmakohta Ba) COMETT-ohjelmassa yritysmaailman opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen oli täytettävä seuraavat perusteet: • vaihdon oli tapahduttava korkean asteen oppilaitoksesta toisessa EU- tai EFTA-maassa sijaitsevaan yritykseen, • vaihdon kohteena oli oltava opiskelija tai vastavalmistunut, • vaihdon keston oli oltava 3-12 kuukautta, • vaihdon ohjelman oli liityttävä teknologiaan ja siihen liittyviin aloihin. Lisäksi oli täytettävä harjoittelijavaihdon valmistelua, organisointia, valvontaa ja arviointia koskevat laatuvaatimukset. Kaiken kaikkiaan COMETT-ohjelman viisivuotiskauden aikana yli 36 000 eurooppalaista opiskelijaa on käyttänyt tätä mahdollisuutta hyväkseen. Vuotuinen harjoittelijavaihtojen määrä on noussut 3800:sta (1990) miltei 8000:een (1994)'5; keskiarvoksi tulee 7000 harjoittelijavaihtoa vuodessa. Vertailun vuoksi todettakoon, että koko COMETT I -ohjelman kolmivuotiskauden aikana tuettiin yhteensä 4000 opiskelijoiden harjoittelijavaihtoa. Todellisuudessa harjoittelijavaihtojen kysyntä oli huomattavasti korkeampi kuin myönnettyjen tukien määrä. Vuonna 1994 esimerkiksi kysyntää oli 33 700:11e maidenväliselle harjoittelijavaihdolle, mutta tukea oli käytettävissä vain 8000:11e. Näin ollen kolme neljännestä kysynnästä tyydyttämättä. Tämä osoittaa opiskelijoiden harjoittelijavaihtotoiminnan merkittävää laajentumista Euroopassa, mikä taas on COMETT- ohjelman vaikutusta. Arviolta 15 000 yritystä, etupäässä PK-yrityksiä, on saanut käyttöönsä yhteensä lähes 20 000 henkilötyövuoden edestä henkilöresursseja. jäi Tyypillisen harjoittelijavaihdon kesto on 5-6 kuukautta, ja sen aikana opiskelija saa liikkuvuuden edistämistukea (määrä riippuu kuukausittain keskimäärin 430 ecua kaikkiaan isäntämaassa). Kaiken matkakustannuksista opiskelijoiden harjoittelijavaihtoihin käytettiin noin 80 miljoonaa ecua, eli 35 prosenttia asumiskustannuksista ja 6 Todellinen sijoitettujen opiskelijoiden määrä on noin 10 prosenttia korkeampi, sillä tuki jakautui joissakin tapauksissa aiottua suuremmalle opiskelijamäärälle lisärahoituksen ansiosta. 44 ohjelman koko talousarviosta. Lähes kaikki alueelliset UETP:t ja suurin osa toimialakohtaisista UETP:istä on osallistunut aktiivisesti opiskelijoiden harjoittelijavaihdon kimppatukijärjestelmään. Alueelliset UETP:t järjestivät 80 prosenttia opiskelijoiden harjoittelijavaihdoista; UETP:n keskimääräinen kimppatuki (1994) kattoi 50 opiskelijaa alueellisilla ja 30 opiskelijaa toimialakohtaisilla UETP:illä. Noin 2/3 osallistujista oli perustutkinnon opiskelijoita; loput olivat vastavalmistuneita tai jatko-opiskelijoita. On merkillepantavaa, että 40 prosenttia kaikista sijoitetuista oli naisia. 4. 1. 3 Ohjelmakohdat Ba ja Bc Ohjelmakohta Bb oli kokeellinen henkilövaihtomuoto, jota COMETT I -ohjelma ei vielä tuntenut. Aloitteen tarkoitus oli tukea pitkäaikaisia (jopa kaksivuotisia) harjoittelijavaihtoja teollisissa huippukehityshankkeissa, joihin osallistui valvova korkeakoulu ja isäntäyritys. Vuoden 1990 hakukierros tuotti suhteellisen vähän hakemuksia, ja vain 13 hanketta hyväksyttiin ohjelmaan (näistä 10 allekirjoitti sopimuksen). Laimean kiinnostuksen vuoksi päätettiin näiden hankkeiden kehittymistä valvoa tarkoin ennen uuden hakukierroksen järjestämistä. Vuoteen 1992 mennessä hankkeet eivät olleet tuottaneet vakuuttavia tuloksia ainakaan siinä mielessä, että tällaisille hankkeille pitäisi olla erillinen ohjelma. Tätä alaohjelmaa päätettiin olla jatkamatta kahdesta syystä: • ohjelmalohkon B kysyntä oli ylenpalttista ja hyvin korkealaatuista, erityisesti ohjelmakohdassa Ba, ja voimavarat oli siksi keskitettävä näihin hankkeisiin, • käynnistyneiden Bb-hankkeiden tarkastelu oli osoittanut, että hankkeet eivät luonteeltaan juurikaan eronneet Ba- tai Bc-hankkeista, eikä niille niin ollen tarvittu erillistä tukijärjestelmää. Ohjelmakohta Bc oli huomattavasti menestyksekkäämpi, ja jokaisella hakukierroksella myönnettiin edellistä suurempi määrä tukea. On muistettava, että tämä ohjelmakohta tukee korkeakouluhenkilöstön maidenvälisiä henkilövaihtoja yrityksiin ja päinvastoin huippukoulutuksen edistämiseksi. Opiskelijoiden harjoittelijavaihtoja järjestettiin vuodesta 1991 lähtien UETP:iden hallinnoiman kimppajärjestelmän kautta. Tällaisia henkilövaihtoja koskevia hakemuksia saatiin noin 1900, joista yli 800 hyväksyttiin. Apurahan keskimääräinen kesto oli 4,5 kuukautta, ja COMETT-ohjelman keskimääräinen tuki henkilövaihtoa kohti oli 7000 ecua. Kaiken kaikkiaan COMETT-ohjelma käytti tällaisiin toimenpiteisiin noin 6 miljoonaa ecua. Noin 2/3 henkilövaihtoihin osallistuneista oli korkeakouluhenkilöstöä, loput yritysten henkilöstöä. On mielenkiintoista, että osallistujayrityksistä 2/3 oli PK-yrityksiä. Yli puolet stipendiaateista tuli reuna-alueilta; Britannia, Ranska ja Saksa olivat kysytyimmät isäntämaat. 45 4. 2 Laadullisia havaintoja 4. 2. 1 Ohjelmakohta Ba saadut kokemukset Tähän mennessä opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen suhteen COMETT-ohjelma on enimmäkseen saavuttanut tavoitteensa ei ainoastaan määrällisesti vaan ennen kaikkea laadullisesti, erityisesti mitä tulee: • vaihtojen merkitykseen tehokkaana teknologian siirron keinona, • maidenvälisten verkostojen perustamiseen, • selkeän ja konkreettisen eurooppalaisen ulottuvuuden tuomiseen korkeakoulujen ja viittaavat siihen, että • yritysten yhteistyöhön, lisäarvon tuottamiseen kaikille ohjelmaan välittömästi liittyville tahoille sekä Euroopan yhteiskunnalle kokonaisuutena. Ohjelmalohkon B vaikutusta ja sen liikkuvuuden edistämistoimenpiteiden tehokkuutta pidetään siis yleisesti myönteisenä. Tämä on jo sinänsä merkittävä saavutus COMETT- ohjelmalle, kun ajatellaan miten paljon maidenväliset opiskelijoiden harjoittelijavaihdot ovat lisääntyneet ohjelman alun aikaisesta vaatimattomasta tasostaan, ja minkälaisia järjestelyihin ja asenteisiin liittyviä esteitä on jouduttu voittamaan. Liikkuvuuden edistäminen etenkin opiskelijoiden harjoittelijavaihdon kautta hyödyttää: • yrityksiä, erityisesti PK-yrityksiä, joista monet ovat ensimmäistä kertaa mukana eurooppalaisessa ohjelmassa; henkilövaihtokulttuuri kehittyy eräissä maissa, joissa sitä ei aikaisemmin ollut lainkaan, • opiskelijoita, jotka ovat saaneet parempia valmiuksia uraansa varten paremman kielitaidon, laajemman kulttuurintuntemuksen ja innovaatiokyvyn muodossa, • korkean asteen oppilaitoksia, joita ohjelma on innostanut kehittämään henkilövaihtojen lisäämään tietoisuutta ja ja joita se on auttanut vaatimuksia ja järjestelmiä ajanmukaistamaan kursseja ja opetusmenetelmiä. Yleisemmällä tasolla COMETT-ohjelman liikkuvuuteen kohdistuvat toimenpiteet ovat auttaneet kehittämään uusia teknologian siirron menettelytapoja tietojen, tekniikoiden ja mallien suhteen, mitä tosin ei osattu odottaa. Toimenpiteitä pidetään myös yhä laajemmin uutena henkilöresurssien ajanmukaistamisen ja kierrättämisen välineinä. Maissa, joissa yrityshenkilövaihdot ovat vakiintunut käytäntö, COMETT-ohjelma on vaikuttanut myönteisesti toimintatasolla pikemminkin kuin innovaation lähteenä politiikan ja käytännön muokkaamisessa. Toisissa maissa, joissa henkilövaihdot eivät vielä ole laajalle levinneitä, ohjelma on lisännyt tietoisuutta vaihtojen mahdollisesta hyödystä niin korkeakouluille kuin yrityksillekin; useissa maissa ohjelma on osaltaan vaikuttanut liikkuvuuden edistämistä helpottavien lainsäädännöllisten muutosten aikaansaamiseen. Ainutlaatuinen kimppajärjestelmä on osoittanut, että UETP:t pystyvät toimimaan aktiivisesti henkilövaihtojen järjestäjinä. UETP-verkosto on vähitellen saavuttanut ainutlaatuisen taitotiedon ja osaamispohjan. Oikeudellisista, taloudellisista ja muista ongelmista huolimatta verkosto pystyy nykyisin tehokkaasti järjestämään lähes 10 000 harjoittelijavaihtoa ja henkilövaihtoa Euroopassa vuosittain. Se on saavuttanut kaikkien osapuolten luottamuksen. Se on myös toiminut siltana liikkuvuuden edistämiseen ja koulutuksen kehittämiseen tähtäävien todennäköisesti arvokas voimavara LEONARDO DA VINCI -ohjelmassa ja muissakin eurooppalaisissa aloitteissa. toimenpiteiden välillä. UETP-verkostosta tulee 46 Kaiken kaikkiaan siis ohjelmakohta Ba on ollut COMETT-ohjelman suurin verkottumista - ja eurooppalaistumista - edistävä voima. Se on saattanut enemmän yritysten ja korkeakoulujen ihmisiä tekemisiin toistensa kanssa kuin mikään muu COMETT-ohjelman ohjelmalohko, ja luultavasti enemmän kuin mikään muu eurooppalainen ohjelma. Se on ollut myös hyvin tehokas keino sekä edistyneiden että perinteisten PK-yritysten tuomiseksi mukaan koulutusalan yhteistyöhankkeisiin Euroopan tasolla. Yritysten näkemys opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen arvosta Vuoden 1994 lopussa tehtiin kyselytutkimus 199:ssä yrityksessä, joissa oli ollut yhteensä 500 opiskelijaa COMETT-ohjelman puitteissa järjestetyllä harjoittelijavaihdolla. Tulokset osoittavat, että yritykset ympäri Eurooppaa yhä yleisemmin ymmärtävät maidenvälisten opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen arvon. Kertomuksen yhteenvedossa todetaan: (. ) COMETT-ohjelmaan osallistuneet eurooppalaiset yritykset ovat yleisesti ottaen tyytyväisiä ohjelmakohtaan Ba, eli maidenvälisten opiskelijoiden harjoittelijavaihto- ohjelmaan. Ne ovat halukkaita jatkamaan opiskelijoiden rekrytointia vähintään samalla tasolla kuin COMETT-ohjelman viimeisinä vuosina. Ne hyväksyvät myös sen, että opiskelijoille on maksettava korvaus harjoittelijavaihdon ajalta. (. ) Ohjelmakohta Ba on yrityksille helppo tapa täyttää eurooppalaisen ulottuvuuden tavoitteet (. ) sekä COMETT- ohjelman erityiset tavoitteet (. ). Nämä tavoitteet heijastavat yritysten tarpeita, erityisesti PK-yritysten (alle 500 työntekijää). Yritykset pitävät opiskelijoita yleensä hyvinä ongelmanratkaisijoina. (. ) 4. 2. 2 Ohjelmakohdat Bb ia Bc Henkilövaihtojen (kohta Bc) osalta COMETT-ohjelman kokemukset ovat rohkaisevia. Vaikka tämä ohjelmakohta ei olekaan ollut yhtä menestyksekäs ja kysytty kuin opiskelijoiden harjoittelijavaihto, tuettujen hankkeiden taso oli yleisesti ottaen hyvä, ja se on parantunut ohjelman kuluessa; tämä on selvästi UETP:iden antaman ohjauksen ansiota. Korkeakoulujen ja yritysten väliset eurooppalaiset yhteydet ovat vahvistuneet ja laajentuneet. Useimpien hankkeiden tuloksena on ollut sujuva ajatusten, käsitteiden ja teknologian siirto. Ohjelma on osoittanut soveltuvuutensa PK-yritysten tarpeisiin ja todistanut miten hyödyllistä on, että käytännön tehtäviä hoitaa tehokas ja asiantunteva välittäjäorganisaatio kuten UETP. Mahdollisia ristiriitoja voivat aiheuttaa tuensaajan omat uraintressit sekä koti- ja isäntäorganisaatioiden vahvaa intressit; koska näissä hankkeissa henkilökohtaista sitoutumista, ristiriitatilanteet vaikuttavat väistämättömiltä. Koska hankkeiden määrä on ollut suhteellisen alhainen, ei henkilövaihdoista ole aiheutunut kovin suuria rakenteellisia muutoksia. edellytetään Ohjelmakohdan Bb rajallisesta menestyksestä on opittu ainakin se, että tällaiset toimenpiteet on kohdennettava selkeästi ja niiden on erottava selkeästi muista tukijärjestelmistä niin toiminnan kuin edunsaajienkin suhteen. 47 4. 2. 3 Tulevaisuudennäkymät Maidenvälisten opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen ja korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välisten henkilövaihtojen järjestäminen ja hallinto ei ole yksinkertaista. Paljon aikaa ja työtä on mennyt tehokkaan - mutta ei vielä suinkaan täydellisen - verkoston luomiseen kysynnän ja tarjonnan yhteensovittamiseksi ja sen varmistamiseksi, että hankkeen kolme osapuolta (ulkomaille matkustava henkilö, hänen oma organisaationsa ja isäntäorganisaatio) kaikki hyötyvät henkilövaihdosta. LEONARDO-ohjelman puitteissa tämän verkoston taitotietoa ja osaamista on ylläpidettävä, kehitettävä ja levitettävä. Tämä edellyttää tiedon, työkalujen ja taitotiedon nopeaa ja tehokasta levitystä ympäri Eurooppaa. Vaikka sähköisen viestinnän merkitys epäilemättä kasvaa, ihmisten väliset suorat yhteydet ovat edelleen tärkeitä. Tämänhetkinen vuosittainen maidenvälisten opiskelijoiden harjoittelija- ja henkilövaihtojen määrä edellyttää tuhansittain neuvotteluja ja keskusteluja joka kuukausi; useille keskustelijoista kokemus on ensimmäinen laatuaan. Siksi on edelleen tärkeä haaste varmistaa ohjelman jatkuva uskottavuus ja mielikuva sen korkeasta laadusta. Vaihto-ohjelman taso on osittain riippuvainen opiskelijoiden ja henkilöstön valmennuksesta (kielitaito, kulttuurintuntemus tai ammattitaito) ennen ulkomaille lähtöä. Jäsenvaltioiden ja komission on tarkemmin tutkittava, miten valmennus voitaisin hoitaa järjestelmällisemmin, jotta sekä vaihtoihin osallistuvat henkilöt että isäntäorganisaatiot saisivat vaihdoista paremman hyödyn. Ohjeiden kehittäminen henkilövaihtoja valvovalle henkilöstölle olisi myös hyödyllinen investointi. Lisätutkimukset tehokkaammista verkostorakenteista ja yhteistyömenetelmistä lienevät paikallaan. COMETT-ohjelman kokemukset ovat osoittaneet, että tällaiset pienet liikkuvuuden edistämät hankkeet alentavat kynnystä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyölle ja usein valmistelevat muitakin yhteistyön muotoja. Tämän kysymyksen syvällisempi tutkimus auttaisi myös määrittelemään, miten verkosto voisi osallistua muiden liikkuvuusmuotojen toteuttamiseen tai tarjota muille henkilövaihtoaloitteille mahdollisuuden hyötyä UETP:iden rikkaasta kokemuksesta. Viimeisenä kysymyksenä mainittakoon erityisesti pitkäaikaisten harjoittelijavaihtojen yhteydessä sijoitettujen opiskelijoiden oikeus- ja sosiaaliturva, erityisesti siksi, että pitkäaikaiset vaihdot katsotaan kaikkia osapuolia eniten hyödyttäviksi investoinneiksi. 48 5. Poikittaisvaikutukset 5. 1 Yhteistyö ja yhteydet muihin eurooppalaisiin ohjelmiin 5. 1. 1 Johdanto suositus on: COMETT-ohjelman Asiantuntijapaneelin kertomuksen ensimmäinen tavoitteiden on oltava johdonmukainen osa EY:n inhimillistä voimavaroja koskevaa politiikkaa, talous- ja teknologiapolitiikkaa sekä yhteiskunnan ja kulttuurin kehittämisen politiikkaa, ja niiden on otettava huomioon Maastrichtin sopimus, siihen liittyvät rakennerahastosäädökset sekä kehityksen puiteohjelma. Tässä johdonmukainen osa EY. n politiikkaa tarkoittaa, että ohjelman on oltava yhdenmukainen muiden eurooppalaisten koulutusalan ohjelmien kanssa (esimerkiksi ERASMUS, TEMPUS, FORCE), eurooppalaisten T&K-ohjelmien kanssa (esimerkiksi ESPRIT, BRITE-EURAM, DELTA)7 ja muiden eurooppalaisten aloitteiden kanssa (esimerkiksi SPRINT ja sosiaalirahasto). tutkimuksen ja Useimmat yritysmaailman ja koulutusmaailman ihmiset ovat epäilemättä samaa mieltä yllä mainitun suosituksen kanssa. Lähes kaikki kansalliset kertomukset hyväksyvät sen lähes yksimielisesti. Sekä EFTA-maissa että EY:n reuna-alueilla COMETT-ohjelma on nähty ja sitä on käytetty porttina tiiviimpään yhdentymiseen ja apuna yhteistyötä hankaloittavien kansallisten ja alueellisten ongelmien ratkaisemisessa. etsimiselle eurooppalaisiin T&K-hankkeisiin on Perustelu yhteyksien selkeä: kilpailupaineiden, maailmanlaajuisten markkinoiden ja teknisen kehityksen vuoksi on käymässä yhä tärkeämmäksi hyödyntää tutkimustuloksia ja varmistaa, että niitä sovelletaan tehokkaasti eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouselämän hyväksi. Perustelu COMETT- ohjelman liittämiseen muihin koulutusalan ohjelmiin on edellytys johdonmukaisen EU:n koulutuspolitiikan ja koulutusyhteistyön puitteiden aikaansaamiseksi kaikissa kategorioissa ja kaikilla tasoilla. Tämä perustelu on otettu selkeästi huomioon uusissa LEONARDO- ja SOCRATES-ohjelmissa. Kokonaistulos on se, että vaikka COMETT-ohjelma on luonut yhteyksiä tehokkaammin kuin mikään muu eurooppalainen ohjelma, sen tuottama synergia on ollut vaatimatonta. Koska ohjelma on keskittynyt voimakkaasti tekniseen koulutukseen, arviointi- ja valvontakertomuksissa on keskitytty T&K-yhteyksiin ja koherenssiin; tässä luvussa tarkastellaan kuitenkin myös koulutusohjelmia. Tarkastelu ensisijaisesti ohjelmalohkoon C (koulutushankkeet) ja ohjelmalohkoon A (yhteenliittymät). liittyy 5. 1. 2 Yhteydet T&K-ohielmiin Määrällisesti tilastotiedot COMETT-ohjelmalohkojen ja muiden eurooppalaisten ohjelmien välisistä yhteyksistä ovat vaikuttavia. COMETT-hankkeilla on ollut keskimäärin seuraavasti yhteyksiä T&K-ohjelmiin: • 1 yhteys UETP:tä kohti (ohjelmalohko A), • 1 yhteys 3 lyhytkurssihanketta kohti (ohjelmakohta Ca), Huomautettakoon, että näiden ohjelmien seuraajille on annettu uudet nimet neljännessä puiteohjelmassa. 49 • 1 yhteys 3 yhteiskoulutushanketta kohti (ohjelmakohdat Cb, Cc). Jos nämä keskiarvot kerrotaan UETP:iden ja koulutushankkeiden lukumäärällä ja lisätään ohjelmalohkon B (harjoittelija-ja henkilöstövaihdot) lukumäärältään vähäisemmät yhteydet, saadaan tulokseksi tuhansia yhteyksiä COMETT-hankkeiden ja muiden eurooppalaisten T&K-aloitteiden välillä. COMETT-ohjelman yhteydessä useimmin mainitut T&K-ohjelmat ovat • Telematics for Flexible and Distrance Learning (DELTA) (erityisesti ohjelmakohdissa Cb ja Cc), • ESPRIT, • BRITE-EURAM, • SPRINT (erityisesti ohjelmalohkossa A). Runsaasti yhteyksiä on myös ollut RACE-, STRIDE-, IMPACT- ja VALUE-ohjelmiin. COMETT-ohjelman ja eurooppalaisten T&K-ohjelmien yhteistyö Telematics for Flexible and Distance Learning (DELTA). Hanketason vahvimpia ja pitkäaikaisimpia yhteistyökumppaneita on ollut DELTA-ohjelma, joka koski teknologian ja järjestelmien kehittämistä oppimateriaalin jakelussa ja toimituksessa. DELTAn voidaan katsoa olevan innovatiivisten koulutuksen lähestymistapojen 'säiliö', kun taas COMETT- hankkeet tarkastelivat 'sisältöä'. Eräät DELTA-hankkeet ovat käyttäneet COMETT- ohjelman tuloksia toimenpiteissään, ja vastaavasti DELTA-hankkeet ovat helpottaneet COMETT-hankkeiden kehittämistä ja jakelua. ESPRIT. Tämä suuri tietotekniikan T&K-ohjelma sisältää monia alaohjelmia, joista useimpiin on ollut yhteyksiä COMETT-ohjelmasta. Erityisen merkittävä oli ESPRIT:in VLSI-suunnitteluohjelma, jonka tarkoitus oli täydentää COMETT-ohjelmaa erityisesti tukemalla korkeakoulujen peruskoulutusta. Samaan aikaan ohjelma kuitenkin hyötyi COMETT-ohjelman kokemuksista ja koulutustuotteista perustaessaan koulutusalueita. Rakenteellisemmalla tasolla ESPRIT:in kanssa on tehty yhteistyötä kartoittamalla tietotekniikan koulutustarpeita. BRITE-EURAM. Synergiaa on ollut COMETT-ohjelman tukemien ilmailuteknologian koulutustoimenpiteiden alueella, joka on BRITE-EURAM -ohjelman pääkohde. Vaikka hallintomenettelyt vaikeuttivat välitöntä yhteistyötä, alalla tuettiin noin 20 COMETT- koulutushanketta, jotka myös tunnettiin ja joita osittain seurattiin PO XILssa. Paras yhteistyöesimerkki on COMETT-ohjelman kokeiluluontoinen hanke EC ATA, joka koski ilmailuteollisuuden huippukoulutusta ja oli lähtöisin PO XII -aloitteesta. SPRINT. Monia yhteyksiä, mielipiteenvaihtoja ja yhteisiä tilaisuuksia on järjestetty SPRINT- ja COMETT-ohjelmien aikana. Ensimmäisiä yhteistyön tuloksia olivat yhteiset tutkimukset esimerkiksi yritystoimistojen (ILOt) merkityksestä korkeakouluissa. IMPACT. Hankkeet, jotka tarkoitettuja säkhöisten tietopalvelujen toimittajien ja yliopisto- opettajien koulutukseen IMPACT ohjelman puitteissa, ovat tukeneet COMETT-ohjelmaa teknisellä avustuksella. Määrällisiä tilastotietoja on kuitenkin tulkittava varoen. Yksityiskohtaisempi tarkastelu on osoittanut, että hankkeen raportoima 'yhteys' toiseen ohjelmaan ei välttämättä tarkoita 50 yhtenäisyyttä. Monissa tapauksissa 'yhteys' tarkoittaa vain, että sama organisaatio on mukana useissa eurooppalaisissa ohjelmissa, jotka kuuluvat löyhästi samaan aihepiiriin. Arviointi- ja valvontakertomuksissa on suositeltu, että COMETTin kaltaisten ohjelmien ja muiden eurooppalaisten ohjelmien välistä yhtenäisyyttä parannettaisiin. Niinpä vaikka ohjelmatasolla saatin runsaasti esimerkkejä onnistuneesta yhteistyöstä, tulos ei ole täysin tyydyttävä. Usein osallistuminen muihin ohjelmiin vahvisti COMETT- yhteistyötä ja nivoi sen paremmin yhteen silloinkin, kun yhteyksiä oli vain epäsuorasti hyötyä asianomaiselle koulutustoiminnalle. Tästä huolimatta voidaan perustellusti sanoa, että EU:n tukemien T&K-ohjelmien levittämistä, kehittämistä ja siirtämistä koskevat ohjelmat tarvitsevat tehokkaampaa ja rakenteellisempaa koordinointia. tunnustettava, että COMETT-ohjelma ei ainoastaan On kuitenkin myös tukenut eurooppalaisiin ohjelmiin liittyvien T&K-tulosten siirtoa. Euroopassa tehtävästä T&K-työstä vain 5 prosenttia on eurooppalaisten aloitteiden tukemaa. Monet COMETT-hankkeet keskittyivät paikallisesti kehitetyn tiedon ja teknologian alueidenväliseen siirtoon. Toinen huomattava näkökohta on se, että COMETT-ohjelma ei koskenut ainoastaan huippututkimusta. Luultavasti yli puolet COMETT-ohjelmista on lähempänä tekniikan ja ennen kaikkea kehityksen sovelletusta 'esikaupallisia'. eurooppalaisista T&K-ohjelmista, COMETT-hankkeiden suhteessa koulutuksen relevanssiin ja välittömään sovellettavuuteen tämä oli odotettavissa. 'teknologiaprofiili' oli valintamenettelyn jotka määritelmän mukaan ovat loppuvaihetta, etäällä tutkimuksesta tulosta; Koulutuksen ja T&K-ohjelmien välinen yhteistyö ei tehostu itsestään; siihen tarvitaan rakenteellista tukea. Niin hankkeiden tukihenkilöt kuin asiantuntijat ja arvioijat ovat useissa yhteyksissä esittäneet, että UETP. t pitäisi tunnustaa muodollisemmin koulutuksen ja T&K- toiminnan teknologisen yhteistyön välineiksi Euroopan tasolla. Uuden LEONARDO- ohjelman puitteissa tuetut UETP-tyyppiset rakenteet hyötyisivät siitä, että T&K-ohjelmat tunnustaisivat ne muodollisesti välittäjiksi, T&K-toiminnan ja koulutushankkeiden yhteistyön helpottajiksi. Tämä toteuttaisi myös hanketason kenttäväen selkeästi esittämän toivomuksen yhteistyöstä. On hyvin todennäköistä, että hanketasolla tehokkaasti toimivan koordinaation aikaansaamiseksi on pyrittävä huomattavasti läheisempään yhteistyöhön eurooppalaisten ohjelmien välillä. 5. 1. 3 Yhteydet koulutusalan ohjelmiin Tarkasteltaessa yhteyksien määrää COMETT-ohjelman ja muiden eurooppalaisten koulutusalan ohjelmien välillä havaitaan jälleen, että tilastot ovat vaikuttavia. Yhteyksiä on vielä enemmän kuin T&K-ohjelmiin; keskiarvot ovat: • 2 yhteyttä UETP. tä kohti, • 1 yhteys 3 lyhytkurssihanketta kohti (ohjelmakohta Ca), • 2 yhteyttä 5 yhteiskoulutushanketta kohti (ohjelmakohdat Cb, Cc). Ohjelmalohkossa B on myös monia yhteyksiä, erityisesti COMETT-ohjelman tukeman harjoittelijavaihdon ja ERASMUS-ohjelman tukeman opiskelijavaihdon välillä. Kaiken kaikkiaan yhteydet eurooppalaisiin koulutusalan ohjelmiin ovat paitsi lukuisammat myös ilmeisesti välittömämmät kuin yhteydet T&K-ohjelmiin. Tämä tuntuu sikäli loogiselta, että COMETT on ensisijaisesti koulutusalan ohjelma, ja ERASMUS- tai FORCE-ohjelman luontevammin COMETT-ohjelman suuntaan (tai päinvastoin) kuin hanke laajenee 51 esimerkiksi BRITE-EURAM -ohjelman hanke. Tärkeä havainto on, että COMETT-ohjelman olemassaoloaikana yhteyksien määrä on kasvanut tasaisesti. Tämä liittyy sekä COMETT-ohjelman dynamiikkaan että muiden ohjelmien lisääntyneisiin mahdollisuuksiin ja osallistumiseen. Euroopassa tuskin on enää sellaista korkean asteen oppilaitosta, joka ei olisi osallistunut ERASMUS-, COMETT-, LINGUA- tai TEMPUS-ohjelmaan. Tärkeimmät COMETT-ohjelman ja muiden eurooppalaisten koulutusalan ohjelmien väliset yhteydet Ohjelmalohkon A UETP:istä • 3/5 on ilmoittanut yhteyden TEMPUS-ohjelmaan, • 2/5 on ilmoittanut yhteyden FORCE-ohjelmaan, • 2/5 on ilmoittanut yhteyden ERASMUS-ohjelmaan. Muita yhteysohjelmia ovat LINGUA, EUROFORM, PETRA, NOW, EUROTECNET, IRIS ja sosiaalirahaston toiminnot. Ohjelmakohdan Ca lyhytkurssihankkeilla luvut ovat alhaisemmat: • 1/8 on yhteydessä TEMPUS-ohjelmaan, • 1/10 on yhteydessä ERASMUS-ohjelmaan, • 1/20 on yhteydessä FORCE-ohjelmaan. Tilanne on samantapainen ohjelmakohdissa Cb ja Cc: • 1/8 on yhteydessä ERASMUS-ohjelmaan, • 1/8 on yhteydessä TEMPUS-ohjelmaan, • 1/9 on yhteydessä FORCE-ohjelmaan (tämä määrä on kasvanut vuosien varrella). Muita tämän ohjelmalohkon yhteysohjelmia ovat EUROFORM, EUROTECNET ja LINGUA. Hankkeiden osanottajat ovat arvostelleet koulutusalan eurooppalaisten ja rahoitusjärjestelmien kirjavuutta, joskus myös niiden monimutkaisuutta. Ei ole aina selvää, mihin ohjelmaan mistäkin hankkeesta pitäisi tehdä hakemus; liioin ei ole helppoa ymmärtää ohjelman osatekijöiden välisiä hyvinkin hienovaraisia eroja. Vastineena tälle arvostelulle komissio on virtaviivaistanut koko menettelyä vähentämällä koulutusalan suurten ohjelmien määrän kahteen, SOCRATES-ja LEONARDO-ohjelmiin. tuki- 5. 2 T&K, koulutus ja innovaatio 5. 2. 1 Johdanto: innovaatio Euroopan unionissa Kaikki elinvoimaiset yhteiskunnat ja menestyvät talousjärjestelmät ovat jatkuvan innovaation tilassa. Innovaation puute merkitsee pysähtyneisyyttä ja ennen pitkää kuihtumista. Euroopan korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten T&K-potentiaali on tämän muutosprosessin ydin. Komission kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa todetaan: Tutkimus ja tekninen kehitys voi vaikuttaa uuteen kasvuun, kilpailukyvyn vahvistumiseen ja työllisyyden parantamiseen EU:n alueella. Tähän voidaan kuitenkin päästä vain eräin edellytyksin, joita ovat riittävä rahoituksen taso, tarvittava 52 tutkimustoimenpiteiden valikoima ja tehokkaat keinot tulosten siirtämiseksi, Euroopan neuvostolle annettu Bangemann-kertomus menee yksinkertaista innovaation käsitettä pidemmälle. Siinä mainitaan vallankumous (joka) lisää inhimillisen älyn kapasiteettia huimasti ja on voimavara, joka muuttaa tapojamme työskennellä ja elää yhdessä. Euroopan kyky osallistua kehittämään uusia teknologioita, soveltaa ja hyödyntää niitä ja niiden luomia mahdollisuuksia edellyttää muutoksenhallintaan sitoutuneiden yksilöiden, työnantajien, ammattiliittojen ja hallitusten yhteistyötä. Kun COMETT-ohjelma perustettiin 1980-luvun puolivälissä, ohjelman piti itse asiassa vastata näihin nykyiselle Euroopan unionille niin keskeisiin haasteisiin. COMETT-ohjelman odotettiin kehittävän tehokkaita keinoja siirtää T&K-toiminnan tuloksia koulutuksen kautta ja samalla luovan yhteistyöjärjestelmä tutkijoiden, korkeakoulujen ja yritysten välille. Tässä loppukertomuksen osassa käsitellään lyhyesti sitä, miten tehokkaasti tätä teknologian taloudelliseksi siirtotoimintaa - T&K-toiminnan muuntamista yhteiskunnalliseksi ja innovaatioksi - on toteutettu, ja mitä siitä voidaan ottaa opiksi nykyisissä ja tulevissa eurooppalaisissa ohjelmissa. 5. 2. 2 COMETT-ohjelman tehtävä teknologian siirtojärjestelmässä Monissa Euroopan maissa suuri osa, jopa suurin osa T&K-toiminnasta tapahtuu korkeakouluissa. Tämän tiedon siirtäminen yrityksiin ja muihin organisaatioihin, jotka voivat hyödyntää sitä kaupallisesti tai hyötyä siitä itse - tai molempia - on COMETT- ohjelman keskeinen piirre. T&K-tulosten siirtäminen korkean asteen koulutuksesta yrityksiin, instituutiosta toiseen, ei kuitenkaan ole pelkästään valmiin paketin suoraviivaista siirtämistä paikasta toiseen. Tietyn laitoksen T&K-tulokset ovat useimmiten kokoelma ammattitaitoja, tietoa, tekniikoita ja dokumentoimatonta tietoa, joita on vaikea ellei mahdoton määritellä. Tämän kaiken siirtäminen laboratoriopöydältä kaupallisen paineen alaisena ja tiukalla aikataululla ja rahoituksella toimivaan yritykseen luo monia ongelmia. Yleisesti ottaen ne COMETT-ohjelman osallistujat, jotka ovat pystyneet lähestymään tätä kysymystä järjestelmällisesti, ovat selvinneet ongelmista parhaiten. Tämä tapahtuu siten, että erilaiset teknologian siirtoon liittyvät toimenpiteet, tiedon ylimalkaisesta keruusta ja jopa ajanmukaistamistoimenpiteistä yritysmuotoisiin liitännäistoimintoihin, määritellään järjestelmäksi, johon yritykset voivat osallistua asianmukaiseksi katsomallaan tasolla. Tätä järjestelmää voitaisiin kutsua teknologian siirtotoimenpiteiden 'perheeksi'. Sen puitteissa tarvittavan koulutuksen määrää ja tärkeyttä aliarvioidaan usein yrityksissä. Tämän järjestelmällisen lähestymistavan seuraus on näin ollen se, että COMETT-ohjelman koulutuksen olisi hyvä olla institutionaalisellakin tasolla yhteydessä muihin teknologian siirtotoimintoihin. sopimuspohjaiseen T&K-toimintaan aina tai tarjoaman Järjestelmällisen lähestymistavan edistämiseen läheisesti liittyvä kysymys on COMETT- hankkeiden yrityksille luonne. Yritykset ovat erikokoisia ja rakenteeltaan erilaisia. Siirrettävän teknologian luonne vaihtelee toimialalta toiselle. Samoin sen sijainti vaihtelee perustutkimuksen ja soveltavan kehitystyön välisellä akselilla. Näiden erojen johdosta yrityksiin kohdistettavissa COMETT-toimenpiteissä tarvitaan joustavuutta. todellisen kontaktipinnan UETP:iden vahvuuksia käsittelevässä kohdassa 2. 4. 1 todettiin, että yleisesti ottaen ne yhteenliittymät, jotka sijaitsevat teknologian siirtoon keskittyneissä yksiköissä, ovat 53 tehokkaimpia teknologian siirtäjiä, mikä ei liene yllättävää. Oleellisen tärkeää tällaisessa tilanteessa on se, miten joustavan ja nopeasti reagoivan kontaktipinnan COMETT- toimenpiteet voivat tarjota yrityksille. Jonkin korkeakoulun osaston vetämät hankkeet voivat olla vahvasti sidoksissa akateemisiin toimintoihin ja vaatimuksiin, ja niillä saattaa olla vaikeuksia sopeutua liike-elämän lakeihin. Korkeakoulun T&K-toiminnan ja teknologian reagointikyky voi olla heikompi kuin teknologian siirtoon keskittyneen yksikön tai tutkimuslaitoksen. ja yhteiskoulutushankkeiden kehittyminen toimi tehokkaimmin sellaisen yhteistyökumppanin avustuksella, joka pystyi luomaan ammatillisen yhteyden mahdollisiin asiakasyrityksiin. kokeiluluontoisten osoittavat, arvioinnit Samaten että On tärkeää sijoittaa COMETT-ohjelman tekniikan koulutustoimenpiteet asianmukaiseen ja joustavaan järjestelmään; tätä vahvistaa edelleen se, että teknologian siirrossa yrityksiin tarvitaan asteittaista lähestymistapaa, erityisesti suhteessa PK-yrityksiin, joiden kanssa on toimittava siten, että ne toteuttavat sellaisen toimenpiteiden sarjan, jonka kautta mahdolliset kumppanit oppivat tuntemaan toisensa. Alkaen pienistä toimenpiteistä kuten tiedon jakelusta ja ruohonjuuritason konsultoinnista, joihin liittyy vain vähän riskiä ja investointia, osallistujat voivat vähitellen siirtyä koulutustoimenpiteisiin ja sitten intensiivisempiin teknologian siirtohankkeisiin, joihin kuuluu myös sopimuspohjainen tutkimustyö. siihen, että eurooppalaisen COMETT-ohjelman kokemukset viittaavat tekniikan huippukoulutuksenvarjeleminentällaiseltakokonaisvaltaiseltaasteittaiseltalähestymistavalta on epäedullista kahdella tärkeällä tavalla. Ensinnäkin se aiheuttaa häiritseviä katkoksia suhteissa yrityksiin. Vieläkin vakavammin se häiritsee korkeakoulun ja yrityksen kanssa yhteistyössä toimivien yksilöiden välistä tiedonkulkua. Tämä vaikeuttaa tiedon välittämistä yrityksen tarpeista konsultoinnin, sopimuspohjaisen tutkimustyön tai yhteishankkeiden tukemiseksi. toiminnasta ja koulutuksen alalla työn synnyttämistä tehdyn 5. 2. 3 COMETT-ohjelman yhteiskunnallinen ja organisatorinen innovaatio Nykyään katsotaan yleisesti, että T&K-toiminnan tehokas hyödyntäminen edellyttää rinnakkaista yhteiskunnallista ja organisatorista innovaatiota. On tärkeää muistaa, että COMETT-ohjelman tärkeimpiä menestyksiä on ollut tällaisen innovaation tuottaminen ja levittäminen. Tämän yhteiskunnallisen ja organisatorisen innovaation pääkohtia ovat: • eurooppalaisten ja alueellisten verkkojen kehittäminen T&K-toiminnan ja siihen liittyvien ammattitaitojen ja tietojen välittämiseksi, mikä vaikuttaa eurooppalaisen tiede- ja teknologia-alueen muotoutumiseen, • monissa korkean asteen oppilaitoksissa alulle pannut organisatoriset muutokset opiskelijavaihdosta ja varmentamiseksi; samoin kuin yrityksissä aikaan saatu organisatorinen kehitys, jolla opiskelijat ja heidän kehittyvä tekninen osaamisensa saadaan tuottavaksi osaksi yrityksen toimintaa, saadun kokemuspohjaisen sopeuttamiseksi oppimisen • käyttäjäyritysten osallistuminen koulutusmateriaalien kehittämiseen ja testaamiseen aikaisessa vaiheessa. Innovaatiota on tapahtunut myös yksilötasolla, koska kaikki T&K-toiminta on loppujen lopuksi lähtöisin ihmisen ajatuksista ja toiminnasta; asennemuutos on myös ollut tärkeä asia. On tärkeää ymmärtää, että tällaiset 'pehmeät' teknologiset innovaatiot, joita COMETT- ohjelmassa esiintyi erityisen runsaasti, ovat aivan yhtä tärkeitä teknologian hyödyntämiselle 54 kuin tekninen innovaatio itse. 5. 3 Osallistuminen COMETT-ohjelmaan organisaatiotyypeittäin 5. 3. 1 Johdanto Jo se, että COMETT-ohjelman hankkeisiin osallistui yli 30 000 organisaatiota eri puolilta Eurooppaa, osoittaa, että ohjelma on onnistunut käytettävissä oleviin varoihin nähden melko hyvin tehtävässään lisätä toimintaa ja tietoisuutta. Tällaisen joukon liikkeelle saaminen osoittaa myös ohjelman eurooppalaista lisäarvoa, erityisesti kun otetaan huomioon, että monet COMETT-ohjelmaan osallistuneet organisaatiot olivat ensimmäistä kertaa mukana eurooppalaisessa ohjelmassa. Samalla on todettava, että keskimääräinen osallistuminen hankkeisiin ei ollut kovinkaan korkea, mikä ei ole yllättävää ottaen huomioon valtavan osalistujamäärän ja käytettävissä olevan rahoituksen suhteellisen vaatimattoman tason. tekijänä COMETT-hankkeissa. Toisaalta yritysten joihin on osallistunut kaikenlaisia organisaatioita. Koska COMETT-ohjelman päätavoite oli edistää korkeakoulujen ja yritysten - laajasti määriteltynä - yhteistyötä Euroopan tasolla, ohjelma on saanut aikaan varsin erilaisia yhteistyöryhmiä, Jokaisessa yhteistyöryhmässä on vähintään yksi korkean asteen oppilaitos; nämä ovat osaksi toimineet tasapainottavana ja muiden organisaatioiden osallistuminen on vaihdellut paljon enemmän. Yrityksiä on kaiken kokoisia ja toimintaan voi kuulua perinteistä valmistusteollisuutta, huipputeknologian tutkimustyötä tai konsultointia. Vielä kirjavampi tilanne on 'muiden' organisaatioiden kohdalla (katso jäljempänä). Osallistujien ja heidän keskeisten tavoitteidensa erilaisuus edellyttää erilaisia osallistumismalleja. Taso vaihtelee hyvin aktiivisesta osallistumisesta 'äänettömään yhtiökumppanuuteen'. Hankkeeseen osallistuminen voi vaihdella yhteen toimintaan keskittymisestälaaja-alaiseen osallistumiseen koko hankkeen toiminta-aikana. laatuisia. Niiden erittäin monipuoliseen Myös osallistujien työpanosten tulokset vaihtelevat. COMETT-ohjelma tuotti sangen erilaisia tuloksia monilla tekniikan aloilla ja muilla toimialoilla, luoden mahdollisuuksia yksilötason yhteistyölle sekä koulutusmahdollisuuksien kehittämiselle ja käytölle. Seuraavassa käsitellään lyhyesti erilaisten organisaatioiden osallistumista näiden tulosten aikaansaamiseen: • korkeakoulut ja muut korkean asteen oppilaitokset, • yritykset, • muut organisaatiot. 5. 3. 2 Korkeakoulujen osallistuminen Vaikka korkeakoulut eivät olekaan lukumääräisesti suurin COMETT-ohjelmaan osallistunut organisaatiotyyppi - onhan EU- ja EFTA-maissa yhteensä alle 4000 korkean asteen oppilaitosta - ne ovat osallistuneet ohjelmaan merkittävällä tavalla. Eräät korkeakoulut osallistuivat peräti yli sataan COMETT-hankkeeseen. Yhteisenä piirteenä on korkeakoulujen aktiivinen osuus hankkeissa: useimmissa kaikkien COMETT-ohjelmalohkojen hankkeissa korkeakoulut ovat olleet kantavana voimana. Tämä ei ole yllättävää. Useimmat COMETT-ohjelman tukemista toimenpiteistä ovat osa korkeakoulujen keskeistä toimintaa tai liittyvät siihen läheisesti. COMETT-ohjelma tarjosi korkeakouluille erinomaisen tilaisuuden levittää tietoaan ja tutkimustuloksiaan keinoin, jotka 55 ne pääsääntöisesti jo tunsivat. COMETT-ohjelman rakenne ja korkean asteen koulutusalan kulttuuri olivat yhteensopivat. Lisäksi ohjelman rahoitusta pidettiin tervetulleena lisänä monissa korkeakouluissa, jotka olivat halukkaita kokeilemaan uusia yhteistyön muotoja tai, mitä harjoittelijavaihtoihin tulee, vastaamaan opiskelijoiden lisääntyvään kiinnostukseen ja kysyntään. Muita syitä korkeakoulujen aktiiviselle osallistumiselle COMETT-ohjelmaan ovat: • korkeakoulumaailma on aina ollut kansainvälinen, eikä Euroopan laajuiselle yhteistyölle ollut juurikaan esteitä, • korkeakoulukulttuuri on suhteellisen avointa, mikä helpottaa yhteistyötä; yrityksissä on otettava huomioon tietojen luottamuksellisuus ja kaupalliset näkökohdat, • tarve reagoida markkinoiden tarpeisiin ja määrärahojen rajallisuuteen pakotti monia korkeakouluja etsimään uusia toimintatapoja juuri niihin aikoihin, kun COMETT- ohjelma käynnistyi. Korkeakoulujen aktiivisuus näkyy niiden omaksumien hanketoimintojen monipuolisuudessa. Liikkuvuuden edistämistoimenpiteissä korkeakoulut olivat usein kantavana voimana, joskin yritysten COMETT-ohjelman ansiosta lisääntynyt kiinnostus on myös pantava merkille. Useimmissa yhteiskoulutushankkeissa korkeakoulun henkilöstö teki ensimmäisen aloitteen ja jatkoi hankkeen vetämistä myöhemminkin, eli suunnittelu-, kehitys-ja toimitusvaiheissa. On myös syyttä painottaa, että korkeakoulut olivat merkittäviä - vaikka eivät suinkaan tarjoajia. Korkeakoulujen osallistumisen ainoita - heikkoutena on yleensä ollut riittämätön markkinointi ja puutteellinen hankkeiden tulosten levitys. Useimmille korkeakouluille toiminta oli uutta; COMETT-ohjelman ansiosta niille selvisi, että erinomainen luennoitsija usein ei ole kovinkaan hyvä markkinoinnissa. luennoitsijoiden ja kouluttajien tutkija tai Yhteenvetona voidaan todeta, että korkean asteen oppilaitosten osallistuminen on ollut COMETT-ohjelmalle erittäin tärkeää, ja niiden vaikutus ohjelman onnistumiseen on ollut merkittävä. 5. 3. 3 Yritysten osallistuminen COMETT-hankkeisiin osallistui arviolta 20 000 yritystä, joista yli puolet opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen kautta. Ensisijainen peruste yrityksen osallistumiselle hankkeeseen on aina osallistumisesta joko välittömästi tai pitkällä aikavälillä saatava hyöty. Hyöty voidaan saavuttaa joko vaikuttamalla aktiivisesti hankkeen kehittämiseen tai vain käyttämällä sen tuloksia. Tämä on selvintä harjoittelija- ja henkilövaihtojen tapauksissa, joissa yrityksien saama välitön hyöty on ilmiselvä ja joista on usein myös pitempiaikaista hyötyä. Tämän vuoksi yritysten suora osallistuminen oli korkeammalla tasolla ohjelmalohkossa B kuin muissa ohjelmalohkoissa. Käytettävissä olevien tietojen perusteella osallistumisen taso oli 20 prosentilla yrityksistä korkea, 40 prosentilla keskitasoa ja 40 prosentilla alhainen. Vaikka tätä jakaumaa ei voida mitenkään pitää ihanteellisena, on huomattava, että vahvasti osallistuvia yrityksiä oli lukumääräisesti kuitenkin 4000. Kaikissa COMETT-ohjelmalohkoissa oli hyvin epätavallista, että yritys toimi hankkeen vcläjänä. Kun tarkastellaan koulutushankkeita ja yhteistyöryhmiä, niin yritysten ensisijainen kiinnostus COMETT-hankkeisiin on, ymmärrettävää kyllä, kohdistunut niiden tuloksiin pikemminkin kuin niiden kehittämiseen. toimineet Monet COMETT-hankkeisiin osallistuvista yrityksistä ovat kuitenkin 56 lukuisia 'toimittajina', eli suoraan palvelujen tietokoneohjelma-, konsultointi- ja ammattikoulutusalojen PK-yrityksiä. Tässä on selvästikin osallistumisen tärkeänä motiivina ollut tilaisuus tarjota palveluja. tarjoajina. Tämä koskee erityisesti Ne yritykset, jotka ovat olleet kiinnostuneempia tuloksista keinona ajanmukaistaa työvoimansa tietoja ja ammattitaitoja, ovat vaikuttaneet hankkeisiin: • tarjoamalla vaihtopaikkoja opiskelijoille (ja joskus korkeakouluhenkilöstölle), • antamalla tietoja koulutustarveselvityksiä varten, • tarjoamalla erikoistietoa ja asiantuntemust • pitämällä luentoja. Toisaalta toteutukseen on ollut suhteellisen vähäistä. 'käyttäjäyritysten' osallistuminen koulutusmateriaalien suunnitteluun ja Lopuksi todettakoon, että yleistäminen näiden tai muiden vastaavien tulosten pohjalta on vaarallista. COMETT-ohjelman kokemukset ovat osoittaneet, että yritysten osallistumisen luonne ja taso vaihtelee suuresti - paljon enemmän kuin esimerkiksi eurooppalaisissa T&K- ohjelmissa. Lisäksi se muuttuu ja vaihtelee myös hankkeen toiminta-aikana. 5. 3. 4 Muiden organisaatioiden osallistuminen Vaikka COMETT-ohjelmassa asetettiin keskeiseen asemaan korkeakoulujen ja yritysten 'yritys'. Tämän yhteistyö, siinä tulkittiin hyvin laajasti käsitteet seurauksena ohjelmaan on liittynyt kaikkiaan yli 5000 muutakin organisaatiota. Nämä voidaan jakaa seuraaviin ryhmiin: 'korkeakoulu' ja • liiketoimintaa harjoittavat organisaatiot, joilla on palkattua työvoimaa mutta joita ei yleensä pidetä 'yrityksinä'. Näitä ovat sairaalat, julkiset palvelut, työvoimatoimistot ja niin edelleen, • paikallisen, alueellisen, kansallisen ja kansainvälisen tason viranomaiset ja vastaavat julkiset elimet, • elinkeinoelämän organisaatiot kuten kauppakamarit, työmarkkinajärjestöt ja ammatilliset yhdistykset ja niin edelleen, • tiede- ja koulutusalan organisaatiot: tutkimuslaitokset ja -yhdistykset, oppilaitosryhmät ja niin edelleen. Kaikki nämä ryhmät ovat olleet COMETT-hankkeissa mukana kaikissa ohjelmalohkoissa ja kaikissa maissa. COMETT-ohjelman kannalta on hyödyllisempää jakaa osallistujat kahteen ryhmään: • yrityksenomaiset organisaatiot, mukaan lukien erilaiset yksityiset ja julkiset työnantajat samoin kuin yrityksiä edustavat tai niiden kanssa tekemisissä olevat organisaatiot (elinkeinoelämän organisaatiot), • organisaatiot, jotka ovat lähempänä (korkean asteen) koulutusalaa ja tutkimusalaa, kuten tutkimuslaitokset. Noin 2/3 COMETT-ohjelmaan osallistuneista 'muista organisaatioista' kuului ensin mainittuun ryhmään. Näiden organisaatioiden syyt COMETT-ohjelmaan osallistumiselle vaihtelevat: • ensimmäiseen ryhmään kuuluvien organisaatioiden motivaatio on samankaltainen kuin 57 yritysten: hanke tarjoaa perustan, jonka kautta yritykset pääsevät mukaan kehitykseen; elinkeinoelämän organisaatioita kuten kauppakamareja on etenkin ohjelmalohkossa A, kun taas 'muut työnantajat' ovat osallistuneet vilkkaasti myös ohjelmalohkon C hankkeisiin (esimerkiksi sairaala, joka osallistuu lääkintätekniikan koulutushankkeeseen); • toisessa ryhmässä tärkein syy osallistua on ollut tiedon ja tutkimustulosten siirto ja vaihto; nämä organisaatiot ovat olleet aktiivisia kaikissa COMETT-ohjelmalohkoissa. Kaiken kaikkiaan 'korkeakoulun' ja 'yrityksen' käsitteiden laaja tulkinta on sekä parantanut hankkeiden laatua että tehostanut niiden kerrannaisvaikutuksia muiden organisaatioiden, erityisesti PK-yritysten kannalta. 5. 4 COMETT-ohjelman vaikutus PK-yrityksiin COMETT II -ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä todetaan tavoitteiden osalta: (. ) vastata pienten ja keskisuurten yritysten erityisosaamisen tarpeeseen (. ) On vaikea arvioida, onko tämä tavoite saavutettu. Usein on sanottu, että PK-yritykset eivät osallistuneet COMETT-ohjelmaan riittävästi. Asiantuntijapaneeli totesi kertomuksessaan jopa, että COMETT-ohjelma, kuten niin monet EY. n toiminnot, ei ole riittävän hyvin räätälöity PK-yritysten tarpeisiin. niillä näyttää olevan vaikeuksia päästä ohjelmaan mukaan. Jos tämä pitää paikkansa, ohjelman tavoitteiden ja sen toimintatapojen suunnittelun ja toteutuksen välillä on vakava ristiriita. On kuitenkin vaikea selvittää COMETTin kaltaisen eurooppalaisen ohjelman todellista vaikutusta PK-yrityksiin useista syistä: • Euroopassa on miljoonia PK-yrityksiä, joista vain pieni määrä voi olla kiinnostunut COMETTin kaltaisesta (tekniikan) ohjelmasta, • PK-yrityksiä on mitä erilaisimmilla aloilla, konsultoinnista valmistusteollisuuteen ja T&K-toiminnasta koulutukseen, • COMETT-ohjelmassa PK-yritykset on määritelty yrityksiksi, joilla on alle 500 työntekijää; kuitenkin yrityksellä, jolla on 10 työntekijää, on hyvin erilaiset tarpeet kuin yrityksellä, jolla on 450 työntekijää, • monet PK-yritykset ovat toisten yritysten tytäryhtiöitä tai läheisessä yhteydessä toisiin yrityksiin, joten ne seuraavat näiden yritysten koulutuspolitiikkaa. Yleistysten tekeminen 'PK-yrityksistä' on siis vaarallista, ja johtopäätöksiä on tehtävä varoen. Ensimmäinen kysymys koskee PK-yritysten osallistumista ohjelmaan. Seuraavat luvut eivät kaipaa selitystä: • noin 3/4 kaikista COMETT-hankkeisiin osallistuvista yrityksistä on PK-yrityksiä - noin 15 000 PK-yritystä ohjelman loppuun mennessä, • noin puolella näistä PK-yrityksistä on alle 50 työntekijää, • 80 prosentissa COMETT-hankkeista vähintään yksi osallistuja on PK-yritys, • tyypillisellä UETP:llä on jäseninään yli 10 PK-yritystä, • lyhytkursseissa PK-yrityksiä oli hanketta kohti keskimäärin 4; laajempiin koulutushankkeisiin niitä osallistui 5 tai 6. Nämä ovat vaikuttavia lukuja. Lähempi tarkastelu osoittaa kuitenkin, että 40 prosenttia PK- 58 yrityksistä osallistui hankkeisiin etupäässä 'toimittajan' roolissa. Näin ollen niiden tärkein syy osallistua oli toimia antavana eikä saavana osapuolena. Tämä on erityisen selvää ohjelmalohkossa C (koulutustoimenpiteet): 2/3 tämän ohjelmalohkon PK-yrityksistä toimii 'toimittajina'. Tietokoneohjelmien toimittajat ovat selkein esimerkki tästä. Vaikka tulokset eivät olekaan niin erinomaiset kuin pelkkien numerotietojen perusteella voisi ajatella, on yleisvaikutelma hyvin myönteinen etenkin kun otetaan huomioon COMETT-ohjelman liikkeellepaneva tehtävä ja ohjelman rajoitukset, kuten se, että hankkeet eivät välttämättä tai kaupallisesti hyödynnettävissä, ja että ne edellyttävät ole heti maidenvälistä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä. taloudellisesti Rajoituksistaan huolimatta ohjelma tarjoaa ilmeisesti muita etuja PK-yrityksille. Vaikuttaa siltä, että COMETT-ohjelma on monipuolisuutensa vuoksi osoittautunut rikkaaksi kasvualustaksi kaikenlaisille PK-yrityksiin liittyville koulutusaloitteille. Kapea-alaisempaan ohjelmaan olisi luultavasti osallistunut vähemmän erityyppisiä PK-yrityksiä. Tästä huolimatta kannattaa tarkastella tapoja lisätä PK-yritysten mahdollisuuksia päästä mukaan ohjelmiin ja soveltaa niiden tuloksia. On havaittu myös, että vaikka osallistujamäärät ovat suuria, PK-yritysten merkitys hankkeiden yhteistyökumppaneina on vaatimaton. Esimerkiksi ohjelmalohkossa C ne osallistuivat aktiivisesti hankkeen kulkuun vain 20 prosentissa tapauksista, ja vain muutamassa tapauksessa niillä oli merkittävä osa päätöksenteossa. On kuitenkin todettava, että useat COMETT-ohjelman perusteet ja vaatimukset eivät täysin sovellu PK-yritysten toimintatapoihin. PK-yrityksillä ei yleensä ole pitkän aikavälin perspektiiviä, eikä niille niin ollen ole lainkaan itsestään selvää ryhtyä COMETT-ohjelman tukemien kaltaisiin riskialttiisiin kehityshankkeisiin. Aktiivinen hankkeeseen osallistuminen ei ole kuitenkaan ehtona sen tuloksista hyötymiselle. Monet PK-yritykset ovat olleet tekemisissä ohjelman kanssa osallistumatta varsinaisesti yhteenkään hankkeeseen. Arviolta 40 000 PK-yritystä on välittömästi tai välillisesti hyötynyt COMETT II -ohjelmasta. Toisin sanoen noin 200 000 PK-yritysten työntekijää on jollakin tavalla hyötynyt COMETT-hankkeiden tuloksista. PK-yritykset ja tekninen huippukoulutus: mahdollisia tavoiteristiriitoja COMETT ohjelmassa COMETT-ohjelman 'huipputeknologisesta' luonteesta huolimatta on syytä huomauttaa, että PK-yritysten ja suurten yritysten välillä on tärkeä ero. Useimmilla suurilla yrityksillä on tutkimuslaitoksia ja erikoistunutta T&K-henkilöstöä. Tämä helpottaa korkeakoulujen ja yritysten välistä yhteistyötä, sillä ne voivat vaihtaa tietoja tutkimusryhmiensä välillä. Tällaisessa yhteydessä jopa yritysten välinen yhteistyö voi olla kannattavaa, kuten monet "esikaupalliset" eurooppalaiset T&K-hankkeet osoittavat. PK-yrityksillä on vain harvoin varaa asianmukaisiin järjestettyihin tutkimusmahdollisuuksiin. Näin on varsinkin valmistusteollisuuden alalla. Useimmille PK- yrityksille saavutettujen tietojen ja ammattitaitojen välitön sovellettavuus on elinehto. Uuden teknologian ja tietojen ajanmukaistamisen osalta ne ovat varsin riippuvaisia siitä, mitä ulkoapäin tarjotaan. On siis selvää, että COMETT-ohjelman puitteissa PK-yritykset ovat olleet kiinnostuneimpia hankkeista, jotka liittyvät sovelluksiin pikemmin kuin puhtaaseen T&K-toimintaan. Vaikka huipputeknologian PK-yrityksiä on runsaasti, yllä mainittu tulos osoittaa, että keskittyminen huipputeknologian siirtoon voi joskus haitata ja hyvin 59 pyrkimyksiä saada useita PK-yrityksiä ohjelmaan mukaan. Lopuksi todettakoon, että COMETTin kaltaiseen ohjelmaan liittyvillä PK-yrityksillä on yleensä yhteisenä piirteenä hyödyn tavoittelu, toisin sanoen ne toivovat kannattavuutensa paranevan lyhyellä, keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. PK-yrityksiin kohdistuvan eurooppalaisen ohjelman onnistuminen riippuu siitä, miten hyvin yritykset saadaan vakuuttuneeksi hankkeisiin osallistumisen hyödystä. Voiton tavoittelu ja kilpailukyvyn parantamismahdollisuus on tunnustettava välttämättömiksi ehdoiksi PK-yritysten saamiseksi mukaan mihin tahansa eurooppalaiseen ohjelmaan. 5. 5 COMETT-ohjelman alueellinen vaikutus 5. 5. 1 Alueellisten toimintapuitteiden kehittäminen todellisen ja COMETT-ohjelman suurimpia alueellisia vaikutuksia on ollut se, että se on tarjonnut erään osallistujamaan edustajan mukaan demokraattisen kohtauspaikan korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöstä keskustelemiselle. Tämä kohtauspaikka on toteutunut enimmäkseen alueellisten UETP:iden toimenpiteiden kautta. Alueilla, joissa tällaista toimintaa on vähän, erityisesti Euroopan unionin epäsuotuisilla alueilla ja syrjäseuduilla, COMETT-ohjelma on tarjonnut, joissakin tapauksissa ensimmäistä kertaa, todellisen kohtauspaikan korkean asteen koulutukselle, yrityksille ja muille yksityisille ja julkisille tahoille. Tästä kohtauspaikasta on kehittynyt monia alueellisia aloitteita, jotka taas ovat vahvistaneet paikallisten toimintapuitteiden kehittämistä. Vaikutus näkyy eräiden UETP:iden saaman yhteisrahoituksen ja aluehankerahoituksen tasossa. Ei liene yllättävää, että yksittäisistä UETP:istä ovat tehokkaimmin edistäneet yleisiä alueellisia kehityskysymyksiä ne, jotka sijaitsevat alueellisissa kehitysvirastoissa tai vastaavissa laitoksissa. Menestyneimmät UETP:t ovat saaneet mukaan merkittäviä alueellisia ja koulutustoimenpiteitä alueellistenkehityssuunnitelmientukemiseenjanäiden toimenpiteiden yhdistämiseen alueellisiin sosiaalirahaston ja aluekehitysrahaston hankkeisiin. Muutama kymmenen COMETT-ohjelman alueellista UETP:tä oli tällaisia, erityisesti vähemmän kehittyneillä alueilla. käyttivät COMETT-ohjelman henkilövaihto- päättäjiä, jotka COMETT-ohjelma on myös ajoittain toiminut aluepolitiikan kehittämisen kohtauspaikkana ja mallina. Näin on käynyt erityisesti silloin, kun alueella on keskimääräistä suurempi itsemääräämisvalta koulutuspolitiikan ja yleisen alueellisen talouspolitiikan kehittämisessä. Yhdessä maassa COMETT-ohjelma jopa toimi korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyön alue- ja maakuntatason strategisten ohjelmien kehittämisen ja toteuttamisen perustana. COMETT-ohjelman toteuttamia erityisiä alueidensisäisiä kehitystoimenpiteitä ovat: • alueen korkean asteen oppilaitosten yhteen saattaminen yhteisen huippukoulutuksen tarjoamiseksi keskitetysti paikallisille yrityksille, • alueen yritysten ja korkeakoulujen yhteen saattaminen tarkoituksena keskustella yhteisistä asioista ja mahdollisesti saada aikaan yhteistyötä korkean asteen koulutuksen ja täydennyskoulutuksen alalla, • puitteiden tarjoaminen paikallisten teknologian siirtojen laajempaa merkitystä koskevalle keskustelulle ja toiminnalle, • alueellisten ja paikallisten koulutus- ja osaamistarpeiden tarkastelu, 60 • erikoistuneiden alueellisten verkkojen luominen ja kehittäminen tiettyjen alueellisten kysymysten käsittelemiseksi toimialatasolla ja ainetasolla, • aktiivinen osallistuminen alueellisiin kehitysohjelmiin, • alueen yrityksille suunnatun koulutuksen suora kehittäminen ja tarjonta, • uusien koulutuksen tarjontamenetelmien käyttöönotto koulutuksen saattamiseksi laajemman alueellisen käyttäjäkunnan ulottuville, • alueellisen yksikön kehittäminen etenkin koulutusalan ja jossain määrin myös T&K-alan eurooppalaisten ohjelmien erikoistuntemusta varten. Kohdassa 1. 3. 3 todettiin, että vuonna 1991 käynnistettiin alueellista tasapuolisuutta edistävien aloitteiden (Positive Actions) ohjelma. Näillä toimenpiteillä pyrittiin muun muassa löytämään ja korjaamaan COMETT-ohjelman toteuttamisen rakenteellisia ja toiminnallisia ongelmia aluetasolla; ne olivat erityisen tärkeitä COMETT-ohjelman ja korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyön kehittämisessä Euroopan epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla ja Saksan uusissa osavaltioissa. 5. 5. 2 Alueiden välinen yhdentyminen COMETT-ohjelma on vaikuttanut erityisesti alueiden välisen yhteistyön kehittämiseen ohjelman tukemia toimenpiteitä laajemmin. Tässäkin UETP:t ovat olleet keskeisessä asemassa, sillä ne ovat tarjonneet järjestetyn, toimivan ja helposti tunnistettavan lähtökohdan niille, jotka etsivät yhteistyökumppaneita tietyltä alueelta. UETP:iden yhteistyöryhmien monipuolisuus on mahdollistanut tehokkaan kumppanien etsinnän. Yhteistyön ja osallistumisen tason kannalta on myös ollut tärkeää se, että useimmilla Euroopan alueilla on toiminut ainakin yksi UETP. COMETT-ohjelman liikkuvuuden edistämistoimenpiteet ovat vaikuttaneet voimakkaasti alueiden avaamiseen laajemmille eurooppalaisille vaikutteille kuten uusille tekniikoille, uusille kulttuureille ja uusille tarkastelu- ja tekemistavoille. Tämä koskee sekä korkean asteen oppilaitoksia että opiskelijoita ja erityisen merkittävästi PK-yrityksiä. Tämän ansiosta on voitu muun muassa: • järjestää teknologian siirtoa EU:n alueiden välillä, • luoda yhteyksiä opiskelijoita lähettävien korkeakoulujen ja heitä vastaanottavien yritysten • välille eri osallistujamaissa, lisätä yritysten tietoisuutta Euroopan muista alueellisista markkinoista ja rohkaista niitä luomaan yhteyksiä muualle Eurooppaan, • kouluttaa eurooppalaisesti asennoituvaa T&K-henkilöstöä ja asettaa heitä paikallisten yritysten käyttöön. Tähän liittyy myös kielitaidon kohentaminen. Kaikenlaisten koulutustuotteiden kehittämisessä alueidenvälisyyden painottaminen on ollut merkittävin kurssien laatua parantava tekijä. Lisäksi kansalliset arvioinnit osoittavat, että COMETT-ohjelma on lisännyt teknisten erityisalojen kurssien tarjontaa syrjäseuduilla. Toisin kuin kehittyneillä ydinalueilla, syrjäisille alueilla ei ole tarvittavaa kriittistä massaa elinkeinoelämän ja korkean asteen koulutuksen alalla useiden erityisalojen tarjoamiseksi. Syrjäseutujen liittäminen Euroopan yhteisiin koulutusmarkkinoihin parantaa koulutuksen saatavuutta. Kaiken kaikkiaan alueidenvälinen teknologian (ja kulttuurin) siirto on ollut COMETT- 61 ohjelman tukipilareita alueellisen yhdentymisen ja Euroopan sisäisten läheisempien yhteyksien edistämisessä. Vaikka liikkuvuuden edistäminen ja kurssien järjestäminen ovatkin olleet sen näkyvin toimintamuoto, teknologian siirtoa on tapahtunut myös pedagogiikan ja koulutuksen levitysmenetelmien alalla. Samaten alueiden väliseen siirtoon liittyvät ne organisaatio-ja johtamisrakenteet, joita yritykset ja korkeakoulut ovat joutuneet kehittämään pystyäkseen tehokkaasti soveltamaan uusia menetelmiä. 5. 6 Miesten ja naisten tasa-arvoiset mahdollisuudet Miesten ja naisten tasa-arvoiset mahdollisuudet mainitaan erikseen COMETT II -ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä. Tavoitteisiin sisältyy seuraava toteamus: tasa-arvoisten mahdollisuuksien tarjoaminen miehille ja naisille perus- (. ) täydennyskoulutuksessa etenkin korkean teknologian alalla (. ) ja Tämän tavoitteen toteutumisesta ei kuitenkaan esitetä arviointiperusteita tai ohjeita neuvoston päätöksessä eikä COMETT II -ohjelman Vademecumissa. Asiantuntijapaneelin kertomuksessa koko asiaa ei mainita lainkaan, ei liioin useimmissa kansallisissa arvioinneissa. GMV:n kertomus toteaa tältä osin: COMETT-ohjelma ei ole merkittävästi vaikuttanut miesten ja naisten tasa-arvon edistämiseen koulutusalalla: kukaan tapaamistamme hankkeenvetäjistä ei ilmaissut, että tähän olisi tietoisesti pyritty-. Tutkimuksen otannassa naisia oli kurssien osanottajista 31 prosenttia ja COMETT-ohjelman opiskelijoista 38 prosenttia, mikä toisaalta näyttää asiantuntijoiden mukaan vastaavan koko Euroopan opiskelijajakaumaa tieteen ja tekniikan aloilla. Niinpä syrjintää ei voitu havaita. Tämä on hyvä yhteenveto tilanteesta, mutta on hyödyksi tarkastella myös yksityiskohtia. Erityisesti harjoittelijavaihdon alalla naisten osuus on jatkuvasti kasvanut. COMETT I - ohjelmassa harjoittelijavaihtopaikan saaneista opiskelijoista naisia oli 36 prosenttia; COMETT II -ohjelman loppuun mennessä vastaava luku oli jo 43 prosenttia. Tämä on jo lähellä naisten osuutta korkean asteen opiskelijoisen kokonaismäärästä, ja se on huomattavasti korkeampi kuin naisten osuus tekniikan alan korkean asteen opiskelijoista. Saatavissa olevat sukupuolijakauma COMETT-ohjelman harjoittelijavaihdoissa vastaa suurelta osin jakaumaa kunkin alan tai koulutusohjelman (tekniikka, luonnontieteet, johtaminen ja niin edelleen) korkean asteen koulutuksessa. tiedot osoittavat, että lisääntyminen COMETT-ohjelman harjoittelijavaihdoissa Naisten osuuden johtuu todennäköisimmin koulutusalojen valikoiman laajentumisesta, jonka seurauksena tekniikan opiskelijoiden suhteellinen merkitys ohjelmassa on vähentynyt (naisia on tekniikan opiskelijoista vain neljännes). Kurssimuotoisessa koulutuksessa naisten osuus on pysytellyt kutakuinkin ennallaan vuosien varrella. Vuodesta 1987 lähtien naisten osuus COMETT-kurssien osanottajista on ollut noin 22 prosenttia. Tämä heijastaa epäilemättä sitä, että kohderyhmän (toisin kuin korkeakouluopiskelijoiden) jakauma on varsin tasainen: monissa COMETT-kursseissa osallistujilta edellytetään tietynlaista tutkintoa, erityisesti tekniikan alalla, ja/tai tietynlaista toimenkuvaa, erityisesti tuotannon tai T&K-alan keskitason johtotehtäviä. Molemmissa Otanta oli rajoitettu; on tietenkin olemassa COMETT-hankkeita, joilla on tietoinen tasa-arvopolitiikka, ja yksi UETP jopa keskittyy tähän kysymykseen. 62 tapauksissa miehet ovat edelleen enemmistönä, mihin COMETT-ohjelma ei juurikaan voi vaikuttaa. Kun COMETT II -kurssien osallistujista 22 prosenttia on naisia, voidaan olettaa, että tämä vastaa kohderyhmän jakaumaa. Voidaan myös todeta, että naiset ovat hyvin edustettuina hankkeiden henkilöstössä, erityisesti ohjelmalohkoissa A ja B. Toinen merkillepantava piirre on, että miesten ja naisten tasa-arvoa voimakkaasti edistävät (nykytilanteessa naisia voimakkaasti suosivat) hankkeet olivat harvinaisia; tällaiset hankkeet olivat lisäksi heikoilla muiden COMETT- perusteiden suhteen. Kaiken kaikkiaan miesten ja naisten tasa-arvon edistäminen on luultavasti ohjelman laiminlyödyin tavoite niin ohjelman tasolla kuin hanketasollakin. Tämä johtunee siitä, että COMETT-ohjelmaa laadittaessa ei osoitettu erityistoimenpiteitä tasa-arvon toteuttamiseksi. Samaten ohjelman ja hankkeiden henkilöstöt ovat ymmärtäneet, että loppujen lopuksi COMETTin kaltainen ohjelma ei voi juurikaan vaikuttaa ongelmaan, jonka juuret ovat tyttöjen asenteissa ja valinnoissa keskiasteen koulutuksessa. Toisaalta käytettävissä olevat tilastot osoittavat selkeästi, että kumpaakaan sukupuolta ei ole syrjitty. 5. 7 Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyö COMETT-ohjelman omaperäisimpiä piirteitä oli se, että se edellytti ehdottomasti korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä hankkeissa. Kuten edellä on osoitettu, tämä yhteistyö on toteutunut monilla eri tavoilla. Huolimatta siitä, että ohjelman tehokkuutta ja tuloksia on arvosteltu, tuskin kukaan enää nykyään väittää, että tällainen yhteistyö olisi hyödytöntä tai tarpeetonta. Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyön tavoitteet vaihtelevat tilanteen mukaan. Kolme usein mainittua puoltavaa tekijää ovat: • tutkimustulosten nopeampi teollinen soveltaminen, • teknisen osaamisen lisääntyminen, • tehokkaampi teknologian siirto toimialojen ja alueiden välillä. tietoisempia tarpeesta vahvistaa Euroopassa ollaan entistä teknologiakantaa sekä kansainvälisen että korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön kautta. Monille korkeakoulu- ja yritysmaailman henkilöille COMETT-ohjelma on ollut ensimmäinen merkittävä mahdollisuus järjestelmällisesti kehittää tällaista yhteistyötä. COMETT-ohjelman tuloksena on syntynyt monia kestäviä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöryhmiä. Kaikissa ohjelman arvioinneissa yhteistyömahdollisuuksia ja niistä syntyneitä yhteistyöryhmiä pidetään myönteisenä ja tyydyttävänä piirteenä. Näistä yleisesti ottaen myönteisistä arviointituloksista huolimatta on myös esitettävä arvostelua. Monilla COMETT-ohjelman kautta luoduilla yhteistyöryhmillä oli vaikeuksia päästä käyntiin, ja muilla oli monia muita vaikeuksia. Ongelmien syiksi korkeakoulut ilmoittivat, että yritykset • ovat pääasiassa kiinnostuneita lyhyen aikavälin ongelmista ja ratkaisuista, • eivät tunne COMETT-ohjelman (ja muiden eurooppalaisten ohjelmien) tarjoamia mahdollisuuksia, q Muistettakoon, että 'korkeakoulu' ja 'yritys' määritellään tässä laajimmalla mahdollisella tavalla. 63 • ovat haluttomia tai kykenemättömiä osallistumaan koulutushankkeen kehittämiseen tarjoamalla asiantuntijoita ja tukea (usein valitettiin, että "ne haluavat vain tuloksia"), • eivät ole tottuneet ajattelemaan ja toimimaan Euroopan tasolla. Yritykset taas arvostelivat korkeakouluja siitä, että ne • ovat liian akateemisia, liian kaukana käytännön sovellusten kentästä, • ovat liian hitaita, joten tuloksia saadaan vasta pitkän kehitysajan jälkeen, • eivät ole riittävän joustavia. On kuitenkin useita tekijöitä, jotka auttavat vähentämään korkeakoulujen ja yritysten koulutusyhteistyön ongelmia: • yritysten tietoisuus järjestelmällisemmän yhteistyön hyödystä ja pitkän aikavälin eduista on kasvamassa, • yritykset ovat tietoisempia laajemmasta taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta vastuustaan erityisesti perus- ja täydennyskoulutuksen suhteen, • julkisen tuen leikkausten tai rajoitusten vuoksi korkeakoulut ovat taipuvaisempia toimimaan asiakkaan ehdoilla. COMETT-ohjelma on vaikuttanut kehityssuuntaan erityisesti osoittamalla, että: • yhteistyö onnistuu parhaiten, kun se määritellään keinoksi saavuttaa tiettyjä nimettyjä tavoitteita, • yhteistyö onnistuu parhaiten, kun osapuolet myöntävät, että se tuottaa tuloksia, jotka ovat todistettavasti parempia kuin mitä korkeakoulu tai yritykset olisivat yksin toimiessaan saaneet aikaan, • yhteistyö on tehokas tapa sovittaa yhteen kysyntä ja tarjonta monimutkaisilla ja uusilla aloilla. Kaiken kaikkiaan COMETT-ohjelman merkittävä saavutus on se, että se on lisännyt sekä korkeakoulujen että yritysten tietoisuutta yhteistyön lisäarvosta koulutusalalla. Tämä pätee erityisesti sellaisiin maihin ja alueisiin, joilla tällaista yhteistyötä ei aikaisemmin juurikaan tehty. Käytettävissä olevien tietojen perusteella näyttää siltä, että vaikutus on pysyvä sikäli, että suurin osa yhteistyötä harjoittaneista organisaatioista aikoo ongelmista huolimatta osallistua vastaavaan yhteistyöhön tulevaisuudessakin. 5. 8 Toimialakohtainen alhaalta ylös -periaate COMETT-ohjelmassa COMETT II -ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä määritellään COMETT- hankkeiden teknologinen sisältö tarkasti. Keskeisiä kohtia ovat. koulutuksen vahvistaminen erityisesti korkean teknologian alalla. COMETT II helpottaa innovaation ja teknologian siirtoa. Tavoitteen saavuttamiseen tähtäävä peruskeino oli korkeakoulujen ja yritysten yhteistyö kautta koko Euroopan. Lienee yllättävää, että teknologiaan ja toimialoihin ei juurikaan viitattu suoraan COMETT- ohjelman virallisissa asiakirjoissa. Silloisten tietojen perusteella ei ollut lainkaan selvää, minkä toimialan tai teknologian suuntaan COMETT-ohjelman tulisi kallistua; näytti siltä, että ohjelma perustui alhaalta ylös -periaatteelle. 64 COMETT-ohjelman tavoitteet huomioon ottaen olisi voitu tehdä strateginen valinta kohdentamalla ohjelma tietyille elinkeinoelämän tai talouden toimialoille merkityksellisiin toimenpiteisiin (toimialaperiaate, jota noudatettiin osin FORCE-ohjelmassa) tai tiettyihin aloihin, joilla on sovelluspotentiaalia eri toimintaympäristöissä ja elinkeinoelämän aloilla (teknologiaperiaate eli aihekohtainen lähestymistapa, jota noudatettiin monissa T&K- puiteohjelman alaisissa aloitteissa). Tällaisia selkeitä valintoja ei tehty COMETT-ohjelman alussa. Hanke saattoi kohdistua joko teollisuusalan tai tekniikan alaan tai molempiin. Tätä tarkoitusta varten luotiin COMETTille oma toimialakohtainen luokitusjärjestelmä, ja termejä 'alue', 'ala' ja 'toimiala' on käytetty keskenään yhtäpitävinä viitattaessa hankkeen koulutuksen aiheeseen. Hyväksyttyjen hankkeiden toimialajakauma heijastaa hakemusten jakaumaa. Eräät toimialat olivat kuitenkin muita menestyksekkäämpiä toimialan hakemuksissa esitettyjen hankkeiden laadun osalta. Taulukossa on mainittu kolmelta kaudelta10 ne 15 COMETT-toimialaa, jotka saivat eniten tukea. Voidaan havaita, että niiden joukossa on sekä 'teknologian aloja' että 'elinkeinoelämän toimialoja'. 1 Vuodet 1993-94 eivät ole mukana, sillä tuolla kaudella ei hyväksytty yhtään suurta A- tai Cb-hanketta, eikä kimppahankkeita voi oikeastaan luokitella toimialan mukaan. 65 COMETT-sektorien tärkeysjärjestys (myönnetyn tuen määrän mukaan) COMETT I (1987-89) COMETT II (1990) COMETT II (1991-92) Huipputuotanto ja -valmistus Koulutus (tekniikka ja menetelmät) Huipputuotanto ja -valmistus Innovaationhal-linta Materiaalit Ympäristö Mikroelektro-n i ikka Terveys ja turvallisuus Tietotekniikka (yleinen) Tietotekniikka (yleinen) Ympäristö Mekaaninen suunnittelu ja analyysi Materiaalit Mekaaninen suunnittelu ja analyysi Materiaalit Mekaaninen suunnittelu ja analyysi Tietotekniikka (yleinen) Tietokoneohjel- mointitekniikka Arkkitehtuuri ja aluesuunnittelu Viestintä Innovaationhal-linta Kunnal 1 istek-n i ikka Mikroelektro-niikka Koulutus (tekniikka ja menetelmät) Tietojenkäsittely Biotekniikka Viestintä Tietokoneohjel- mointitekniikka Koulutus (tekniikka ja menetelmät) Kunnal 1 istek-n i ikka Huipputuotanto ja -valmistus Maatalous ja elintarviketuo tanto Tuotanto ja valmistus (yleinen) l 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 Biotekniikka Tuotanto ja valmistus (yleinen) Arkkitehtuuri ja aluesuunnittelu Tuotannonjohto Kunnallistek-niikka Viestintä 13 14 Maatalous ja elintarviketuo tanto Maatalous ja elintarviketuo tanto Terveys ja turvallisuus 15 Terveys ja turvallisuus Arkkitehtuuri ja aluesuunnittelu Biotekniikka Selvästikin alhaalta ylös -lähestymistapa on tuottanut etupäässä teknologiapohjaisen pikemminkin kuin tiettyihin elinkeinoelämän aloihin keskittyvän hankevalikoiman. Tämä johtunee korkeakoulujen voimakkaasta panoksesta ja keskittymisestä T&K-ohjelmien yhteyksiin neuvoston päätöksen mukaisesti. Myönnetyn COMETT-tuen perusteella voidaan tehdä johtopäätöksiä tiettyjen alojen kysynnän laadusta ja määrästä. Luvut ja kehityssuunnat osoittavat, että: • tärkeimpien toimialojen laatu ei ole merkittävästi muuttunut vuosien varrella, • hankekohtaisen teollisen huippukoulutuksen tarve voi vaihdella merkittävästi lyhyellä aikavälillä, • COMETT-ohjelman valintastrategia perustuu lukuisiin perusteisiin, jotka kokonaisuutena eivät näytä aiheuttavan minkään toimialan suosimista. Selkeiden kehitysmallien puute (ellei huomioon oteta ympäristötoimialan nousua ja muutaman muun toimialan suhteellisen tasapainoista asemaa) osoittaa, että nykyisen 66 toimialakohtaisen huippukoulutuksen kysynnän perusteella tulevaisuutta ei voida ennustaa luotettavasti edes keskipitkällä aikavälillä. Samateen se osoittaa, että COMETT-ohjelman laatijoiden päätös noudattaa alhaalta ylös -periaatetta toimialakohtaisten painopistealueiden suhteen oli perusteltu. Yhteistyön kohteena olevia asioita koskevien päätösten jättäminen täysin korkeakoulujen ja yritysten tehtäväksi "tavoitealueiden" asettamisen sijasta oli viisas ratkaisu, joka on myös vaikuttanut ohjelman menestykseen ja innovaation jatkuvuuteen. Tasapuolisuuden vuoksi on mainittava myös eräitä 'ylhäältä-alas' -aloitteita. Vuosien 1991- 92 alueiden välistä tasapuolisuutta edistäviä toimenpiteitä koskevassa aloitteessa tarjottiin rahoitusta eräille toimialakohtaisille COMETT-hankkeita koskeville tutkimuksille samoin kuin eräille koeluontoisille seminaareille. Näiden ansiosta toimialakysymysten tuntemus COMETT-ohjelmassa on lisääntynyt merkittävästi". Toinen toimialakohtainen kysymys on ollut toimialakohtaisten UETP:iden asettaminen etusijalle vuoden 1992 hakukierroksessa, jossa tärkeimpänä näkökohtana oli ohjelman riittävän toimialakattavuuden varmistaminen toimialakohtaisten UETP:iden tasolla. Koko ohjelman punaisena lankana on ollut COMETT-toimenpiteiden liittäminen muihin eurooppalaisiin ohjelmiin, erityisesti T&K-alan aloitteisiin, mitä on toisinaan toteutettu ohjelmayhteistyönä. Yhteenveto tutkimuksista sekä lisätietoa toimialoista on annettu kertomuksessa 'Toimialakohtainen näkökulma COMETT-ohjelmaan'. 67 6. Yhteenveto ja tärkeimmät tulokset 6. 1 Neuvoston päätöksen toteuttaminen Tämän COMETT II -ohjelman loppuarvioinnin ensisijainen johtopäätös on yksinkertaisesti se, että Ohjelma on ollut suurmenestys. Tämä ci tarkoita, etteikö eräitä ohjelma-alueita pitäisi miettiä uudelleen ja muokata. COMETT II -ohjelmaa koskevan neuvoston päätöksen tärkeimmät strategiset vaatimukset on kuitenkin täytetty. COMETT II -ohjelma on tehostanut tekniikan huippukoulutuksen vaikutusta EY:n taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen • kehittämällä paikallisia ja alueellisia yhteyksiä korkeakoulujen ja yritysten välillä sekä luomalla uusia Euroopan laajuisia yhteyksiä, • parantamalla kurssien laatua ja laajentamalla niiden saatavuutta, • edistämällä ja kehittämällä harjoittelijavaihtojen avulla kokemuspohjaista oppimista ja edistämällä sen hyväksymistä korkeakouluissa ja täten edistämällä yleistä yhteiskunnallista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta Euroopassa. COMETT II -ohjelma on edistänyt yhteistä kehitystyötä ja koulutuksen optimaalista käyttöä • saamalla yritykset mukaan kurssien kehitystyöhön, • parantamalla tekniikan koulutuksen käyttöä oleellisena osana teknologian siirtoprosessia, • parantamalla koulutuksen laatua ja saatavuutta. COMETT II -ohjelma on tunnustanut miesten ja naisten tasa-arvon periaatteen ja pitäytynyt siihen tukemissaan hankkeissa. COMETT II -ohjelma on vaikuttanut PK-yritysten tarpeisiin merkittävällä tavalla • tarjoamalla erityisesti UETP:iden kautta perustan yrityskontaktien parantamiselle, ja eurooppalaisen näkökulman siirtomahdollisuuksien lisäämiselle teknologian laajentamiselle, • järjestämällä opiskelijoiden harjoittelijavaihtoja, jotka ovat nopeuttaneet PK-yritysten teknistä ja taloudellista kehitystä ja niiden pääsyä yleiseurooppalaisille markkinoille, • kehittämällä koulutuskursseja ja -materiaaleja, jotka ovat parantaneet PK-yritysten teknisen osaamisen kehittämistä ja hallintaa. COMETT II -ohjelma on luonut merkittävää eurooppalaista lisäarvoa • kehittämällä luomalla korkeakoulujen ja useimmissa tapauksissa ja yritysten yhteistyöverkosto] a, • vaikuttamalla merkittävästi henkilö vaihtotoiminnan kansainvälistämiseen, • tukemalla koulutustoimenpiteiden eurooppalaista ulottuvuutta, • vaikuttamalla voimakkaasti taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen yhdentymiseen ja yhteenkuuluvuuteen korkean asteen koulutuksessaja tekniikan huippukoulutuksessakoko Euroopassa. 69 6. 2 Tulevaisuuden strategiset kehityslinjat Vaikka COMETT II -ohjelma onkin epäilemättä ollut menestys, on kuitenkin joitakin lähestymistapoja, alueita ja toimenpiteitä, joita voitaisiin kehittää edelleen vastaavanlaisissa eurooppalaisissa aloitteissa kuluneiden viiden vuoden kokemusten pohjalta : • Siirtyminen koulutuspohjäisestä oppimispohjaiseen lähestymistapaan on nähty COMETT II -ohjelmassa ja teollisessa koulutuksessa yleisemminkin. Oppimiskulttuurin edistäminen ja oppivaan organisaatioon siirtyminen korostaa yksilöiden ja ryhmien oppimisprosessia. Tämä edellyttää huomion kiinnittämistä muun muassa oppimiskykyyn, motivaatioon ja työn organisointiin. Tämän syvälleluotaavan strategisen siirtymän tulisi näkyä eurooppalaisissa koulutusalan aloitteissa. Se edellyttää myös uudenlaista kouluttajien koulutusta. • Yllä mainittuun siirtymään liittyy läheisesti oppimisen puhtaasti teknisten osatekijöiden yhdistäminen laajempaan taitojenhankintastrategiaan. Tässä yhteydessä on käsitelty sellaisia kysymyksiä kuin hankepohjainen koulutus, monialaosaaminen ja yksilöiden, ryhmien ja yritysten ydinosaaminen. Tätä lähestymistapaa olisi kehitettävä edelleen. • COMETT II -ohjelma on edistynyt merkittävästi kurssien ja materiaalien laadun parantamisessaja varmistamisessa. Tätä kehitystyötä on syytä jatkaa. Koulutusaloitteiden toiminnalliseen rakenteeseen on sisällytettävä kokonaisvaltainen laatunäkemys. Tämä onkin avaintekijä luotaessa tehokasta oppimiskulttuuria. • COMETT-ohjelman aikaansaamissa korkeakoulujen ja yritysten yhteistyön parannuksissa oh keskeistä tekniikan täydennyskoulutuksen kehittäminen osana teknologian siirtoa korkeakouluilta yrityksille. COMETT-ohjelman kokemukset ovat osoittaneet, mitä etua instituutiolle on siitä, että se voi lähestyä teknologian siirtoa integroituna toimintana konsultoinneista ja lyhyistä seminaareista merkittäviin tutkimussopimuksiin ja jopa yhteistyöhankkeisiin. Tämä kokonaisvaltainen lähestymistapa voidaan myös nähdä osana siirtymää yksinkertaisesta koulutuksesta oppivaan organisaatioon. • Eurooppalainen ulottuvuus on usein nähty yhtenä COMETT-ohjelman lisäarvon tärkeimmistä tekijöistä, joka on tuottanut runsaasti välillistä hyötyä osallistujille. Tämä ulottuvuus on taattava ja sitä on vahvistettava eri eurooppalaisten ohjelmien välisellä jäsennetyllä yhteistyöllä. • On tärkeää varoa muoteja ja villityksiä koulutuksessa; pienten ryhmien ajamat käytännöt eivät välttämättä vastaa Euroopan tarpeita. 6. 3 Toiminnan kehittyminen tulevaisuudessa UETP:itä on kutsuttu COMETT-ohjelman "selkärangaksi" ja sen menestyksen keskeiseksi tekijäksi. COMETT II -ohjelma on nostanut esiin eräitä toimintaan liityviä kysymyksiä: • Ohjelman kokemukset osoittavat, että tällaisten verkkosolmujen on pikaisesti järjestettävä ja sen oikeudellinen asemansa kuntoon. Tällöin solmu on kehitysnäkymät ovat paremmat. tasapainoisempi, • Solmun hallintoyksikön sijainti vaikuttaa oleellisesti sen menestykseen. Keskustelemalla sijainnista aikaisessa vaiheessa voidaan selvittää osallistujien solmuun kohdistamia odotuksia. • Alueellisten ja (eurooppalaisten) erikoisalojen UETP:iden ansiot ja edut on tunnustettava, jotta kummankin tyyppiset yhteistyöryhmät voivat antaa parhaan mahdollisen panoksen Euroopan laajuiseen verkostoon. 70 COMETT-ohjelman opiskelijoiden liikkuvuuden edistämistoimenpiteet ovat saavuttaneet tavoitteensa erinomaisen hyvin, erityisesti mitä tulee elinkeinoelämän ja PK-yritysten saamiseen mukaan. • COMETTin 'hyvän toimintatavan verkosto' voitaisiin avata henkilövaihtojen järjestämisessä heikommin menestyneiden aloitteiden auttamiselle, • Ottaen huomioon COMETT-ohjelman osaamisen liikkuvuuden edistämisjärj estelyissä voitaisiin liikkuvuuden suhteen asettaa uusia kehitysvaatimuksia korkeakoulujen ja yritysten väliselle yhteistyölle, • Henkilövaihdot ovat toimineet erityisen hyvin joissakin maissa, joiden myönteiset kokemukset on siirrettävä uusiin henkilövaihtojärjestelyihin. COMETT II -ohjelma on kehittänyt koulutusmateriaaleja. Koulutuksen laadun paranemista on kiitetty useasti. tuhansittain kursseja ja vaikuttavan määrän • On tärkeää, että paljon useammat organisaatiot ja yksilöt voivat käyttää näitä voimavaroja; materiaalien markkinointi ja levitys on tulevaisuudessa toteutettava paljon korkeammalla profiililla, • On harkittava, miten ohjelmat voivat vaikuttaa oppivan organisaation kehittämiseen, erityisesti tekemällä tilaa työpaikka- ja etäopiskelulle, hankepohjaiselle opetukselle, koulutuksen markkinointitekniikoille ja niin edelleen. • On kehitettävä lisää ammatillisia yhteyksiä korkeakouluissa toimivien kouluttajien ja ja koulutuskonsulttien yritysten välille. Tämä voi yhteishankkeita tai läheisempää yhteistyötä korkeakoulujen ja teknologian siirrosta vastaavien yksiköiden välillä. tarkoittaa korkeakoulujen 6. 4 Hankkeiden toteutus COMETT II Huomattavimpia ovat: -ohjelmasta on saatu arvokkaita opetuksia projektinhallinnasta. • tarpeiden selvitys ennen hankkeen käynnistämistä on olennaisen tärkeää, • hanke on valmisteltava ja suunniteltava riittävän hyvin; erityisesti on varmistettava, että kaikki osallistujat ovat täysin tietoisia hankkeen tavoitteista, • maidenvälisiin koulutushankkeisiin luotava suunnitelmat siltä varalta, että hankkeen henkilöstö vaihtuu tai että joku osallistujista vetäytyy hankkeesta, liittyvät riskit on tunnistettava; on • on tärkeää ottaa huomioon todelliset ja usein aliarvioidut "eurooppalaiset yleiskustannukset. " Tietoisuus yhteiskoulutushankkeiden ja niiden tulosten laatua. liittyvistä näihin näistä ja kysymyksistä auttaa parantamaan 71 Liite 1. Tilastokatsaus Seuraavassa on esitetty vain valikoima saatavilla olevista lukuisista tilastoista. Lisätietoja löytyy muista asiaan liittyvistä kertomuksista (vertaa Liite 3). Maakohtainen yleiskatsaus (Liite 2) sisältää myös suppeat taulukot kustakin maasta. Taulukko 1. Ohjelmaan lähetettyjen hankkeiden jakautuminen eri ohjelmalohkoille eri vuosina Lohko 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä A Ba Bb Bc Ca Cb Cc D 366 ! 351 j 99 ; 138 j 328 | 726 | 32 ! 342 | Yhteensä 2382 | 148 55 131 88 422 114 ; 194 ! - : 89 j 182 j 293 \ - \ - \ 872 : 181 96 194 146 617 - 176 - 95 182 - - 144 597 480 1050 99 473 1017 1019 32 720 4890 Huom. ' (!) Ohjelmalohkojen määritelmä: katso COMETT-terminologiaa tämän kertomuksen alussa sekä lukuja 2-4. Ohjelmalohkoon D sisältyvät 'valmistelevat vierailut' vuosina 1990-91, eräät vuoden 1992 alueellisen tasapuolisuuden edistämistoimenpiteet ja UETP. iden tukitoimenpiteet vuosina 1993-94. (2) Vuodesta 1991 ainoastaan ohjelmalohkossa A vuonna 1990 tai 1992 hyväksytyt UETP. t saivat hakea ohjelmakohtien Ba, Bc ja Ca tukea; vertaa luvussa 1 kuvailtu "kimppajärjestelmä". Vuodesta 1993 ohjelmalohkon D tukitoimenpiteet rajoitettiin koskemaan ohjelmalohkossa A vuonna 1990 hyväksyttyjä UETP: itä. (3) 'Hankkeen' määritelmä vaihtelee hankkeesta ja vuodesta toiseen. Erityisesti on huomattava, että kimppahankkeet (ohjelmakohdat Ba, Bc ja Ca vuodesta 1991) sisältävät useita alahankkeita. (4) Ohjelmakohdan Cc 32 hakemusta olivat uusintahakemuksia Cb-hankkeista, jotka oli seulottu mahdollisiksi kokeiluluontoisiksi hankkeiksi. ' Nämä huomautukset pätevät myös useisiin muihin liitteen taulukoihin. 73 Taulukko 2. Ohjelmaan hyväksyttyjen hankkeiden jakautuminen eri ohjelmalohkoille eri vuosina Lohko 1990 \ 1991 \ 1992 \ 1993 I 1994 Yhteensä A Ba Bb Bc Ca Cb Cc D 158 246 13 66 123 191 iö 49 Yhteensä 876 Huom. \ - ; 148 I - ; 54 \ 130 j - ] - \ 88 j 420 \ 49 \ 172 j - \ 67 I 154 \ 113 ] - \ - j 555 ; - | - \ 177 \ 175 j - j 86 | - \ 92 \ 188 \ 179 \ - ! - \ 146 | 597 ! - j - \ 141 j 587 207 918 13 365 774 5ö¥ 30 424 3035 (1) (2) Vaikka useimmat kimppahankkeet hyväksyttiin, niiden sisältämistäalahankkeista hyväksyttiin usein vain osa. Taulukkokuvaatilannettapäätöksenteonhetkellä. Sopimusneuvottelujenseurauksenajoitakinhankkeita karsittiin. Myös muutamat käynnistetyt hankkeet lopetettiin jonkin ajan kuluttua. Taulukko 3. Harjoittelijavaihtojen (Ba) ja henkilövaihtojen (Bc) kysynnän ja hyväksyttyjen hakemusten kehitys 1990 1991 1992 1993 1994 Yhteensä 16 130 14 558 26 525 31 820 I 33 744 122 777 420 215 512 427 I 327 1 901 3 777 : 5 272 6 926 7 725 I 7 940 31 640 95 ! 124 140 ! 228 j 252 839 Kysyntä Opiskelija vaihdot Henkilö vaihdot Myönnetyt tuet Opiskelija- j vaihdot Henkilö vaihdot Huom. Harjoittelijavaihtojen lukumäärä oli itse asiassa hieman korkeampi kuin hyväksyttyjen hakemusten lukumäärä (vertaa 4. luku). 74 Lohko A Ba Bb Bc Ca Cb Cc A Ba Bb Bc Ca Cb Cc Taulukko 4. Tuen kysynnän vuosittainen jakautuminen ohjelmalohkon mukaan (tuhatta ecua) 1990 | 1991 j 1992 j 1993 ] 1994 Yhteensä ! 82 413 j j - \ ! 18 973 ! j - ! - 101 386 103 429 j 51 413 ! 101 765 | 128 538 j 128 365 513 510 8 093 ! - | - | - j - 8 093 8 669 ! 3 361 j 9 849 j 7 705 ! 5 855 35 439 19 204; 17 496; 24 400; 35 840: 24 919 121859 286 638 j - j 89 163 j 17 607 ! - I - j - ] - - 375 801 17 607 6 279 j 3 715 14 540 - ] - j _D 2 976 | 1 570 j Yhteensä 529 029 = 73 840 ; 244 150 j 178 362 j 162 854 1 188 235 Taulukko 5. Myönnetyn tuen vuosittainen jakautuminen ohjelmalohkon mukaan (tuhatta ecua) Lohko 1990 ; 1991 j 1992 I 1993 I 1994 Yhteensä 21 605 ! - j 7 607 i - I - 29 212 10 148; 14 279; 17 708! 18 491; 18 954 79 580 99 ; - ; - j - ; - 99 613 j 907 ; 946 ; 1 680 ; I 762 5 908 2 123; 6 212 1 7 119! 5 1 6 1; 6282 26897 35 591 ; - j 23 288 ; 14 770 ; - j - j - ! - 58 879 14 770 3 461 | 2 722 6 526 - j - | J) 95J 248 j Yhteensä 85 044 j 21 646 j 56 668 j 28 793 j 29 720 221 871 Huom. 0) (2) Luvut perustuvat tilanteeseen sopimusta tehtäessä. Monivuotisten hankkeiden tuki (A, Cb, Cc) on merkitty vuodelle, jona hanke on hyväksytty: tosiasiassa tuki jakautui useammalle vuodelle hankkeen keston mukaan. (3) Py öristy sv irheiden vuoksi summissa on pieniä eroja taulukoiden 7 ja 8 vastaaviin lukuihin. 75 Taulukko 6. Ohjelmaan hyväksyttyjen hankkeiden vuosittainen jakautuminen maittain 1990 j 1991 | 1992 j 1993 j 1994 Yhteensä Maa B D DK E F GR I IRL L NL P UK EY yhteensä A CH FL IS N S SF EFTA yhteensä Yhteensä Huom. ! 49 ! 88 ! 24 ! 61 ; 166 | 63 ; 76 j 47 ! 4 ; 49 ; 38 ! 128j 793 \ ! 23 ; 5 ; - j 2 ; 6 : 28 ; 20j 84 \ ; 877 j ! 17 ! 43 I 11 ; 30 ; 63 ; 25 ; 37 ! 16 j - ; 21 ; 25 ; 6lJ ; 19 ! 77 ; 12 ; 47 ! 80 j 29 ; 48 ; 18 ! 1 ; 23 ! 30 ; 7jJ ! 16 ; 76 j 15 j 55 ! 91 ; 34 ; 63 j 18 ! - ; 24 ; 34 ; 78j 15 71 14 57 88 31 61 17 3 22 34 84 116 355 76 250 488 182 285 116 8 139 161 422_ 349 \ 455 \ 504 \ 497 2 598 ! 16 ; - ! - j 3 ; - ! 14 ; 19J 52 \ j 401 j I 17 ; 23 ; 2 | 4 ] 20 ; 17 ; I7J 100 \ ! 555 j ! 18 ; 13 ; 2 j 4 \ 16 ! 20 ; 20J 93 \ j 597 j 19 12 1 4 16 20 20 92 93 53 5 17 58 99 96 421 589 3 019 0) (2) (3) Tässä on käytetty COMETT 11 -ohjelman aikaisen käytännön mukaista lyhennettä "EY" (Euroopan yhteisö) EY. nja EFTA:n välinen ero on ohjelman alkamisajankohdan (1990) mukainen. Hankkeet on merkitty eri maille sen mukaan, missä maassa pääsopija toimi sopimusvaiheessa. Todettakoon kuitenkin, että COMETT-hankkeet ovat luonteeltaan maidenvälisiä, ja että tyypilliseen hankkeeseen osallistuu yhteistyökumppaneita 3-6 eri maasta. 76 Taulukko 7. Tuen jakautuminen maittain ja vuosittain (tuhatta ecua) 1990 I 1991 ; 1992 j 1993 \ 1994 Yhteensä ! ! I ! 4 374 ; 898 I 1 895 j 926 ; 1 085 9 178 10 228! 2 498; 7 421 j 3 851; 4 035 28 032 2 843 | 742 ; 1 341 j 718 j 761 6 405 6 188; 1932; 4 325; 2 379; 2 497 17 321 13 743 ; 3 250 ; 7 681 ; 4 383 ; 4 389 33 445 5 478; I 271 ; 3 031 \ 1861 j 1862 13 503 8 414; 1 874 ; 4 746; 2 671; 2 717 20 422 3 6 3 3; 1 1 3 6; 2 2 8 0; 1 0 1 6] 1213 9 278 1 035 j - | 150 j - | 170 1 355 5 490; 1058; 2 765; 1435; 1487 12 235 3 344 '; 962 j 2 063 ; 1 196 ; 1 515 9 081 12 826 j 3 748 I 7 979 ) 4 294 j 4 162 33 009 77 596 j 19 369 \ 45 677 j 24 730 j 25 893 193 265 Maa B D DK E F GR 1 IRL L NL P UK EY yhteensä I i \ ! 828; 858 j 1196! 719; 2 069 j 572 ! - ; - ! - ! 2 599 \ 350 I 72 ! 179 ; 42 ; 310 ! 108 ; 1 107 ! - ; 1 680 ; 542 ; 896 682 10 93 631 5 708 4 711 432 732 3 960 2 558! 861; 2 354; 817; 704 7 295 1 836 ! 656 ! 1 629 ; 837 j 8JJ 5 768 A CH FL IS N S SF EFTA yhteensä Yhteensä 7 448 \ I 85 044 j 2 278 \ 10 991 \ ; 21 647 j i 56 668 j 4 062 \ I 28 792 j 3 827 28 606 29 720 221 871 77 Taulukko 8. Tuen jakautuminen maittain ja ohjelmalohkoittain (tuhatta ecua) Lohko A | Ba/Bb/Bc j Ca Cb/Cc D Yhteensä Maa B D DK E F GR I IRL L NL P UK EY | | j | 1 035 j 2 817 ; 1 410 \ 3 745 ; 172 9 178 3 937 j 11 504 ; 3 089 ; 8 719 ! 784 28 032 675 j 2 315! 595 ! 2 645; 174 6 405 2 505; 7 510; 2 088; 4 633! 584 17 321 4 265! 13 083; 3 995; 10 968! 1134 33 445 1 890 ! 5 621 ; 1 603 ! 4 089 ! 300 13 503 2 753 ; 7 496 ; 2 575 ; 7 015 ! 583 20 422 690 ! 3 605 ; 1 262 ! 3 518 ; 120 ; 105 ; 45 \ 1 065 ; 204 20 9 279 1 355 1 455 ! 3 804 ; 1 685 ! 4 963 ; 328 12 235 1 350 ; 3 687 ; 1 195 ; 2 470 ! 379 9 081 3 860 j 14 036 j 3 347 j 10 679 ! 1 087 33 009 24 535 I 75 584 \ 22 889 \ 64 509 \ 5 748 193 265 yhteensä ! ! I ! A CH FL IS N S SF 735 ; 2 624 ; 826 \ 1 336 ; 187 5 708 1 130 ; 1 321 ; 867 ; 1 390 ; 150 ; 159 ; 52 ; 210 ; 30 ; 70 ; 200 ! 240 ! 930 ; 1 187 i 477 I 1 318 ! 2 - 53 47 4 711 432 732 3 959 888; 2 357; 998; 2 811; 241 7 295 685 j 2 251 j 740 \ 1 845 ; 248 5 768 EFTA yhteensä Yhteensä 4 677 j ! 29 212 j 10 003 j ! 4 008 \ \ 85 587 ! 26 897 j 9 140 j ! 73 649 j 778 28 606 6 527 221 871 78 Liite 2. Maakohtainen yleiskatsaus Seuraavilla sivuilla on lyhyt osallisiujamaakohtainen yleiskatsaus COMETT-ohjelmasta. Lisätietoja löytyy COMETTin kansallisista loppuarvioinneista samoin kuin valvontatoiminnan yhteydessä laadituista 'Kansallisista profiileista' ja 'Alueellisistaprofiileista'. Maajärjestys on sama kuin liitteen 1 taulukoissa. BELGIA Väkiluku 10,02 miljoonaa, väestötiheys 328,4, BKT/henkilö 16,2 ppp YHTEENVETO: BELGIA (1990-94)' Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 3 4 1 035 000 1 030 2 530 580 45 137 12 2 12 286 340 1 409 500 2 765 000 980 000 171 558 9 177 978 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Korkean asteen koulutuksen ja yritysten välisestä yhteistyöstä ei ole säädetty erikseen. Perustuslain mukaisen hallinnon hajauttamisen mukaisesti tällaisten asioiden käsittely kuuluu pääasiassa alueille eikä keskushallinnolle. Tämän johdosta lainsäädännön tavoitteiden ja tosiasiallisten mahdollisuuksien ristiriitaisuus asettavat alueet eriarvoiseen asemaan. • Ohjelmia ja toimenpiteitä ovat: (1) ne, joita on aikaisemmin hoitanut Teollisuuden ja maatalouden tieteellisen tutkimuksen edistämislaitos; yksi näistä tukee 50 prosenttiin asti teollisuuden soveltavaa tutkimusta, johon osallistuu usein myös korkean asteen oppilaitoksia, (2) Elinkeinoelämän ja korkeakoulujen yhteistyötä edistävän säätiön toiminta, (3) insinööriopistojen tarjoama täydennyskoulutus, (4) 11 yhteistutkimuskeskuksen tutkimustyö, jota elinkeinoelämä osittain rahoittaa ja joka liittyy läheisesti korkeakoulujen toimintaan, (5) kansallinen tiedepoliittinen neuvosto, johon kuuluu sekä elinkeinoelämän että korkeakoulujen edustajia, (6) alueelliset teknologian edistämisohjelmat. • Korkeakoulujen opetushenkilöstö voi käyttää enintään 20 prosenttia työajastaan ulkopuoliseen konsulttityöhön. Muissa korkean asteen oppilaitoksissa tällaista mahdollisuutta ei ole. Flaaminkieltä koskeva lainsäädäntö säätää täydennyskoulutuksen rahoituksesta perustoimintana. Kullakin korkeakoululla tarpeita silmälläpitäen. on oma, yleensä sisäinen teollisuuslinkkinsä, jota on kehitetty omia Tämän taulukon (muiden vastaavien taulukoiden) rivit viittaavat seuraaviin ohjelmalohkoihin: UETP. t: lohko A; Yhteiskoulutushankkeet: lohko Cb (kurssit ja materiaalit mukaanlukien); Opiskelijat: lohkot Ba+Bb; Kokeiluluontoiset hankkeet: lohko Cc kurssit ja materiaalit mukaanlukien); Stipendiaatit: lohko Bc; Kurssit: lohkon Ca tukemat kurssit; Tukitoimenpiteet: lohko D 79 Järjestelmällinen harjoittelijavaihto ei ole yleistä korkeakouluissa, mutta sen sijaan yhä tärkeämpää muille korkean asteen oppilaitoksille. • Ammatillisia kursseja järjestävät pääasiassa työmarkkinajärjestöt. Korkean asteen koulutusta tarjotaan kuitenkin lähinnä vain teknillisillä aloilla. Korkean asteen oppilaitosten johtokunnissa on jonkin verran elinkeinoelämän edustajia. Monissakorkean asteen oppilaitoksissa, erityisesti muissa kuin korkeakouluissa, toimii opettajina yritysten edustajia. Suurilla yrityksillä on henkilöstöä yhteyksien pitämiseksi korkeakouluihin, etenkin tutkimusosastoilla. Elinkeinoelämä kustantaa noin 10 prosenttia korkeakoulujen tutkimusbudjetista. 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • COMETT I -ohjelman korkea osallistuvuus on laskenut kymmenestä kolmeen prosenttiin vuosien 1993-94 aikana. Elinkeinoelämän osallistuminen on myös taantunut. Viime aikoihin asti ranskankieliset korkeakoulut eivät osallistuneet ohjelmaan täysipainoisesti - alueella oli vain yksi Liègen alueelle ja opiskelijavaihtoon rajoittunut UETP. Uusi 'Wallonie-Bruxelles' -UETP lupaa tosin osapuolien parempaa liittämistä COMETTin toimintaan. Alueellisia UETP:itä on runsaasti, erityisesti flaaminkielisillä alueilla. UETP:t saavat kansallisilta viranomaisilta vain vähän rahallista tukea. Hankkeiden kansainvälisyys on ollut korkealla tasolla. 3. Verkottuminen • Ranskankielisen alueellisen UETP-verkoston tutkitut yritykset ja opiskelijat suhtautuivat jokseenkin lisäarvoon. Vain 9 prosenttia yrityksistä suhtautui myönteisesti koulutustarpeiden kielteisesti selvitystoimintaan; 35 prosenttia suhtautui siihen kielteisesti. Noin 24 prosenttia piti UETP:ta hyödyllisenä koulutustarpeiden välittämisessä kouluttajille. Yleisesti ottaen elinkeinoelämä näkee UETP:t neuvonantajina uroopan laajuisissa hankkeissa ja yhteyskanavana korkeakouluihin päin. • UETP:iden suurin merkitys liittyy niiden kansainvälisyyteen: 30 prosenttia vastanneista ilmoitti tietoisuutensa kansainvälisten kumppanuuksien tarjoamista eduista lisääntyneen, 37 prosenttia oli saanut niistä virikkeen osallistua eurooppalaisiin hankkeisiin. Yrityshenkilöstöstä 57 prosenttia ja opiskelijoista 78 prosenttia katsoi, että COMETT paransi yrityskulttuurin eurooppalaista ulottuvuutta. • Toimialakohtaisia UETPritä pidettiin alueellisia UETP:itä parempina koulutustarpeiden selvittämisessä sekä liikkuvuuden edistämis-ja rekrytointitoiminnassa. • UETP:t ovat työskennelleet useimpien taloudellisten ja korkeakoulumaailman laitosten kanssa ja luoneet synergiaa kannustamalla niitä yhteistyöhön ja samalla työstämällä alueellisia ja kansallisia hankkeita. • UETP:iden suurimmat vahvuudet ovat säännöllinen tiedonvälitys, liikkuvuuden edistäminen, neuvonta eurooppalaisissa hankkeissa, pyyntöihin vastaaminen ja asema korkeakoulujen ja yritysten yhteyspisteenä. Heikkouksina mainittiin, että huonojen markkinointiresurssien johdosta UETP. t eivät ole tarpeeksi tunnettuja, niiden koulutustarpeiden analysointikyvyt ovat huonot ja ne tietävät teknologiasta varsin vähän. 4. Liikkuvuus • Liikkuvuuden käsite tunnetaan huonosti Belgiassa samoin kuin opiskelijoiden sijoittaminen yrityksiin osana opiskelua. Ajatus on kuitenkin saavuttamassa laajempaa kannatusta. COMETT-ohjelman alussa opiskelijoita tuli Belgiaan paljon enemmän kuin sieltä lähti opiskelijavaihdon puitteissa, mutta määrät ovat tai nyt tasaantuneet. Useimmat belgialaiset opiskelijat suorittavat harjoittelujaksonsa Saksassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa. • Yrityksiltä, korkeakouluilta ja opiskelijoilta saatiin lähes sataprosenttisesti myönteistä palautetta liikkuvuudenedistämistoimenpiteistä. Erityisestipienemmätkorkeakoulutkäyttivätharjoittelijavaihtoaensi vaiheena kansainvälistymiseen ja itsensä tunnetuksi tekemiseen Euroopassa. Sen ansiosta ne pystyivät saattamaan opetuksensa ajan tasalle ja tarjoamaan houkuttelevampia vaihtoehtoja mahdollisille opiskelijoille. • Yritykset eivät enää pidä harjoittelijoiden palkkaamista "hyväntekeväisyytenä" vaan molempia osapuolia hyödyttävänäsopimuksena. Yrityksetehdottavatsäännöllistäharjoittelijavaihtoa. Harjoittelujaksojenehdot, työohjelmat ja kestot ovat parantuneet. • Kohtalaisen hyvästä osallistumisesta huolimatta henkilöstön liikkuvuutta ei vieläkään katsota hyödynnettävän tarpeeksi. Ulkomaille sijoitettavat ovat useimmiten belgialaisten soveltavan tutkimuksen laitosten henkilöstöä. 80 5. Koulutus • Tutkimuksen koulutuskurssien kehitystä koskevasta palautteesta 45 prosenttia oli myönteistä. Kansainvälisen ulottuvuuden lisäarvo oli hyvin tärkeä. Hankkeita muokattiin innovatiivisesti uuteen uskoon multimedian ja kouluttajien kouluttamisen avulla. • Noin 68 prosenttia vastanneista katsoi, että koulutuksen laatu ja taso oli parantunut, ja 57 prosenttia oli sitä mieltä, että yrityskulttuuriin oli saatu eurooppalainen ulottuvuus. 49 prosenttia mainitsi paljon laajemman tietomäärän saatavuuden kurssien kehittämisessä,46 prosenttia mainitsi teknologian paremman saatavuuden ja 40 prosenttia mainitsi työn laadun paranemisen. COMETT paransi paitsi koulutuksen laatua myös sen valikoimaa. 6. Yleisvaikutus • Vain 15 prosenttia yrityksistä oli sitä mieltä, että COMETT oli muuttanut niiden asennoitumista korkeakouluihin. Kuitenkin 40 prosenttia oli käyttänyt toimintaa osana kansainvälistymisstrategiaa. Yritysten mielestä COMETTia olisi mainostettava paljon laajemmin; se ei ollut tarpeeksi tunnettu. • Sijoitetuista 96 prosenttia ja koulutetuista 80 prosenttia oli tyytyväisiä. Kansainvälistymisvaikutus korkeakouluissa (etenkin pienissä ja erikoisalojen korkeakouluissa) oli huomattava. • Kaiken kaikkiaan yritykset katsoivat, että COMETT oli vaikuttanut myönteisesti kansainvälistymiseen (54 prosenttia) teknologiaan (35 prosenttia) ja työn laatuun (28 prosenttia). 32 prosentin mielestä ohjelmasta oli alueellista hyötyä ja 18 prosentin mielestä valtakunnallista hyötyä. • COMETT sai osallistujat tietoisiksi Euroopan laajuisista mahdollisuuksista ja kansainvälisen yhteistyön potentiaalista. SAKSA Väkiluku 80,27 miljoonaa, väestötiheys 224,9, BKT/henkilö 18,3 ppp YHTEENVETO: SAKSA (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ. 19 8 3 937 000 4 447 11 096 640 48 357 33 5 44 407 250 3 089 000 6 426 500 2 292 185 783 644 28 032 219 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ja toimenpiteet • Korkean asteen koulutuksen 3. puitelaki vahvistaa korkean asteen koulutuksen eri osatekijöiden rakenteen. Suuri osa korkean asteen koulutuksesta ja siihen liittyvästä T&K-toiminnasta rahoitetaan osavaltiotasolla. • BMFT edistää ja tukee korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyötä muun muassa rahoittamalla teknologian siirtoon liittyvän koulutusta ja kehittämällä korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyöryhmiä. Myös T&K-henkilöstön palkkaamista PK-yrityksiin tuetaan. Osavaltioilla on myös omat ohjelmansa. • Viime vuosikymmenen aikana korkean asteen oppilaitokset ovat yhä enemmän ryhtyneet tekemisiin teknologian siirron kanssa; useilla niistä on keskustoimisto ja täysipäiväistä henkilöstöä neuvonta- ja 81 tukipalvelujen tarjoamiseksiomallehenkilöstölleenjayrityksille. Ammattikorkeakoulut(Fachhochschulen) ovat kehittäneet erityisen hyviä alueellisia ja elinkeinoelämän toimintoja. Koulutusohjelmiin sisällytetään yhä enemmän yritysharjoittelua. Korkeakoulujen ja yritysten välillä on runsaasti yhteyksiä. Fraunhofer- instituutit ovat auttaneet kaventamaan korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän välistä kuilua. Alueellisia teknologian siirrosta vastaavia laitoksia on perustettu osavaltion tasolla. Ammattiliitoilla on usein oma teknologiansiirtotoimisto. • Kauppa- ja teollisuuskamareilla on yhteistyösopimuksia korkean asteen oppilaitosten, erityisesti ammattikorkeakoulujen kanssa muun muassa tutkimuksen, teknologian ja täydennyskoulutuksen alalla. Monet elinkeinoelämän perustamat säätiöt ja tutkimusyhdistykset tukevat ja rahoittavat korkeakoulujen ja yritysten yhteistoimintoja. Elinkeinoelämä kattaa 2—3 prosenttia korkean asteen koulutuksen tutkimustoiminnan ulkoisesta rahoituksesta. 2. COMETT-ohiclman kansallinen kehitys • Saksa oli hyvin haluton osallistumaan COMETT I -ohjelmaan, ja tuloksena oli huono maantieteellinen ja teknologinen kattavuus - vain 2 alueellista, 2 sekamuotoista ja 7 toimialakohtaista UETP:tä. Vuoden 1992 hakukierroksella Saksan tilanne muuttui, ja tuloksena oli 27 alueellista UETP. tä, jotka kattoivat kaikki alueet, ja kaikki osavaltiot muodostivat suoran yhteyden COMETT-ohjelmaan. Saksan kansallisessa profiilissa todetaan, että toimialakohtaiset UETP:t ovat olleet vastuussa kansainvälisestä tiedon ja teknologian siirrosta ja että ne ovat olleet aktiivisempia täydennyskoulutuksessa. 3. Verkottuminen • Alueelliset UETP. t ovat varmistaneet jatkuvan yhteistyön korkeakoulujen, yhdistysten ja yritysten kesken. Tämän ansiosta alueen elinkeinoelämä on pystynyt käyttämään muita eurooppalaisia koulutus- ja tiede- ja tutkimusohjelmia. Lisäksi UETP:t edistävät korkean asteen oppilaitosten suurempaa sitoutumista täydennyskoulutukseen ja kehittävät korkean asteen koulutuksen ja täydennyskoulutuksen kursseja sekä lyhyitä kursseja. • Niiden vahvuuksiaovat:(l) osallistujat joka puolelta Saksaa, (2) vaihtojen rahoitus, vaihtopaikkojen välitys ja opiskelijoiden tukiverkko, (3) keskikokoisten yritysten saattaminen eurooppalaisen yhteistyön piiriin, (4) eurooppalaisten kumppanien jatkuvasti lisääntyvän yhteistyön edistäminen julkaisemalla säännöllisiä tiedotteita, osallistumalla alan messuille ja niin edelleen. (5) Ca-kurssien (lyhytkurssien) toteuttaminen ja suurten maidenvälisten hankkeiden koordinoiminen. • Niiden heikkouksia ovat: (1) vain yksi UETP 27:stä on juridisesti riippumaton, (2) PK-yrityksiltä toivotaan voimakkaampaa osallistumista; samoin kaivataan T&K-toimintaan liittyvää koulutusta PK-yrityksille. 4. Liikkuvuus • COMETT II -ohjelman puitteissa opiskelijamäärät ovat nousseet muiden suurien EU-jäsenmaiden tasolle, ja tasapaino maasta lähtevien ja maahan saapuvien välillä on saavutettu. Saksan osallistumista pidetään kaikin tavoin onnistuneena. Kiinnostus henkilövaihtoja kohtaan on kuitenkin ollut vähäistä, etenkin yrityksissä. • Liikkuvuuden edistämistoimenpiteet antavat nuorille opiskelijoille myönteisiä kokemuksia käytännön työharjoittelusta Euroopassa, milläonkerrannaisvaikutuksiakorkeakoulujenjayritysten yhteistyölle. Nämä opiskelijat voivat myöhemmin edistää innovatiivisten ideoiden tuomista etenkin PK-yrityksiin. Vaikka opiskelijoiden työpaikkaharjoittelu yrityksissä on toteutettu onnistuneesti, henkilövaihtotoiminta (Bc) on vielä kehittymätöntä. Opiskelijoiden halukkuus suorittaa käytännön työharjoittelua ulkomailla on lisääntynyt merkittävästi. • Yrityksillä on ollut hyviä kokemuksia eurooppalaisista korkeakouluista tulevista harjoittelijoista. Tämä varmistaa sen, että yritykset ovat jatkossakin halukkaita tarjoamaan harjoittelupaikkoja. Uudet osavaltiot voivat kuitenkin tarjota niitä vain vähän. • Henkilövaihtoja korkeakoulujen ja yritysten välillä vaikeuttavat paitsi eräät lainsäädännölliset ehdot myös käytännön työharjoittelun sisällön suunnittelu. Henkilövaihto ei ole yrityshenkilöstölle taloudellisesti houkuttelevaa, ja koska se edellyttää pitkäaikaista vapautusta omasta työstä, henkilövaihtojen määrä on lähes olematon. 82 5. Koulutus • Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyö koulutusalalla on edelleen kehittymätöntä. Saksalaisten laitosten lisääntyvä merkitys eurooppalaisten kurssien ja kokeiluluontoisten hankkeiden koordinoinnissa osoittaa, että COMETT-ohjelman lähestymistapa on omaksuttu yhä laajemmalti. COMETT-hankkeet täydentävät tarkoituksenmukaisesti olemassaolevia suunnitelmia tietyillä aloilla kuten ympäristönsuojelussa ja niin edelleen. • COMETT-aloitteet Saksassa laajentavat saatavilla olevan koulutuksen tarjontaa, etenkin EU:n sisämarkkinoita koskevissa aiheissa. Saksalaisten osallistuminen lyhyisiin koulutuskursseihin ei ole juurikaan muuttunut COMETT 11 -ohjelman aikana. Huolimatta yritysten hyvästä osallistumisesta kursseilla on pitäydytty perinteisiin opetusmenetelmiin. Kurssit ovat täydentäneet muita EY:n ohjelmia hyvin. Yhteiskoulutusohjelmien tilanne on heikentynyt. Saksassa on järjestetty neljä kokeiluluontoista hanketta. • Alueellista tasapuolisuutta edistäviä toimenpiteitä sovellettiin uusien osavaltioiden yhdentymisen vauhdittamiseksi avustamalla niitä tarjousten laatimisessa ja tukemalla opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja sekä opintomatkoja, konferensseja, korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä koskevia tutkimuksia ja niin edelleen. 6. Yleisvaikutus • Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä koskeva keskustelu on vilkastunut merkittävästi. COMETT-ohjelma on ollut tässä osallisena. Keskeisiä teemoja ja toimenpiteitä olivat (1) korkean asteen oppilaitoksille tulevaisuudessa asetettavat vaatimukset Euroopan yhdentymisen yhteydessä, (2) korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyön molemminpuolisen hyödyn näkökohdat, (3) uudet opetuskäsitteet kasvavien opiskelijamäärien vaikutuksena, (4) korkeakoululaitoksen uudelleenjärjestely valmistumisaikojen lyhentämiseksi, ja yrityshenkilöstön käytännön taitojen vaatimuksia, (6) ulkomailla suoritettujen opintojen ja tutkintojen tunnustamisen edistäminen, (7) korkean asteen oppilaitosten entistä tärkeämpi osa täydennyskoulutuksessa, (8) teknologian siirron keskuksissa COMETT-ohjelman maidenvälisen yhteistyön edistäminen Euroopassa, (9)yhteyksienrakentamisenmahdollistaminenT&K-toiminnanjatäydennyskoulutuksen välille UETP:iden ja teknologian siirron keskuksien yhteistyön kautta etenkin PK-yritysten eduksi. (5) korkean asteen opetuksen suuntautuminen kohti ammatinharjoittajien TANSKA Väkiluku 5,16 miljoonaa, väestötiheys 119,8, BKT/henkilö 16,6 ppp. YHTEENVETO: TANSKA (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 3 2 909 24 54 9 2 [2 675 000 2 142 310 172 970 595 000 1 647 000 998 330 173 972 6 404 582 83 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Ennen toista maailmansotaa maan korkean asteen koulutus oli keskittynyt Kööpenhaminan seudulle; sodan jälkeen perustettiin uusia korkeakouluja Ârhusiin, Odenseen, Âlborgiin ja Roskildeen. Tekniikan opiskelu ja tutkimustoiminta laajeni Tanskan teknillisestä koulusta Âlborgiin. Tanskan tekniikan instituutti tekee myös runsaasti sovellettua tutkimusta. • Vuoden 1990 laki elinkeinoelämän edistämisestä loi lainsäädännöllisetpuitteetyksityisyritystenjajulkisten • laitokset - tutkimuslaitosten välisen yhteistyön lisäämiselle. Itsenäiset tutkimukseen painottuvia palveluja - tekniikan palveluverkot elinkeinoelämälle. Teollisuustutkijaohjelma myöntää apurahoja vuosittain noin viidellekymmenelle väitöskirjan ja yritysten yhteistyöhankkeissa. Tanskan tutkimusakatemia tukee myös väitöskirjoja elinkeinoelämän alalta tekeviä opiskelijoita. Erilaiset T&K- ohjelmat edistävät korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä tietyillä toimialoilla. tekijälle korkean asteen koulutuksen tarjoavat • Useimmat korkeakoulut tekevät tiiviisti yhteistyötä elinkeinoelämän kanssa. Tiedepuistoja on neljä. 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • Kiinnostus COMETT-ohjelmaan oli suurta vuonna 1990, mutta vuodesta 1991 se on laantunut keskitasolle. COMETT-tiedotustoimisto on tehnyt hyvää työtä korkean asteen oppilaitosten ja yritysten kanssa. Alborgissa kesäkuussa 1993 pidetty korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä käsitellyt kansainvälinen konferenssi oli merkittävä menestys. 3. Verkottuminen • Viisi UETP:tä oli toiminnassa COMETT 11 -ohjelman aikana (kolme alueellista ja kaksi toimialakohtaista - koulutusteknologiat ja kuljetus), kun niitä COMETT I -ohjelman aikana oli kaksi. UETP:iden menestys näyttää riippuvan isäntäorganisaatioiden tavoitteista, siis toisaalta T&K-tulostensiirrostaelinkeinoelämään ja toisaalta tutkimuksesta ja opiskelijoiden koulutuksesta. • Paikallisessa elinkeinoelämässä työskentelevät ovat parantaneet UETP. n jäsenoppilaitoksista valmistuneiden opiskelijoiden arvostusta, lisänneet kiinnostusta korkeakoulujen tutkimushenkilöstön työskentelemiseen yrityksissä, toteuttaneet koulutusohjelmia ja avanneet kanavia, joiden kautta yritykset saavat käyttöönsä korkeakoulujen tietoa, sekä kehittäneet laajempaa korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä. • UETP:t, jotka keskittyivät vain opiskelijoiden harjoittelijavaihtoihin ja joiden toimintaan yritykset eivät osallistuneet pitkäjänteisesti, ovat osoittautuneet paljon heikommiksi, mutta ne ovat silti hyödyttäneet niin opiskelijoita kuin yrityksiäkin. • Alueelliset UETP:t eivät ole tehneet koulutustarpeiden selvitystyötä. Yritykset joko eivät pidä UETP:iden henkilöstöä pätevinä siihen tai ovat sitä mieltä, että selvitystyö pitäisi hoitaa yrityksen sisäisesti. Yksi toimiala-UETP on laajasti selvittänyt koulutustarpeita toimintansa perustaksi. • UETP:idenvahvuudetoIivat:(l) Euroopan laajuisen UETP. iden välisen verkoston jäsenyys: hyvät yhteydet Pohjois-Eurooppaan, heikot yhteydet etelään. • Heikkouksia olivat: (1) taloudellinen pohja puuttuu, (2) useimmat UETP:t ovat saaneet yhteyden elinkeinoelämään vain epäsuorasti ja satunnaisesti, (3) epävarmuus on johtanut henkilöstön vaihtuvuuden lisääntymiseen ja sitä kautta verkoston heikentymiseen, (4) yritysten osallistuminen on vähäistä ja satunnaista. 4. Liikkuvuus lähettämistä, ja vain 8 prosenttia opiskelijan Harjoittelijavaihdoista 88 prosenttia oli opiskelijan vastaanottamista. Henkilövaihtoja tapahtui vain 24, ja näistä 87 prosentissa oli kyse lähettämisestä. Opiskelijoiden harjoittelijavaihtojen ansiosta yrityksistä on tullut avoimempia, joskin opiskelijoiden tason valvontaa lienee syytä tehostaa. Toteutuneet henkilövaihdot ovat olleet hyvin onnistuneita. 5. Koulutus • Lyhytkursseja (Ca) järjestettiin 16 ja pitkäkestoisia hankkeita (Cb) 9. Jälkimmäisessä ryhmässä yritysten ja liittojen osallistuminen oli aktiivista ja avointa, ja etäoppimismenetelmiä käytettiin runsaasti. tieto- ja Kokeiluluontoisia hankkeita (Cc) käynnistettiin kaksi; toisessa pyrittiin kehittämään 84 viestintätekniikan käyttöä avoimessa opetuksessa koulutusmateriaaleja kuljetusalalle. ja etäopiskelussa, toisessa taas kehitettiin • Selvästiosoitettavatkoulutustarpcetomaavienorganisaatioidenkehittämätkoulutushankkeetovattoimineet hyvin, ja ne ovat vahvistaneet osallistujien välistä yhteistyötä. Kursseja ei ole voitu markkinoida yhteistyöryhmän ulkopuolelle. Hankkeiden käynnistyttyä koulutuksen kysyntä oli odotettua pienempi. Konsultointiyritysten hankkeet erikoisaloi I la ovat onnistuneet parhaiten, koska (a) hankkeet ovat laajempia ja niissä on enemmän Euroopan laajuista yhteistyötä, (b) hankkeiden johtajilla on koulutusalan osaamista ja mainetta, (c) hankeorganisaation ja loppukäyttäjän yhteistyö on läheisempää. • Koulutuksen kysyntä on muuttumassa; yritykset ajavat alas koulutusosastojaan ja siirtyvät yleisestä koulutuksesta työtehtäviin ja yritykseen suuntautuvaan tuloslähtöiseen koulutukseen. Koulutuksesta on tulossa talonsisäistä mittatilaustyötä. Yksi UETP ryhtyi kehittämään koulutusta sen jälkeen, kun T&K - yhteydet olivat johtaneet läheisempään yhteistyöhön yrityksen kanssa. • COMETT-laatu on hyvä, mutta toiminnan laajuus on alhainen. Alueellisella tasolla viranomaiset kuitenkin tukevat koulutusta talouskehityksen vauhdittamiseksi. COMETT on vaikuttanut tähän muutokseen. 6. Yleisvaikutus • Tanskan kansallisessa kertomuksessa todetaan, että "Ohjelma ei ole koskaan tehnyt varsinaista läpimurtoa. Opiskelijoiden harjoitteluvaihto-ohjelma on menestynyt parhaiten. On myöskin ilmennyt, että tarvitaan enemmän kansallisen tason koordinointia. " Kansallisessa loppuarvioinnissa todetaan samaan tapaan, että kansallinen sitoutuminen ja tuki on ollut "hyvin vaatimatonta". Tämä on vaikuttanut COMETT-toimintaan. Toiminta pitäisi saattaa jonkin ministeriön alaisuuteen, olisi tehtävä selkeä vastuunjakoja perustettava tiedotuskeskus. • COMETT-ohjelmasta on ollut hyötyä erityisesti korkeakouluille ja teknisille opistoille. Tärkein päämäärä on ollut teollisuusalojen osaamisen ajanmukaistaminen sekä korkean teknologian koulutuksen korostaminen. COMETT-ohjelma on kuitenkin vain yksi monista hallinnon työkaluista. • Tanskassa COMETT on sekä tukenut täydennyskoulutuslakia ja teollisuustutkijaohjelmaa että saanut niiltä tukea, joten jonkin verran synergiaa on syntynyt. ESPANJA Väkiluku 39,06 miljoonaa, väestötiheys 77,4, BKT/henkilö 11,96 ppp. YHTEENVETO: ESPANJA (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 12 6 2 595 82 244 21 2 33 2 505 000 7 025 867 484 470 2 088 200 3 633 050 l 000 000 584 018 17 320 605 85 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ja toimenpiteet • Ley de Reforma Universitaria (1983) määritteli puitteet korkeakoulujen ja yksityisen sektorin täysimittaiselle yhteistyölle tutkimushankkeissa ja koulutuksessa, mutta vain kutakin korkeakoulua säätelevän erillislainsäädännön puitteissa. • Vuosina 1984 ja 1986 säädetyt lait sisälsivät virallisen hyväksynnän opetushenkilöstön osallistumiselle korkeakoulujen ja yritysten yhteishankkeisiin. • Vuonna 1986 Ley de Fomento y Coordinaciôn General de la Investigaciôn Cientlfica y Técnica avasi tien julkisen ja yksityisen sektorin yhteisille hankkeille kansallisella ja kansainvälisellä tasolla. • Pian National de Investigaciôn Cientlfica y Desarollo Tecnolôgico -suunnitelman (1988) puitteissa toteutettiin seuraavat toimenpiteet: luotiin 74 teknologian siirron yksikköä (OTRI) enimmäkseen korkeauluihin ja julkisiin tutkimusyksiköihin • • perustettiin PRTRI -ohjelma nopeuttamaan tekniikan innovaatioiden soveltamista elinkeinoelämään • käynnistettiin (Proyectos Concertados) T&K-toiminnan yhteishankeohjelma edistämiseksi elinkeinoelämässä ryhdyttiin tukemaan tutkimushenkilöstön vaihtoa tutkimuslaitosten ja yritysten välillä • • Yritysten T&K-osastoilla tehdystä työstä tehdään yhä useammin väitöskirjoja. Vastaavasti korkean asteen oppilaitosten tutkintovaatimuksiin sisällytetään yhä useammin harjoittelujakso yrityksessä. 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • Kiinnostus maidenvälisiin henkilövaihtoihin on lisääntynyt nopeasti. Kiinnostus koulutuskursseihin ja multimediatoimintoihin on ollut vähäisempää. Vuonna 1990 hankehakemuksia tehtiin vähemmän kuin COMETT I -ohjelman aikana, mutta määrä lisääntyi vuosina 1991 ja 1992 UETP:iden toiminnan ansiosta. Hankkeiden hyväksyttävyys ja laatu on parantunut COMETT II:n aikana. Espanjalaisten osallistuminen muunmaalaisten johtamiin hankkeisiin on myös lisääntynyt. • Useimmat Espanjan korkeakoulut ja noin 800 yritystä ovat osallistuneet COMETT II -ohjelmaan; yritykset ovat olleet aktiivisempia kuin COMETT I:n aikana. Liitot ovatmyösolleetaktiivisempia. Maantieteellisesti katsoen keskinen pohjoinen alue on ollut paljon vahvempi kuin keskinen eteläinen alue; alueelliset kehitysorganisaatiot ovat muodostaneet erityisen vahvan rungon ohjelman toteutumiselle pohjoisessa. Keskisen eteläisen alueen toimintaa on pyritty kehittämään alueellisen tasapuolisuuden edistämistoimilla. 3. Verkottuminen Espanjassa on 12 alueellista, 5 toimialakohtaista ja yksi sekamuotoinen UETP; ne ovat keskittyneet pohjoiseen ja itään, mikä heijastaa alueellisen teollistumisen tasoa. UETP:istä 8 on perustettu yleishyödyllisinä säätiöinä. • Alueelliset UETP. t ovat toimineet EY:n ohjelmien tiedotus-ja hallintajärjestelminä erityisesti inhimillisten harjoittelujaksoja voimavarojen korkeakouluopiskelijoille. Yhdessä toimialakohtaisten UETP: iden kanssa ne ovat tarjonneet kansainvälisen näkökulman tekniikan koulutukseen, koulutusjaksoja yrityksissä, uusia ja dynaamisia koulutusmateriaaleja ja niin edelleen. kansainvälisiä koulutuksen järjestäneet alalla ja ja • UETP:t ovat auttaneet yrityksiä tekemällä koulutustarpeiden selvityksiä ja osoittamalla sopivia menettelytapoja, avustamalla koulutussuunnitelmien laatimisessa ja koulutusvaihtoehtojen valinnassa, laatimallayhteenvetojaeriyritystutkimuksistajakehittämälläniiden tulosten perusteellakoulutusohjelmia. Nämä toimenpiteet ovat olleet erityisen tärkeitä Espanjan PK-yrityssektorilla. • UETP:t ovat merkittävästi edistäneet jäsentensä, erityisesti PK-yritysten, maidenvälisten yhteyksien luomista. Yritykset ovat myös päässeet osallisiksi yleiseurooppalaisista koulutushankkeista ja laajemmasta kansainvälisestä näkökulmasta ottamalla vastaan ulkomaisia opiskelijoita. • Toimiala-UETPiden ansiosta maidenvälinen näkökulma on korostunut. Niiden toimintaan on kuulunut eurooppalaisten työryhmien perustamista, Euroopan tason koulutusohjelmia ja korkean asteen kursseja, erikoisalojen teknologian sekä koulutuksen tarjonnan ja kysynnän selvityksiä samoin kuin kansainvälistä vertailevaa tutkimusta Espanjan tilanteesta. Ne ovat tarjonneet jäsenilleen viestintäverkon, koulutusalan tietokannan sekä keinoja kohottaa UETP:hen kuuluvien yritysten teknologista tasoa. • UETP. iden vahvuuksia ovat palvelujen laatu, eurooppalaisten koulutushankkeiden tunteminen ja hallinnollinen kokemus niistä, kansallisten ja kansainvälisten yhteyksien edistäminen, eurooppalainen imago, tietämys alueellisten ja toimialojen yritysten tarpeista, suhteet aluehallintoon ja palvelujen monipuolisuus. • Heikkouksia ovat henkilöstön riittämättömyys, rajalliset rahavarat, oikeudellisen aseman 86 epäyhdenmukaisuus, korkeakoulujen yritysharjoittelujaksoja koskevien säännöstöjen erilaisuus (vain muutamat korkeakoulut hyväksyvät harjoittelujaksot opintosuorituksiksi) elinkeinoelämän innovatiivisuuden puute, minkä seurauksena palvelujen kysyntä on heikkoa. ja 4. Liikkuvuus • Opiskelijoiden liikkuvuuden edistämisohjelmat ovat olleet hyvin tärkeitä. Ne ovat tehneet COMETT- ohjelman tunnetuksi ja kehittäneet uuden mahdollisuuden opiskelijoille hyötyä oppilaitosten ja yritysten yhteistyöstä ja parantaneet heidän ammatillisia tulevaisuudennäkymiään. Nämä opiskelijat ovat tulevaisuudessa tärkeä innovaation lähde espanjalaisissa yrityksissä. • Ohjelmien puitteissa on kehitetty teknologian siirron tietämystä, tekniikkaa ja malleja ja tuotu korkean asteen oppilaitosten ja yritysten suhteet työmarkkinaympäristöön keskittymällä ammatilliseen sijoittumiseen ja tarjoamalla uusia keinoja inhimillisten voimavarojen ylläpitämiseen ja kierrättämiseen. • Ne ovat osaltaan vaikuttaneet eurooppalaisen korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyön vertailukelpoisuuden kehittymiseen ja kielitaidon paranemiseen ja siten helpottaneet oppilaitosten ja yritysten muiden maidenvälisten yhteistyömuotojen kehittämistä. • Todellinen muutos on kuitenkin ollut vain vähäistä, vaikka jotkut korkeakoulut ovatkin hyväksyneet harjoittelujaksot opinto-ohjelmansa osaksi. Yleisesti ottaen korkeakoulut eivät ole muodollisesti hyväksyneet yritysharjoittelua akateemisten opintojen osaksi. Yritykset tarvitsevat myös selkeän lainsäädännöllisen pohjan, jolla toimia tällaisten akateemisesti hyväksyttyjen harjoittelujaksojen suhteen. 5. Koulutus • Kurssien määrä on lisääntynyt vain vähän. COMETT II -ohjelmassa kurssien laatu oli kuitenkin merkittävästi parempi. Tämä johtui kysynnän tarkemmasta määrittelystä koulutustarpeiden selvityksen kautta. • COMETT-ohjelman avulla voitiin täyttää erikoistarpeita teknologian koulutuksessa. Joissakin tapauksissa se on myös edistänyt koulutustoimintaa alueellisella tasolla ja auttanut hankkimaan rahoitusta lisätoimenpiteille. • COMETT-ohjelman puitteet koulutustoimenpiteille (maidenvälisyys, arviointi, laatuja niin edelleen) on sisällytetty muihinkin toimintoihin, esimerkiksi alueellisiin toimenpiteisiin. 6. Yleisvaikutus • COMETT-ohjelma on lisännyt keskustelua ja toimintaa sellaisilla alueilla kuin kansainvälistyminen, osaamistarpeiden selvitys ja uusien koulutusmenetelmien käyttö. Joillakin alueilla se on johtanut ensimmäisiin virallisiin yhteistyöaloitteisiin korkeakoulujen ja yritysten välillä. Muualla se on tuonut keskusteluun kansainvälisen ulottuvuuden. • COMETT-ohjelma on vaikuttanut oppilaitosten ja yritysten suhteisiin seuraavilla alueilla: (1) koulutustarveanalyysin liittäminen yritysten koulutuksen kehitystoimintaan, (2) yritysten päätöksenteon tehostaminen lisäämällä tietoa huippukoulutuksesta, (3) yritysten, erityisesti PK-yritysten, avustaminen niiden ottaessa ensi kertaa yhteyttä korkeakouluun, (4) koulutustoimenpiteiden vaikutusten ymmärtäminen yrityksissä, (5) yritysharjoittelujaksojen koulutuksellinen arvo ja kurssien käyttö teknologian siirron välineenä yrityksiin päin. Kansallisella tasolla COMETT-ohjelma on vaikuttanut näiden toimenpiteiden 'eurooppalaistumiseen' korkeakoulujen ja yritysten yhteistyössä. 87 RANSKA Väkiluku 57,21 miljoonaa, väestötiheys 105,2, BKT/henkilö 17,25 ppp. YHTEENVETO: RANSKA (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 21 10 4 265 000 5 831 12 624 370 71 469 49 3 65 459 430 3 995 000 9 468 000 1 500 000 1 133 614 33 445 414 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Lait Loi Edgar Faure (1969) ja Loi Savary (1984) loivat puitteet korkeakoulujen ja yritysten suhteille. Korkeakoulut voivat perustaa julkisia tai yksityisiä yhteisöjä yritysten kanssa. Korkeakoulujen henkilöstöä voidaan siirtää yrityksiin. Henkilöstö saa työskennellä ulkopuolisten laskuun. Yleishyödyllisiä yhteisöjä (Groupements d'Intérêt Public) perustetaan erityisesti yhteistutkimusohjelmien toteuttamiseksi. • Vuodesta 1967 lähtien kansallinen tutkimuksen edistämisvirasto ANVAR on aktiivisesti kannustanut korkeakouluja perustamaan yrityksiä. Useita korkean tason komiteoita on perustettu vauhdittamaan korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä. • Useat korkeakoulut, erityisesti Grenoble ja Compiègne, ovat perustaneet yhteistyöryhmiä tai sponsoriryhmiä ammatillisten kurssien kehittämiseksi. Yritykset ovat vahvasti edustettuina koulutusta pohtivissa toimikunnissa. Harjoittelu yrityksissä on jo nyt pakollista useimmissa tekniikan ja kaupan alan opiskeluohjelmissa. Vuoden 1971 ja lokakuun 1985 lait ovat edistäneet täydennyskoulutuksen määrän pitämistä korkeana, ja korkeakoulut auttavat tarjoamaan täydennyskoulutusta. • Suurilla yrityksillä on 'kampusjohtaja', joka hoitaa yhteyksiä korkeakouluihin erityisesti harjoitteluvaihtojen järjestäjänä. 2. COMETT-ohjelman kansallinen kehitys • Kansallisen COMETT-komitean ja COMETT-tiedotuskeskuksen tuki on ollut avainasemassa COMETT- ohjelman kehittämisessä Ranskassa. Koulutuslainsäädäntö, joka on ollut voimassa jo yli 20 vuotta, on myös ollut ensiarvoisen tärkeä. Samoin korkean asteen oppilaitosten ja yritysten vahva motivoiminen UETP:iden kautta on ollut tärkeää. laski (28 prosenttista 21 prosenttiin) vuoden 1990 Ranskan osallistuminen COMETT-ohjelmaan hakukierroksella etupäässä siksi, että muut maat alkoivat päästä samalle tasolle. Vuosina 1993 ja 1994 Ranska kuitenkin tuotti suurimman määrän ehdotuksia kaikista osallistujamaista. 3. Verkottuminen Vuosien 1990 ja 1992 hakukierrosten tuloksena perustetuista 31:stä ranskalaisesta UETP:stä 21 on alueellisia ja 10 toimialakohtaisia. Alueellisista UETP:istä seitsemän toimipaikkana on Conseil Régional ja yhdeksän toimipaikkana Chambre de Commerce et de l'Industrie. Kaiken kaikkiaan UETP-verkosto toimii hyvin, ja sille ennustetaan pitkää ikää. Tiedotuskeskuksen ja kansallisten viranomaisten aktiivinen tuki on ollut verkoston kehittymiselle tärkeää. • UETP:idenpäävahvuudetovattoimiminen ohjelman käyttäjien kohtauspaikkana jatiedon lähteenä. Neovat muuntaneet uusia ideoita eurooppalaisiksi hankkeiksi: Euroopan laajuisesta osallistujien verkostosta on ollut tässä suurta apua. • Niiden suurin heikkous on pienestä koosta ja pitkäaikaisen rahoituksen epävarmuudesta johtuva hatara taloudellinen rakenne. Hankkeilla on rajalliset henkilöresurssit, ja niiden näkyvyys on ollut alhainen. 4. Liikkuvuus • Korkeakouluilla onollutpaljon enemmän vaikeuksia osallistua opiskelijoiden harjoittelijavaihtotoimintaan kuin tekniikan alan oppilaitoksilla. 'Bac +2' -oppilaitokset ovat osallistuneet hyvin rajoitetusti. • Opiskelijoiden harjoitteluvaihdoista on käyttökelpoisuutensa ja helppoutensa ansiosta ollut suurta hyötyä yrityksille, erityisesti PK-yrityksille. Ne ovat luoneet eurooppalaista perspektiiviä, tuoneet uutta osaamista yrityksiin ja lisänneet tietoisuutta henkilöresurssikysymyksistä sekä tuoneet asiantuntemusta tietynlaisiin hankkeisiin kuten teknologian siirtoon. Harjoitteluvaihdon kautta opiskelija on saanut työtä ja parantanut kielitaitoaan. • Harjoittelijavaihdoista tulee uusien kaupallisten suhteiden ja tulevaisuuden yhteistyöhankkeiden perusta, erityisesti T&K-ohjelmissa. Valintamenettely on kuitenkin liian hidas. • COMETT-ohjelman politiikka ja käytäntö ovat vaikuttaneet ulkomaisten henkilövaihtojen vakiintumiseen ja järjestelmälliseen toteuttamiseen, erityisesti laatuparametrien määrittämisen kautta: oleskelun kesto, molempien osapuolten oikeudet ja niin edelleen. • Henkilövaihdot eivät ole olleet onnistuneita; niitä on harkittava uudelleen. 5. Koulutus • Liiallinen kunnianhimo on aiheuttanut eräitä hankaluuksia. Olemassaolevaa seminaarimateriaalia ei ole juurikaan käytetty uudelleen. Tuotteita on kaupallistettu ja levitetty heikosti. • COMETT-ohjelma on kuitenkin tuonut työhön maidenvälisen ulottuvuuden ja lisäarvoa ja tuonut inhimillisen tekijän mukaan tekniikan koulutukseen. Uusia yhteyksiä on kehitetty koulutuksen ja T&K- toiminnan välille. • COMETT-ohjelma on avannut Euroopan markkinat tekniikan koulutukselle oleellisena osana teknologian siirron tehostamista. Se on myös lisännyt alueellisten osaamiskeskusten näkyvyyttä. Koulutusaloitteiden käynnistämiseen kuluva aika on kuitenkin ollut liian pitkä ja rahallinen tuki liian pieni. 6. Yleisvaikutus • COMETT-ohjelman kokonaisvaikutus on ollut paljon suurempi kuin sen ecuissa laskettava hinta. Vahvaa alueellista synergiaa on syntynyt yhteydessä paikallisiin tahoihin, jotka ovat osallistuneet hankkeisiin taloudellisesti ja luoneet omia ohjelmiaan. Ohjelma on ollut menestys niin kansallisella kuin Euroopan tasolla. • Aluksi kansallinen politiikka ja ohjelmat olivat varsin yhtäpitävät COMETT-ohjelman kanssa. Taloudellisen ja poliittisen muutoksen myötä ero on kuitenkin kasvanut: COMETT nähdään hieman 'vanhentuneena'. 89 KREIKKA Väkiluku 10,25 miljoonaa, väestötiheys 77,7, BKT/henkilö 7,4 ppp. YHTEENVETO: KREIKKA (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 7 6 1 957 77 152 17 2 18 1 890 000 5 150 903 469 690 1 603 000 3 088 850 1 000 000 300 414 13 502 857 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ja toimenpiteet • Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöstä ei säädetä erikseen paitsi tutkimushankkeiden osalta. Niinpä yhteistyölle luodaan nyt täysin uusia edellytyksiä. • Kreikan 17 korkeakoululla on viralliset opetussuunnitelmat, joita hallinnoidaan talonsisäisesti; elinkeinoelämän tarpeita ei helpostikaan tunnusteta. Viimeisten 25 vuoden aikana on syntynyt käytäntöön suuntautunut ammattikorkeakoulujärjestelmä, jonka puitteissa on kehitetty kansallista ammattikoulutuksen rakennetta. • Elinkeinoelämä suhtautuu jokseenkin epäilevästi akateemiseen maailmaan, jonka ailahtelevuus aiheuttaa hankaluuksia pitkän aikavälin yhteistyölle. 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • Osallistujien keskinäiset ongelmat hidastivatCOMETT-ohjelman käynnistymistä. Kansalliset japaikalliset viranomaiset kannattivat ohjelmaa, myös elinkeinoelämä ja ammattiliitot suhtautuivat siihen myönteisesti, mutta osallistuminen oli heikkoa. Useat korkeakoulut suhtautuivat ajatukseen vihamielisesti. Ajan mittaan yhteistyö kuitenkin parani yritysten johdolla. • Vastaavia ohjelmia ei Kreikassa ollut, eikä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöllä ollut perinteitä. • Kansainvälisyysvaatimukset oli aluksi hankala täyttää, mutta tilanne parani ohjelman edetessä. • COMETT II -ohjelmaan osallistuneista 900:sta kreikkalaisesta organisaatiosta 600 oli yrityksiä ja 200 oli ammattiliittoja, kauppakamareja ja niin edelleen. 3. Verkottuminen • Kreikan 13:sta UETP:stä 11 on edelleen toiminnassa ja kehittyy ja toimii yhteistyössä muiden EU:n ohjelmien kanssa ja kansallisen politiikan linjoilla. Niiden alueellinen kattavuus on hyvä. UETP:t eivät kuitenkaan saa kansallista eivätkä alueellista lisärahoitusta. • Maidenvälisen yhteistyön kehittämisen UETP:iden ja muiden COMETT-hankkeiden kautta katsotaan olleen myönteisinkokemuskreikkalaisilleorganisaatioille. ToimialakohtaisetUETP:trakentuvatelinkeinoelämän aktiivisen osallistumisen varaan, erityisesti elintarvike-, kemikaali-, tekstiili- ja metalliteollisuudessa. • UETP:iden päävahvuudet ovat: (1) alueellinen kattavuus (poikkeuksena Aigeian meren saaret), (2)yritysten rohkaiseminen osallistumaan, (3) korkeakoulujen ja yritysten uusien yhteistyömuotojen kehittäminen, ja (4) maidenväliseen yhteistyöhön ja henkilövaihtoihin vaikuttaminen. • Pääheikkoudet ovat: (1) taloudellisen omavaraisuuden saavuttaminen on vaikeaa, (2) UETP:iden vetäjät 90 ovat olleet koulutuksen käyttäjiä pikemminkin kuin tarjoajia, (3) osallistuvat korkeakoulut ovat kiinnostuneita lähinnä opiskelijoiden harjoittelijavaihdoista eivätkä koulutuspakettien kehittämisestä. 4. Liikkuvuus • Käytännöntyöharjoitteluulkomaillaon uusi käsite kreikkalaisille opiskelijoille: varsinkin toimiala-UETP:t ovat olleettärkeitäharjoittelupaikkojen etsinnässä. Yritysten asenteetharjoitteluvaihtojakohtaanovat myös muuttuneet myönteisemmiksi. • Yleisesti ottaen korkeakoulut eivät ole hyväksyneet työharjoittelua opintosuoritukseksi. Ammattikorkea kouluissa harjoittelu on pakollista. • Kimppajärjestelmä suhteet ammattikorkeakouluihin. Henkilövaihtojen hallintajärjestelmät ovat parantuneet COMETT II -ohjelman kuluessa. Saksan uusiin osavaltioihin on luotu erityisen hyvät suhteet. auttanut UETP:itä luomaan vahvat toiminut hyvin on ja • Henkilövaihdot eivät ole toimineet hyvin. 5. Koulutus • Useimmat lyhytkurssit on järjestetty Ateenassa, Thessalonikessa tai Patraksessa. • COMETT-ohjelma on kärsinyt kilpailutilanteesta, jossa kurssejajärjestetään mieluummin sosiaalirahaston tuella, koska sen taloudelliset ehdot ovat edullisemmat eikä maidenvälistä toimintaa edellytetä. • Yhteiskoulutushankkeet ja kokeiluluontoiset hankkeet ovat kannustaneet uusien koulutustekniikoiden käyttöön. Laatu on ollut tyydyttävää. Lisärahoituksen saanti on kuitenkin ollut ongelma, ja markkinointi ja levitys on ollut heikkoa. Yritykset ovat hallinneet useimpia hankkeita johtuen julkisille organisaatioille asetettujen rajoitusten vuoksi. 6. Yleisvaikutus • Osallistuminen koulutustoimenpiteisiin COMETT-ohjelman puitteissa on ollut merkittävää; kun alkuvuosina osallistuminen oli rajoitettua ja keskittyi julkisiin palveluihin, pankkialaan ja julkiseen hallintoon, se on sittemmin laajentunut merkittävästi. • COMETT-ohjelmaa pidetään yhtenä kaikkein onnistuneimmista ohjelmista. • Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyö on vahvistunut merkittävästi niin kansallisesti kuin kansainvälisesti. COMETT-ohjelma on myös luonut yhteydenpitokanavia korkeakoulujen ja yritysten välille. • COMETT-ohjelma on vaikuttanut asenteiden muuttumiseen eurooppalaisia ohjelmia kohtaan ja luonut puitteet siirtymävaiheen yhteistyölle ja koulutusaloitteiden kehittämiselle. 91 ITALIA Väkiluku 56,76 miljoonaa, väestötiheys 188,4. BKT/henkilö 15,9 ppp. YHTEENVETO: ITALIA (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 13 6 2 753 000 2 867 7 024 750 83 268 34 1 35 471 800 2 574 500 6 515 000 500 000 582 818 20 421 868 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ja toimenpiteet • Laki 382 (1980) sääntelee yksityisyritysten osallistumista korkeakoulujen T&K-työhön ja korkeakoulujen henkilöstön ulkopuolisesta työstä saamia korvauksia. Laki 705 (1985) määritteli puitteet korkeakoulujen osallistumiselle yhtymiin ja tutkimusyrityksiin. Laki 67 (1988) määritteli kehyksen, jonka mukaan 10 prosenttia T&K-budjeteista on käytettävä koulutukseen. Saman lain viimeaikaiset muutokset korostavat maidenvälisiä henkilövaihtoja yrityksiin ja osaamiskeskuksiin koulutuksen välineenä. Laki 391 (1990) määritteli missä määrin italialaiset korkeakoulut voivat osallistua yhteisyrityksiin kolmansien osapuolten kanssa ja pitää lyhyitä ammattikoulutuskursseja. Vuosina 1990 ja 1991 säädetyt lait sääntelevät yksityisen sektorin opetusta korkeakouluissa ja korostivat ammattikoulutuskurssien lisäämistä. • Kolmivuotiset kehityssuunnitelmat ovat aluksi edistäneet oppilaitosten ja yritysten yhteistyötä yleisellä tasolla ja sittemmin kehittäneet tiedepuistoja ja vastaavia alueita. • Useimmilla korkeakouluilla on elinkeinoelämän yhteyksistä, eurooppalaisista ohjelmista ja opiskelijoiden liikkuvuuden edistämisestä vastaavat yksiköt. Useimmat korkeakoulut ovat osakkaina T&K- yhteenliittymissä. • Confindustria on saanut aikaan yhteisymmärryksen korkeakoulujen ammatinvalinnan ohjauksesta, opetussuunnitelmien kehittämisestä, lyhyiden diplomikurssien järjestämisestä, T&K-toiminnasta ja niin edelleen. Suurilla yrityksillä on yhteyshenkilöitä T&K-sopimuksia, harjoitteluvaihtoja, korkeakoulu- markkinoiden tuotteita ynnä muuta varten. Paikallisilla teollisuusyhdistyksillä on toimistoja, jotka hoitavat suhteita paikallisiin korkean asteen oppilaitoksiin. 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • Korkeakoulujen ja tieteellisen ja teknisen tutkimuksen ministeriö, jonka yhteydessä COMETT- tiedotuskeskus toimii, on valvonut COMETT-ohjelmaa ja vaikuttanut merkittävällä tavalla sen menestykseen. • COMETT-ohjelma on kehittänyt koulutusalalle kollektiivisen ja jäsentyneen maidenvälisen lähestymistavan, jollaista ei Italiassa aiemmin ole ollut. 92 3. Verkottuminen • • Italiassa COMETT II -ohjelman puitteissa aktiivisesti toimivasta 19:sta UETP:stä 13 oli alueellisia ja 6 toimialakohtaisia. Korkeakouluissa toimivien UETP:iden osuus nousi 17 prosentista (COMETT I) 40 prosenttiin (COMETT II), kun kiinnostus liikkuvuuden edistämiseen ja kursseihin lisääntyi. Italian 13 alueellista UETP:tä ovat saavuttaneet edistystä erityisesti laatunäkökulman tuomisessa koulutustoimintaan koko maassa, etenkin Etelä-Italiassa. Ne ovat myös vaikuttaneet konkreettisesti yritysten, erityisesti paikallisten PK-yritysten, koulutustarpeiden ymmärtämiseen. Alueellisten UETP:iden piirissä on kehittynyt yrittäjäkeskeinen lähestymistapa koulutukseen, joka varmistanee ohjelman pitkäaikaisen vaikutuksen koulutuksen laatuun Italiassa. • COMETT-ohjelman UETP:t ovat järjestelmällisesti selvittäneet yritysten ja korkeakoulujen ilmaisemia koulutustarpeita. Tämä on: (1) mahdollistanut keinojen testaamisen paikan päällä, (2) auttanut yrityksiä tarkastelemaan ongelmia järjestelmällisemmin, (3) herättänyt keskustelua säännöllisten koulutustarve selvitysten tarpeellisuudesta, (4) edistänyt lyhytkurssien kehittämistä. • Alueelliset UETP. t ovat kehittäneet erilaisia kansainvälisyyden malleja. Toiset ovat korostaneet tiettyjä tekniikan osa-alueita, toiset ovat pyrkineet saamaan mukaan mahdollisimman monia alueensa organisaatioita maidenvälisiin hankkeisiinpa toiset taas ovat keskittyneet kehittämään korkeakoulujen osuutta maidenvälisen huippukoulutuksen liikkecllepanijoina. • Toimiala-UETP. t (6 kappaletta) ovat vaikuttaneet merkittävästi laadukkaiden koulutusaloitteiden kehittämiseen omilla toimialoillaan. Ne edustavat Italian johtavia tekniikan aloja kuten automaatiota, ja niihin osallistuu maan johtavia organisaatioita. • Päävahvuudet ovat: (1) henkilöstön, ryhmätyön, hankesuunnittelun ja johdon korkea laatu, (2) maidenvälinen ulottuvuus, (3) PK-yritysten osallistuminen, (4) UETP:iden yrittäjäkyvyt ja niiden toimiminen alueellisen kehityksen moottoreina. • Pääheikkoudet ovat: (1) yhteistyövaikeudet paikallisten viranomaisten kanssa, (2) rahoituksen rajallisuus, (3) työharjoittelua ei hyväksytä opintosuoritukseksi, (4) korkeakoulujen heikko rooli UETP-strategiaa ja koskevissa päätöksissä ammattikoulutuksesta vastaavien kansallisten ja paikallisten virastojen työn välillä. (5) koordinoinnin puute COMETT-ohjelman UETP:iden työn ja 4. Liikkuvuus • COMETT-ohjelman tärkein anti Italialleonollutopiskelijoidenharjoitteluvaihtojenmallienjamenetelmien luominen, näitä kun ei Italiassa aiemmin ole ollut. Ne ovat olleet avainasemassa korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöhön liittyvissä käytännön järjestelyissä. • Korkeakoulut, yritykset ja opiskelijat ovat vähitellen hyväksymässä liikkuvuuden arvon. Erityisesti COMETT I-ohjelmanjälkeenitalialaisetyrityksetovatalkaneetarvostaaopiskelijoidenharjoitteluvaihtoja jopa siinä määrin, että maahan saapuvien opiskelijoiden kysyntä on 25 prosenttia suurempi kuin maasta lähtevien opiskelijoiden määrä. • Nuorisokulttuuri on hyväksynyt maidenvälisen harjoittelijavaihdon hyvin vastahakoisesti; syitä tähän ovat huono vieraiden kielten osaaminen, yhteiskunnalliset paineet (erityisesti Etelä-Italiassa ja naisilla), huono käsitys harjoittelukokemuksen edusta omassa työssä, asepalvelus, korkeakoulujen opetussuunnitelman jäykkyys ja se, ettei työharjoittelua hyväksytä osaksi opiskelua. 5. Koulutus • COMETT-ohjelma on Italiassa vaikuttanut suuresti innovatiivisten koulutuskurssimallien kehittämiseen kansallisella tasolla rohkaisemalla korkeakouluja osallistumaan yhteishankkeisiin ja maidenvälisen ulottuvuuden kehittämiseen hankkeen suunnittelussa. Ohjelma on edistänyt pitkälle kehitettyjen koulutusresurssien tuotantoa (muun muassa multimedia ja etäopiskelumateriaalit) ja yhteistyötä DELTAn kanssa sekä lisännyt tietoisuutta eri koulutusmahdollisuuksista ja koulutusjärjestelmien joustavuutta. Erityisesti ohjelma on täydentänyt ja vahvistanut kansallisia koulutustoimenpiteitä ja -politiikkaa. • COMETT-ohjelma on vauhdittanut Italiassa vakiintuneen korkeakoulujenjayritysten yhteistyöjärjestelmän luomista, ja sen nimi mielletään Italiassa laadun takeeksi. • COMETT-yhteistyön kautta monet hankeosapuolet ovat osallistuneet myös muihin EY-aloitteisiin. Italialaisilla UETP:illä on vahvat yhteydet FORCE- ja TEMPUS-ohjelmiin. 93 6. Yleisvaikutus • Italiassa COMETT-ohjelma on UETP:iden kautta luonut selkeät järjestelmällisen yhteistyön kanavat korkeakoulujen, PK-yritysten,ammattiliittojen,kauppakamareidenjapaikallishallinnonvälillesatunnaisten yhteydenottojen tilalle. • Ohjelma on onnistunut määrittämään laatuperusteet korkeakoulujen ja yritysten väliselle julkiselle keskustelulle. Ohjelman menestys on saanut eräät korkeakoulut arvioimaan uudelleen ohjesääntöjään ja tunnustamaan työharjoittelun opintosuoritukseksi. • Ohjelma on myös saanut aikaan levitysvaikutusta toimiessaan teknologian siirron välineenä. Tämä on vakiinnuttanut UETP:iden aseman tehokkaina kehitysyksikköinä, jotka toimivat EY:n ja kansallisten viranomaisten koulutus-, T&K- ja kehitysohjelmissa. • Ohjelman ansiosta korkeakoulujen ja yritysten yhteistyössä on keskitytty täyttämään elinkeinoelämän osoitetut koulutustarpeet kurssien ja henkilövaihtojen kautta, ja ohjelma on tuonut yhteistyöhön maidenvälisen ulottuvuuden. • COMETT-ohjelma tarjoaa hyvän toimintamallin perus- ja jatkokoulutusta koskevan koulutuspolitiikan muovaamiseksi tulevaisuudessa. Ohjelma tukee hajautettua ja joustavaa koulutusjärjestelmää ajavaa kansallista politiikkaa edistämällä korkeakoulujen ja yritysten vuoropuhelua ja aktiivista hankeyhteistyötä. • COMETT on muodostanut kohtauspaikan koulutusta koskevalle keskustelulle niin kansallisen kuin eurooppalaisen ulottuvuuden kannalta edistämällä vuoropuhelua korkeakoulujen, elinkeinoelämän T&K- organisaatioiden sekä paikallis-ja keskushallinnon välillä. • MURSTissa sijaitsevan kansallisen COMETT-tiedotuskeskuksen työ on ollut ensiarvoisen tärkeää, sillä laatutason. se on tavoittanut kaikki ohjelman Tiedotuskeskus on vaikuttanut erityisesti opiskelijoiden harjoittelijavaihtojärjestelmän hyväksymiseen Italiassa. tärkeimmät osallistujat ja varmistanut ohjelman IRLANTI Väkiluku 3,52 miljoonaa, väestötiheys 50,4, BKT/henkilö 10. 8 ppp. YHTEENVETO: IRLANTI (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 3 2 690 000 1 205 3 294 330 46 110 12 2 18 310 530 1262 000 2 517 940 1 000 000 582 818 9 278 508 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Regional Technical College Act ja Dublin Institute of Technology Act (1992) nimesivät laitosten päätehtäviksi mm. "tarjota ammatillista ja teknistä koulutusta valtion taloudellisen, teknologisen, tieteellisen, kaupallisen, teollisen, yhteiskunnallisen ja kulttuurisen kehityksen edistämiseksi erityisesti asianomaisen opiston sijaintialueella. " Näillä samoin kuin uusilla tekniikan korkeakouluilla (1989) on nyt lakisääteinen järjestelmä, jonka puitteissa kaupallista toimintaa voidaan harjoittaa. National Universityn 94 ja Trinity Collegen johtosäännöt mahdollistavat myös kaupallisen toiminnan. Vuonna 1992 julkaistu koulutusta koskeva vihreä kirja osoitti, että korkean asteen koulutuksessa ollaan suuntautumassa yhä enemmän ammattikoulutukseen. • Korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyöohjelmia on kehitetty 1970-luvun lopulta lähtien. Meneillään olevia ohjelmia ovat: (1) elinkeinoelämän yhteyshenkilöohjelma (Industrial Liaison Officer Programme), joka tukee yhteystoimenpiteitä eräissä korkean asteen oppilaitoksissa, (2) korkean asteen koulutuksen yritysyhteistyöohjelma (Higher Education Industry Cooperation Scheme), joka tukee yhteistutkimusta, (3) huipputeknologian ohjelmat (Programmes in Advanced Technology), jotka kehittävät kriittistä kaupallista massaa suppeilla erikoisaloilla, (4) henkilövaihto-ohjelmat, joilla sijoitetaan ammattitaitoisia vastavalmistuneita yrityksiin, (5) alueellinen teknisten perusrakenteiden kehitysohjelma (Regional Technical Infrastructure Development), joka tukee alueellisesti merkittäviä teknologioita, ja niin edelleen. • Useimmilla korkean asteen oppilaitoksilla on nykyään selkeä linja ja tukitoimenpiteet kaupalliselle toiminnalle. 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • Irlanti on edistynyt tasaisesti COMETT II-ohjelmansoveltamisessa. Kaksi uutta toimialakohtaista UETP. tä on perustettu, minkä jälkeen Irlannissa toimii viisi UETP:tä; kaiken kaikkiaan sopimuksia allekirjoitettiin 111. • Vaikeuksia on esiintynyt lähinnä neljällä alueella: (1) hankkeiden tulosten levittäminen PK-yrityksille, (2) eurooppalaisen ulottuvuuden laajentaminen kaikissa lohkoissa, (3) UETP:iden liiketoimintasuunnitelmien kehittäminen, (4) koulutusmateriaalien ja kurssien markkinoiminen Euroopan tasolla. 3. Verkottuminen • Toimiala-UETP:t ovat lisänneet eurooppalaisten yhteistyöhankkeiden asiantuntemusta ja tuoneet eurooppalaisen ulottuvuuden alueellisiin toimenpiteisiin. Kaikki UETP:t ovat tehneet koulutustarve- selvityksiäjärjestäneetlyhyitäkurssejajatuoneetirlantilaisiayrityksiäkansainvälisiinkoulutushankkeisiin. Koulutustarpeita on selvitetty yhdessä alueellisten ja valtakunnallisten tiede- ja teknologiayksiköiden kanssa. On myös perustettu kansallinen UETP:iden liitto. • UETP:iden toimenpiteet ovat saaneet aikaan vahvoja verkostoja, jotka ovat kehittyneet lyhytkurssien ja koulutushankkeiden sekä niihin usein yhdistettyjen ja niitä tukevien liikkuvuustoimenpiteiden ympärille. Pienille yrityksille tämä on ollut usein ensimmäinen tilaisuus osallistua maidenväliseen toimintaan. UETP:t tukevat niitä niiden ottaessa osaa suurempiin hankkeisiin. • Vain kahta toimialakohtaista UETP:tä johdetaan Irlannista käsin. Molemmat järjestävät aktiivisesti lyhytkursseja ja kehittävät liikkuvuusohjelmia Euroopan laajuisesti. Ne ovat mukana myös muissa yhteisöohjelmissa (LINGUA, TEMPUS, FORCE jne. ) jäsentensä edustajina. • UETP:iden vahvuuksia ovat: ( 1 ) hyvä maine, asiantuntemus ja taidot, (2) yhteydet muihin yhteisöohjelmiin ja verkostot. • Heikkouksia ovat: (1) yritysten osallistumattomuus, koska UETP:t toimivat alueilla, jossa yrityksiä on vähän ja nekin ovat pääasiassa teknologisesti kehittymättömiä PK-yrityksiä, (2) mikään ministeriö ei ole ottanut UETP:itä "vastuulleen", (3) epävarmuus ja rahoituksen puute. 4. Liikkuvuus • Irlannillaeioleaktiivistahenkilövaihtojenperinnettäuusiatekniikan korkeakouluja lukuunottamattajoskin tietoisuus tästä mahdollisuudesta on kasvamassa COMETT-ohjelmanjamuiden kansallisten toimenpiteiden ansiosta. Kilpailu harjoittelupaikoista yrityksissä on kuitenkin kovaa, sillä työttömyysaste on korkea ja elinkeinoelämän rakenne heikko. Parannusta on tapahtunut myös henkilövaihto-ohjelmassa. jotka jo aiemmin järjestivät opiskelijoille harjoittelupaikkoja, • Opiskelijoiden harjoitteluvaihto on (1) tuonut maidenvälisen ulottuvuuden niihin korkean asteen (2) parantanut oppilaitoksiin, harjoitteluvaihtojen edellytyksiä ja keinoja niissä korkean asteen oppilaitoksissa, jotka eivät olleet aikaisemmin toimintaa harjoittaneet, (3) parantanut opiskelijoiden kielitaitoa, (4) toiminut perustana kiinteämmälle yhteistyölle ja yhteishankkeille, (5) antanut yrityksille kokemusta eri kulttuureista. Jotkin oppilaitokset, jotka eivät vielä järjestä opiskelijoiden harjoitteluvaihtoa, ovat muuttaneet käytäntöjään epävirallisella tasolla vaihtojen mahdollistamiseksi. Jotkin laitokset ovat jopa muodollisesti muuttaneet rakennettaan. Henkilövaihto-ohjelmaa pidetään liian jäykkänä ja kolmen kuukauden kestoa liian pitkänä. • 95 5. Koulutus • COMETT-ohjelma on parantanut koulutuksen tarjontaa Irlannissa rohkaisemalla korkean asteen oppilaitoksia kehittämään ja tarjoamaan tekniikan koulutusta erityisesti aloilla, joilla matkustaminen ulkomaille oli aiemmin välttämätöntä. Kansainvälisen asiantuntemuksen saatavuus on parantanut koulutuksen laatua. Lisäksi ohjelma on vauhdittanut avoimen opetuksen ja multimedia- ja etäopetuksen käyttöä. Innovatiivista yhteistyötä on tehty (I) yritysten osallistuessa kurssien suunnitteluun ja kehitykseen, (2) kehitysprosessin kansainvälistyessä, (3) joustavien verkostojen kehittämisessä tämän työn tekemiseksi. • Cb-hankkeita pidetään Irlannissa erityisen onnistuneina. Molemmat kokeiluluontoiset hankkeet • (bioteknologia ja maanteiden rakennus/huolto) ovat myös toimineet erittäin hyvin. 6. Yleisvaikutus • Kaiken kaikkiaan COMETT-ohjelma on virittänyt keskustelua ja tuonut siihen koulutusalan ja maidenvälisen näkökulman. • UETP:iden lisäulottuvuutena on ollut toimiminen perusrakenneverkostona. Kansallinen COMETT- yhteyskomitea on tehokkaasti saattanut ensimmäistä kertaa yhteen kaikki ne tahot (viranomaiset, korkeakoulut, yritykset, ammattiliitot jne. ), joilla on intressejä korkean asteen koulutuksessa sekä tieteen ja teknologian koulutuksessa. Ohjelma on myös auttanut EU-ulottuvuuden tuomisessa alan kansalliseen politiikkaan, ja yhteyksiä on luotu elinkeinoelämän kehittämisen toimintaohjelman (Operational Programme for Industrial Development 1989-93) toimenpiteisiin korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyön alalla. • Elinkeinoelämän yhteystoiminta on saanut aikaan kestävää yhteistyötä korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän kesken sekä vauhdittanut tieteen ja teknologian kansallisten avainalueiden kehittämistä. LUXEMBURG Väkiluku 0,38 miljoonaa, väestötiheys 188,4, BKT/henkilö 19,64 ppp. YHTEENVETO: LUXEMBURG (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 1 0 50 5 3 1 1 120 000 105 030 45 000 565 000 500 000 20 000 1 355 030 96 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ja toimenpiteet • Luxemburgissa ei ole kattavaa korkean asteen koulutusta, ainoastaan Institut Supérieur de Technologie (1ST) ja Centre Universitaire du Luxembourg (CUL). Yritykset etsivät siis korkean asteen koulutuksen yhteistyökumppaninsa pääsääntöisesti ulkomailta. • Vasta Centres de Recherche Publics (CRP) -tutkimuslaitosten perustamisen jälkeen (1987) on uutta tekniikan huippukoulutusta alettu tarjota. 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • COMETT I -ohjelmalla oli konkreettinen uraauurtava rooli SITec:n kehittämisessä (uusien tekniikoiden intensiivikurssiohjelma) CRP-Henri Tudorin yhteydessä. • COMETT-tiedotuskeskuksen rooli oli myös tärkeä. 3. Verkottuminen • Luxemburgissa on vain yksi alueellinen UETP, joka kattaa koko maan. Päästyään hitaasti alkuun se toimii nykyään hyvin. Toimialakohtaisia koulutustarpeiden selvityksiä on tehty. Kursseihin on sisällytetty kansainvälinen näkökulma. • UETP toi lisäarvoa kiinnittämällä yritysten huomion T&K-toiminnan eurooppalaiseen ulottuvuuteen samoin kuin koulutukseen. • UETP:n päävahvuus on se, että ammattiliitot ovat siinä mukana, mikä tekee hankkeesta uskottavan ja yrityksille helpomman lähestyä. Muita osallistujia ovat olleet ITS, CU ja CRP. t. Kaikki osallistujat ovat olleet aktiivisia T&K-toiminnassa kansallisella ja EU:n tasolla, joten UETP on voinut toiminnassaan yhdistää koulutuksen ja tutkimuksen. 4. Liikkuvuus • Vuoden 1992 talousvaikeuksien jälkeen opiskelijat ovat olleet kiinnostuneempia harjoittelupaikoista ja yritykset ovat olleet tarkempia siitä, että ne ovat asianmukaisia. • PK-yrityksille COMETT on usein ollut ensimmäinen yhteys eurooppalaiseen ohjelmaan, ja ne ovat rohkaistuneet osallistumaan myös T&K-ohjelmiin. • Harjoittelujaksot yrityksissä ovat tulleet systemaattisemmiksi. 5. Koulutus • SITec. n kehittäminen perustana lyhyille kursseille on ollut COMETTin tärkein saavutus. Ohjelman puitteissa CRC-CU ja Chambre des Métiers ovat kehittäneet lyhyitä kursseja yrityksille, jälkimmäinen etupäässä PK-yrityksille. 6. Yleisvaikutus • Korkean asteen koulutuksen ja yritysten välistä yhteistyötä oli jo ennen COMETT-ohjelmaa. Ohjelma on kuitenkin vaikuttanut epäsuorasti oppilaitosten ja yritysten suhteisiin. Se on myös kiinnittänyt huomiota maidenvälisen yhteistyön tärkeyteen. • COMETTin tehokas hallinto on rohkaissut yrityksiä osallistumaan muihinkin yhteisöohjelmiin. • COMETT-toimenpiteet kiinnittivät huomiota siihen, että kansallisten yritysten ja ulkomaisten tason koordinaatio, ja ohjelma on edistänyt korkeakoulujen yhteistyöstä puuttui kansallisen yhteistoimenpiteiden kehittämistä Sarr-Lor-Lux -alueella. • UETP on tukenut yritysten ja kansallisten viranomaisten tietojenkäsittelyyn liittyvien yhteishankkeiden laadunhallinnan QUALlF-ohjelmaa. Se on myös saattanut yhteen tekniseen innovaatioon erikoistuneita yksiköitä, joilla on koulutustarvetta. 97 ALANKOMAAT Väkiluku 15. 13 miljoonaa, väestötiheys 367,2. BKT/henkilö 15,6 ppp. YHTEENVETO: ALANKOMAAT (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 3 7 1 455 000 1567 3 706 315 15 147 17 3 21 97 460 1 685 500 3 463 000 1 500 000 328 329 12 235 104 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Korkean asteen koulutusta annetaan korkeakouluissa (WO) ja ammattikorkeakouluissa (HBO). Yhdyskuntapalvelu on selkeästi mainittu vuoden 1986 korkean asteen koulutusta koskevissa laissa. • Teknisen tutkimuksen säätiö (STW) on tukenut tutkimustyötä, joka on kaupallisesti erityisen arvokasta. tutkimuksen laajaa yhteistyöohjelmaa Talousasiain ministeriö on käynnistänyt kaksi aktivoimiseksi ja uusien kaupallisten tuotteiden kehittämiseksi. tekniikan • Ammattikorkeakoulujen johtokunnissa ja hallituksissa on yritysten edustajia, ja 6-12 kuukauden työharjoittelu on pakollista. Laadunarviointiin sisältyy yhä useammin yritysarviointi vertaisarvioinnin lisäksi. Useimmissa korkean asteen oppilaitoksissa on yritysyhteystoiminto- ja teknologian siirtopiste. Täydennyskoulutusohjelmia laajennetaan. • Suuret yritykset tekevät hyvää yhteistyötä korkean asteen oppilaitosten kanssa rahoittamalla professuureja ja toimittamalla niille vierailevia opettajia. 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • COMETT I -ohjelman aikana kehitys oli hidasta, mutta sittemmin osallistuminen on lisääntynyt nopeasti. NUFFIC. illa on ollut tähän tärkeä osuus, sillä se on toiminut COMETT-tiedotuskeskuksen isäntänä ja kehittänyt sen työtä. 3» Verkottuminen • Alankomaalaisia UETP:itä on 10. Kolme näistä on alueellisia ja sijaitsee maan eri osissa sijaitsevissa teknillisissä korkeakouluissa (Delft, Eindhoven, Twente). Loput seitsemän ovat toimialakohtaisia. Useimmat hyvin tunnetut monikansalliset yritykset ovat UETP:iden jäseniä. PK-yrityksiä on saatu mukaan hitaammin. • COMETT -ohjelman UETP:t auttavat teollisten 'cluster'-strategioiden laatimisessa. Elinkeinoelämän pyöreän pöydän keskustelujen järjestäminen on osoittautunut erityisen hyödylliseksi. Koulutustarpeita ei kaikissa tapauksissa ole selvitetty. • Alueellisten UETP:iden päävahvuuksia ovat: (I) läheinen suhde muihin välittäjäorganisaatioihin, alueviranomaisiin ja yrityksiin, (2) konkreettiset ja näkyvät tulokset kansainvälisestä yhteistyöstä ja (3) tieto eurooppalaisesta asiantuntemuksesta ja kyky käyttää sitä hyödyksi tarpeen mukaan. Lisäksi toimialakohtaisten UETP:iden toiminnassa on voimakas kansainvälinen ulottuvuus. • Pääheikkoudet ovat: (1) toimenpiteiden rahoituksen puute, (2) liian suuret alueet, (3) liian heikosti 98 sitoutuneet osallistujayritykset, (4) elinkeinoelämän huono COMETT-ohjelman tuntemus, (5) UETP. iden henkilöstön suuri vaihtuvuus. Vaikeudet saada yhteyksiä yrityksiin ovat suuremmat alueellisissa UETP: issä. 4. Liikkuvuus • Yksi UETP on perustanut 'paikallisstrategiakomiteoita' osallistujayritysten kanssa valvomaan henkilövaihtoja ja vaikuttamaan kurssien sisältöön. Muilla innovaation taso on huomattavasti vähäisempi. • Enemmän huomiota kiinnitetään nyt käytännön asioihin kuten majoitukseen, yhteyksien jäsentymiseen harjoittelijavaihtohankkeiden sijaan) sekä (verkottumispyrkimys suunnitelmalliseen sisällyttämiseen yritysten toimintaan. epävirallisten yhteyksien • On toivottu liikkuvuuden edistämisohjelmien säännösten jamenettelytapojen yksinkertaistamista. Sanktiot ja jälkiraportointi voisivat myös huomattavasti lisätä ohjelman tehokkuutta. 5. Koulutus • COMETT-ohjelma on kansainvälistänyt tiettyjä kurssitoimintoja ja auttanut kouluttajia suuntautumaan kansainvälisen tason koulutukseen. Kysyntäperusteisia kursseja on kehitetty yritysten mukanaolon ansiosta. • Kurssien kehitystyön laatu on parantunut ajatusten vaihdon kautta. Euroopan tason laatutakuita on kehitetty välttämällä suuret eroavaisuudet eri korkeakoulujen välilläja laatimalla yhteinen opetussuunnitelma (johon harjoitteluvaihdot perustuvat). Laatua valvomaan on nimitetty tarkastajia. • Kurssitarjonta on lisääntynyt sekä Alankomaissa että koko Euroopassa. Samalla on alettu soveltaa erilaisia opetusmenetelmiä. Koulutus on kansainvälisempää, ja PK-yritysten kiinnostus ja osallistuminen ovat kasvamassa. 6. Yleisvaikutus • COMETT-ohjelma ei ole koskaan ollut korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyötä koskevan kansallisen keskustelun pääaiheita. Tämä johtuu ohjelman vaatimattomasta talousarviosta ja yritysten perinteisen täydennyskoulutuksen laajuudesta. Jo ennen COMETT-ohjelmaa yhteistyötä oli runsaasti korkeakoulujen, ja yritysten välillä. Lisäksi on olemassa kattava toimenpidekokoelma uusien teknologioiden kehittämiseksi ja levittämiseksi etenkin PK-yrityksiin. Näin ollen COMETT-ohjelman tehtävä on tukeva pikemminkin kuin johtava. ammattikorkeakoulujen • Ohjelma ei ole vielä saanut aikaan uusia kansallisia tai alueellisia linjanvetoja tai yhteyksiä toimintaa tukeviin kansallisiin tai alueellisiin ohjelmiin. Ministeriö on kuitenkin tukenut UETP:itä taloudellisesti. • Ohjelman tärkein vaikutus on ollut se, että se on lisännyt eurooppalaisen ulottuvuuden koulutukseen. 99 PORTUGALI Väkiluku 9. 85 miljoonaa, väestötiheys 106. 6, BKT/henkilö 9. 06 ppp. YHTEENVETO: PORTUGALI (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 4 6 1 350 000 1 321 3 282 700 59 127 11 1 24 404 660 1 194 500 1970 371 500 000 378 656 9 080 887 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Vuonna 1980 INESC (systeemisuunnittelun ja tietotekniikan instituutti) perustettiin linkiksi Lissabonin teknillisen korkeakoulun ja viestintä-ja tietoteollisuuden välille. Instituutti keskittyy T&K-toimintaanja tekniikan huippukoulutukseen. INESC perusti AITECin (Tecnologias de Informaçào SA) hoitamaan teknologian siirtoa ja liikeideoiden kehittämistä. Vuonna 1984 Lissabonin tekninen korkeakoulu perusti FUNDETECin(Sähkö-,elektroniikka-jatietokoneinsinöörienja-tekniikan koulutuksen kehittämisrahasto) kehittämään uusia insinöörien koulutusohjelmia. Vuonna 1987 Lissabonin tekninen korkeakoulu perusti ITEC. in kannustamaan portugalilaisia osallistumaan yhteisöohjelmiin. • Vuonna 1986 Oportoon perustettiin INEGI (Koneenrakennuksen ja tuotantotalouden instituutti) parantamaan korkeakoulujen ja yritysten yhteyksiä. • Vuonna 1988 perustettiin Conselho para a Cooperaçào Ensino Superior Empresa (CESE) eli virasto, joka vastaa korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyömenettelyjen ja -politiikan laatimisesta. • 1970-luvun puolivälistä lähtien korkean asteen koulutus Portugalissa on laajentunut vahvasti. Korkeakoulut ja ammattikorkeakoulut saivat äskettäin taloudellisen ja hallinnollisen itsemääräämisoikeuden. 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • • COMETT-tiedotuskeskuksen perustaminen CESEn yhteyteen on vaikuttanut ratkaisevasti ohjelman onnistumiseen Portugalissa. COMETTin kokemusten pohjalta on ehdotettu, että samankaltainen oppilaitosten ja yritysten yhteistyö yhdistettäisiin muihinkin kansallisiin ohjelmiin. 'CESE suositteli UETP:iden tukemista julkisin varoin, jotta saavutettaisiin parempi synergia kansallisten ohjelmien kanssa. Rinnan COMETT-ohjelman kanssa se on järjestänyt kaksi suurta korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyökonferenssia vuosittain. COMETT-kokemusten rohkaisemana CESE on myös käynnistänyt kansallisen harjoittelijavaihto-ohjelman tarkoituksena järjestää harjoittelupaikkoja vastavalmistuneille muissa EU-ja EFTA-maissa sijaitsevissa yrityksissä ja organisaatioissa. Uusi ohjelma perustuu COMETT-ohjelmasta saatuihin tietoihin ja taitoihin. • Eräät aikaisemmat T&K:n- ja teknologian siirtoa varten perustetut yhteenliittymät ovat laajentuneet koulutusalalle COMETT-ohjelman kautta. 3. Verkottuminen • COMETT-ohjelmalla ja sen UETP:illä on ollut seuraavat vaikutukset: (1) korkeakoulujen hallitsemien alueellisten kontaktipintojen kehittäminen korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyölle, (2) näiden kontaktipintojen aiemmin heikon kansainvälisen ulottuvuuden vahvistaminen, (3) toiminnan laajeneminen 100 muihin yhteisöohjelmiin ja kansallisiin ohjelmiin (PEDIP, PRODEP ja niin edelleen). • Kaksi UETP. tä on ryhtynyt työskentelemään alueviranomaisten kanssa alueellisen kehityksen alalla. Yksi UETP on perustanut teknologian siirtokeskuksia toimialueelleen. • UETPit ja COMETT-ohjelma ovat vahvistaneet yhteyksiä ulkomaisiin korkean asteen oppilaitoksiin ja yrityksiin ja hankkineet siten uusia T&K-toiminnan ja koulutuksen yhteistyökumppaneita. Ohjelma on tuonut yrityksille kansainvälisiä kontakteja ja avannut uusia markkinoita sekä toiminutyhdyssiteenämuihin eurooppalaisiin ohjelmiin. Yritysten, etenkin PK-yritysten, osuus ohjelmien kehityksessä on kuitenkin erittäin vähäinen. • Kuusi toimialakohtaista UETP:tä (tekstiiliteollisuus, maatalous ja elintarviketeollisuus, kaivosteollisuus, viestintä, biotekniikka) ovat tuottaneet kursseja, koulutusmateriaaleja, kirjoja, hakemistoja ja niin edelleen, ja ne ovat järjestäneet harjoittelijavaihtoja ja vahvistaneet yhteyksiä eri puolille Eurooppaa. • Päävahvuudet ovat UETP-toim intojen maiden välinen ulottuvuus, ammattimaisen johtamisrakenteen kehittäminen ja erikoistuminen kansainväliseen tekniikan koulutukseen. Pääheikkoudet ovat: (1) UETP. t ovat edelleen suuressa määrin riippuvaisia epävarmasta rahoituksesta, (2) useimpien toimialakohtaisten UETP:iden oikeusasema on sekava, ja (3) yleisön tietoisuus UETP:istä ja niiden potentiaalista EU:n uusissa koulutusohjelmissa on riittämätön. 4. Liikkuvuus • COMETT-ohjelma on lisännyt opiskelijoiden kiinnostusta ulkomaiseen harjoitteluun, tuonut eurooppalaisen ulottuvuuden opintoihin ja vaikuttanut eurooppalaisen korkeakoulujen ja yritysten välisen teknologian siirtoverkoston syntymiseen. Opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja ei kuitenkaan vielä kaikin paikoin tunnusteta osaksi akateemista opetussuunnitelmaa, ja maidenväliset harjoitteluvaihdot pitäisi saada virallisesti hyväksytyksi opintosuorituksiksi. Korkeakoulut ja yritykset eivät myöskään valvo koulutusta tarpeeksi. • Henkilövaihdot, etenkin yrityshenkilöstön sijoittaminen korkeakouluihin, ovat edelleen hankalia, sillä yrityksillä on vaikeuksia sovittaa yhteen oman henkilöstönsä koulutustarpeet ja korkeakoulujen opetusmenetelmät ja vapauttaa henkilöstöä riittävän pitkäksi aikaa. 5. Koulutus • COMETT-ohjelma on vahvistanut maidenvälistä kehitystä ja osallistumista koulutustoimenpiteisiin. • Markkinoilla olevien koulutusmateriaalien laatu ja määrä ovat parantuneet. Vaikutus on kuitenkin ollut rajallinen Portugalissa tekniikan koulutukseen liittyvän materiaalin vähäisen kysynnän (ja tarjonnan) vuoksi. 6. Yleisvaikutus • COMETT-ohjelma on vaikuttanut uusien ajatusten ja ehdotusten kehittämiseen tekniikan koulutuksessa ja lisännyt tietoisuutta teknologian siirron tärkeydestä. Se on auttanut perustamaan yhteyksiä korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välille tekniikan koulutuksen alalla ja käynnistänyt niiden innovatiivisen vuoropuhelun, jonka tuloksena on luotu enemmän räätälöityjä kursseja. • COMETT-ohjelma on osaltaan parantanut korkeakoulujen ja yritysten välisiä kansallisia ja kansainvälisiä yhteyksiä koulutuksen ja teknologian siirron alalla. • Ohjelma on edistänyt maidenvälisen harjoittelijavaihdon yhdistämistä akateemiseen koulutukseen. 101 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Väkiluku 57,75 miljoonaa, väestötiheys 236,6, BKT/henkilö 14,73 ppp. YHTEENVETO: YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 17 12 3 860 000 4 785 13 626 124 69 324 42 4 71 410 310 3 347 400 8 679 009 2 000 000 * 1 086 556 33 009 399 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Kauppa-ja teollisuusministeriö, työministeriö ja koulutus-ja tiedeministeriö kehittävät korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä koskevaa politiikkaa. Erityisesti keskitytään 'teknologian siirron kuilun' kiinni kuromiseen. Koulutukselle tarjotaan verohelpotuksia. • Ammatilliseen rahoitus suunnataan täydennyskoulutukseen korkeakouluille. kohdennettu Opetusyritysohjelma (Teaching Company Scheme) rahoittaa akateemisissa laitoksissa työskentelevien vastavalmistuneiden työskentelyä tietyissä hankkeissa elinkeinoelämän alalla. LINK rahoittaa tiede-ja teollisuusosapuoltenyhteistutkimushankkeita. CASErohkaiseeyrityksiäsponsoroimaanjatko-opiskelijoita saadakseen vastineeksi työpanoksen tietyssä hankkeessa. Yritysaloite (Enterprise Initiative) tarjoaa yrityksille mahdollisuuden palkata konsultteja korkeakouluista lyhyeksi aikaa. Muita vastaavia toimenpiteitä ovat teknologian auditointien edistäminen, Faraday-keskusten perustaminen (Fraunhofer-instituuttien tapaan), Yritykset korkean asteen koulutuksessa -ohjelma (Enterprise in Higher Education Scheme), koulutus-ja yritysneuvostojen (Training & Enterprise Councils, TEC) perustaminen ja huipputeknologian kansallinen koulutusohjelma (High Technology National Training Programme). • Ammatinharjoittajien ja teollisuushenkilöstön järjestöt ovat nyt hyvin edustettuina korkean asteen oppilaitosten hallintoelimissä ja niiden valiokunnissa. Korkean asteen oppilaitokset ovat yhä enemmän mukana teknologian siirrossa ja perustamassa yrityksiä. Korkeakoulujen henkilöstöä kannustetaan aktiivisesti osallistumaan tutkimustyönsä kaupalliseen hyödyntämiseen. Useimmilla korkeakouluilla on yrityselämän yhteyksistä vastaava virkailija, ja monet ovat perustaneet tiedepuistoja. • Elinkeinoelämän taloudellinen tuki korkean asteen oppilaitoksille on lisääntymässä. Eräillä suurilla yrityksillä on koulutusyhteyshenkilöitä. Teollisuusyrityksillä on vahva edustus korkeakoulujen rahoitusneuvottelukunnissa. Teollisuuden keskusliitto CB1 neuvottelee yritysten ja oppilaitosten yhteyksistä. 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • Vahva osallistuminen COMETT 1-ohjelmaan jatkui COMETT U:n aikana. Jatkuva kehitys on perustunut seuraaviin tekijöihin: (1) korkean asteen oppilaitosten hyvä organisointikyky ja niiden toimivat yhteydet yrityksiin jo ennen COMETT-ohjelmaa, (2) yrityksissä suoritettavan työharjoittelun perinteinen arvostus, (3) yrittäjähenkisyys, joka on kehittynyt korkean asteen oppilaitoksissa 1980-luvulta lähtien, (4) Euroopan laajuisen yhteistyön merkityksen tiedostaminen, (5) korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä tukevat kansalliset rakenteet ja COMETT-tiedotuskeskuksen työ. 102 3. Verkottuminen • Vuoden 1990 jälkeen Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimi 25 UETP:tä. Näistä alueellisia oli 17, ja ne kattoivat koko maan. Toimiala-UETP:itä oli kahdeksan. Neljä uutta UETP:tä perustettiin vuonna 1992. • Korkeakoulujen mielestä UETP: iden tärkein toimintatasoon alueellinen eikä niinkään kansallinen. UETP:t markkinoivat COMETT-ohjelmaa tehokkaasti. Tiedotuslehdet, kokoukset, henkilövaihdot ja lyhytkurssit olivat hyödyllisiä. Yleisesti ottaen yritykset tiedostivat korkeakoulujen ja yritysten verkottumistarpeet ja pitivät UETP: itä toiminnan liikkeellepanijoina tässä suhteessa. Kaikki UETP:t pitivät tarpeellisena perustaa korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän verkostoja, jotka kehittäisivät maidenvälisiä yhteyksiä ja tarjoaisivat tietoja koulutusmahdollisuuksista EU. ssa. • Yli puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, että UETPristä oli vähän tai ei lainkaan apua yritysten tarpeiden tunnetuksi tekemisessä: monia muita kanavia oli tarjolla. Yrityksille UETP:istä oli apua koulutustarpeiden analysoinnissajakoulutusprofiilin nostamisessa. UETP:t itse eivätpystyneetjuurikaanosoittamaanolleensa avuksi tässä suhteessa; 54 prosenttia alueellisista UETP:istä oli sitä mieltä, että ne eivät olleet saaneet aikaan paljoakaan. • Korkeakoulujen mielestä UETP:t auttoivat niitä näkemään kansallisia rajoja pitemmälle ja perustamaan yhteyksiä muihin korkeakouluihin ja yrityksiin ympäri Eurooppaa. Yritykset löysivät UETP. iden kautta yhteistyökumppaneita ulkomailta ja harjoitteluvaihtoon tulevia opiskelijoita muualta EU:n alueelta. 61 prosenttia alueellisista UETP:istä ja kaikki toimialakohtaiset UETP:t olivat sitä mieltä, että ne olivat vaikuttaneet jonkin verran tai suuresti maidenvälisen yhteistyön edistämiseen. Toimialakohtaisten ja alueellisten UETP:idenvaikutukseteivätjuurikaaneronneettoisistaan. ToimialakohtaisillaUETP:illätuntui kuitenkin olleen lähemmät suhteet ja enemmän yhteyksiä yrityksiin. • Korkeakoulujen mielestä UETP:iden vahvuuksia ovat niiden laajat yhteydet muihin UETP:ihin, korkeakouluihin ja yrityksiin Britanniassa ja EU:ssa sekä niiden sitoutuminen teolliseen kehitykseen ja korkeakoulujen ja yritysten vuorovaikutuksen piristämiseen. Heikkouksia ovat rahoituksen puute ja yhteyksien puute alueellisiin rakenteisiin. Yritysten mielestä UETP:iden vahvuuksia ovat niiden kyky saattaa eurooppalaisia organisaatioita yhteen ja tarjota viimeisimpiä EU:n tekniikan koulutustoimenpiteitä, sekä Euroopan laajuiset henkilövaihtomahdollisuudet. Heikkouksia ovat alueellisten ja toimialakohtaisten UETPMden yhteistyön puute ja rahoitusmenettely, joka teki pitkän aikavälin suunnittelun vaikeaksi. Mainostus ja tiedottaminen oli tehotonta. UETP:iden olemassaolosta ei tiedetä. Alueelliset UETP. t pitivät vahvuuksinaan verkottumista, liikkuvuuden edistämisohjelmien asiantuntemusta, yhteyksiä komissioon, projektinhallintaa sekä korkean asteen oppilaitosten, yritysten ja yhteisöohjelmien yhteyspisteenä toimimista. Heikkouksia olivat rahoituksen puute, riippuvuus EY:n rahoituksesta ja kykenemättömyys hankkia muuta rahoitusta, vaikeudet yritysten mielenkiinnon ylläpitämisessä ja liian laaja toimenkuva. Toimialakohtaisten UETP:iden vahvuuksia ovat selkeä tehtävä, korkean asteen oppilaitosten, yritysten ja EY:n hyvä tuki, yhteisörahoituksen asiantuntemus ja projektinhallinta. Heikkouksia ovat: suhteellisen huonot yhteydet yrityksiin ja heikko kaupallinen suuntautuminen sekä heikot yhteydet joihinkin maihin. 4. Liikkuvuus • Vähän yli puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, että opiskelijoiden harjoitteluvaihdot olivat vaikuttaneet niiden innovatiivisuuteçn. Kaksi kolmannesta yrityksistä oli sitä mieltä, että ne olivat hyötyneet vaihdoista sekä kansallisten rajojen ylittämisen ja markkinointimahdollisuuksien avaamisen että varsinaisen teknisen osaamisen suhteen. Alueellisista UETP:istä 85 prosenttia katsoi, että opiskelijoiden harjoitteluvaihdot olivat lisänneet innovaatiota perustamalla uusia yhteyksiä, lisäämällä kiinnostusta opiskelijoihin ja kysyntää opiskelijoille, viemälläyrityksiäuusillemarkkinoille, hyödyttämällä korkeakoulujaja saattamalla yritysten käyttöön suuren määrän hyvin motivoituneita opiskelijoita ja niin edelleen. • Puolet korkeakouluista uudisti harjoitteluvaihtojen tunnustamiseen ja vaihtomenettelyjen uudistamiseen liittyvää politiikkaansa tai käytäntöään. Puolet tutkituista yrityksistä oli tehnyt muutoksia. Noin kolme neljännestä UETP:istä arveli, että korkeakoulut ja yritykset olivat tehneet muutoksia, jotka koskivat joustavuutta opetustehtäviin matkustaville, vakuutusjärjestelyjä, parempaa kielikoulutusta ja niin edelleen. Myös yritysten suunnittelu- ja työnmäärittelykäytännöt olivat tulleet joustavammiksi. suunnittelussa, ulkomaille avustuksia kurssien 103 5. Koulutus • Puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, ettäCOMITT-ohjelma oli vaikuttanut innovatiivisesti koulutukseen. Yrityksistä 70 prosenttia katsoi, että ohjelma oli vaikuttanut innovaatioon vähän tai ei lainkaan. UETP:istä vain 16 prosenttia alueellisista ja 57 prosenttia toimialakohtaisista katsoi edistäneensä innovaatiota jonkin verran tai paljon. Huono tulos johtuu rahoituksen riittämättömyydestä ja siitä, ettei PK-yritysten henkilöstöä voi irrottaa työstään pitkäksi aikaa. • Koulutuksen määrän ja laadun suhteen yritykset olivat sitä mieltä, että COMETT-ohjelman vaikutus on ollut vähäinen tai olematon. Noin puolet UETP. istä katsoi, että ohjelma oli vaikuttanut määrään ja laatuun luomalla yhteyksiä laajempaan asiantuntijapiiriin, luomalla eurooppalaista lisäarvoa, hankkimalla lisärahoitusta ja niin edelleen. Korkeakouluista puolet katsoi, että COMETT-ohjelmasta oli ollut hyötyä tällä alueella. • • Yrityksistä 59 prosenttia oli sitä mieltä, että COM ETT-ohjelma täydensi niiden omia koulutustoimenpiteitä. Toimialakohtaiset UETP:t olivat positiivisempia kuin alueelliset: 57 prosenttia oli sitä mieltä, että vaikutusta oli ollut jonkin verran tai paljon. Johtopäätös: "COMETT-ohjelma on yleisesti ottaen onnistunut vaikuttamaan Eurooppa-tietoisuuden lisäämiseen koulutusalalla. (mutta) se on ollut mittasuhteiltaan hyvin vaatimaton verrattuna täydentäviin alueellisiin ja kansallisiin toimenpiteisiin. Merkittävin COMETTin tuoma lisäarvo on ollut harjoitteluvaihtokäytännön ulottaminen yhä useampiin yrityksiin. Ohjelma on myös auttanut avaamaan uusiayhteyksiä tämän maan korkeakoulujen ja muiden jäsenvaltioiden tai EFTA-maiden yritysten välille. " 6. Yleisvaikutus • Korkeakoulujen mielestä COMETT-ohjelma oli lisännyt jonkin verran korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyötä koskevaa keskustelua. Monet totesivat kuitenkin, että keskustelua oli käyty jo kauan ennen COMETT-ohjelmaa. Yrityksistä43 prosenttia katsoi COMETT-ohjelman onnistuneen tällä alueella; 36 prosenttia oli eri mieltä. Alueellisista UETP:istä 58 prosenttia ja toimialakohtaisista 71 prosenttia oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelman vaikutus oli ollut merkittävä. • Useimmat korkeakoulut olivat sitä mieltä, että COMETT-ohjelman vaikutus oli ollut merkittävä. Se oli lisännyt niin paikallisia kuin Euroopan laajuisia yhteyksiä. Eräiden yritysten mielestä COMETT-ohjelma oli tuottanut uusia yhteistyöhankkeita vain vähäisessä määrin. Eräiden mielestä COMETT-ohjelman kehittämät korkeakoulujen ja yritysten yhteydet olivat tuoneet uusia ajatuksia työpaikalle. Kaikista UETP:istä 70 prosenttia oli sitä mieltä, että niiden vaikutus tällä alalla oli ollut merkittävä ja ulottui opiskelijoiden harjoitteluvaihdoista uusien maidenvälisten yhteyksien luomiseen, ammattitaito- ja ja valmistuneiden koulutustarpeiden analysointiin alueellisella työl I istäm isky symyksi in. toimialakohtaisella tasolla ja • Korkeakouluista 49 prosenttia katsoi, että COMETT-ohjelma ei ollut vaikuttanut niiden toimintalinjoihin, joita koskevat päätökset oli jo tehty. Yrityksistä 36 prosenttia oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelma oli vaikuttanut jonkin verran tai merkittävästi niiden suhtautumiseen korkeakouluihin. Vain 25 prosenttia alueellisista UETP:istä ja 14 prosenttia toimialakohtaisista oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelmalla oli ollut jonkin verran tai merkittävästi vaikutusta tällä alueella. Monet totesivat kuitenkin, että sen välillinen vaikutus on ollut merkittävä. COMETT-ohjelma täydensi ja paransi olemassaolevia korkeakoulujen ja yritysten yhteistyön muotoja. • Yrityksille COMETT-ohjelman merkittävimmät edut olivat eurooppalaisen asiantuntemuksen saatavuus ja laajempi tietoisuus eurooppalaisista koulutuskysymyksistä. Yrityksistä 44 prosenttia mainitsi nämä edut. Alueellisista UETP:istä 77 prosenttia ja toimialakohtaisista 60 prosenttia kertoi luoneensa yhteyksiä COMETT-ohjelman ja muiden samansuuntaisten kansallisten tai alueellisten aloitteiden välille. • Korkeakoulut olivat yleensä sitä mieltä, että COMETT-ohjelman vaikutus oli ollut vähäinen jopa paikallisella tasolla. Kansainvälisten näkökohtien katsottiin kuitenkin tuovan uskottavuutta EU:n koulutuspolitiikkaan. Eräiden mielestä ohjelma oli parantanut teknologista osaamista paikallisissa yrityksissä. Puolet yrityksistä katsoi, että COMETT-ohjelmasta oli ollut merkittävästi hyötyä erityisesti opiskelijoiden harjoitteluvaihdon ansiosta, koska ohjelma oli kohentanut osaamista ja lisännyt tietoisuutta EU:n markkinoista. Yritysten mielestä COMETT-ohjelman alueellinen vaikutus oli vähäinen. UETP:iden mielestä vaikutusta rajoitti pula rahoituksesta, jonka turvin olisi voitu herättää laajempaa kiinnostusta ja saada enemmän osallistujia. 104 ITÄVALTA Väkiluku 7,83 miljoonaa, väestötiheys 93,7, BKT/henkilö 16,7 ppp. YHTEENVETO: ITÄVALTA (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 4 1 796 73 84 8 13 735 000 1 989 560 634 310 826 500 1 336 000 187 080 5 708 450 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Itävallassa ei ole korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä säätelevää lakia. Vuonna 1988 säädetty laki antaa kuitenkin korkeakoulujen laitoksille mahdollisuuden toimia yrittäjinä omilla akateemisilla aloillaan; tämä on erityisen hyödyllistä sopimussuhteisessa tutkimustyössä. Mikä tärkeämpää, korkeakouluopintoja koskevassa laissa on määritelty täydennyskoulutukselle selkeät puitteet muun muassa tutkintojen, rahoituksen, korkeakoulujen tilojen käytön ja henkilöstön palkkauksen osalta. Viimeisin suuri uudistus koskee ammattikorkeakoulujärjestelmän perustamista. • Erityisen merkittäviä ovat seuraavat ohjelmat: ( 1 ) Tieteentekijät teollisuudessa, johon osallistuvat nuoret korkeakouluopettajat ja -tutkijat voivat työskennellä yrityksissä jopa kahden vuoden ajan, ja (2) Tieteentekijät yrittäjinä, joka tarjoaa starttirahaa tieteelliseen tutkimustyöhön perustuvan yrityksen käynnistämiseen. • Merkittäviä korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötoimenpiteitä ovat (1) kansalliset ja alueelliset tiede-ja tekniikkamessut, joissa esitellään T&K-toiminnan tuloksia yrityksille, ja (2) FoDoc Austria, kansallinen tietojärjestelmä, joka kattaa kaikkien korkeakoulujen ja akatemioiden tutkimuspotentiaalin ja -hankkeet. • On perustettu teknologiansiirtoverkosto sekä täydennyskoulutuskeskuksia, avoimia korkeakouluja ja yritysyhteystoim istoja. • On tavallista tehdä diplomityö tai väitöskirja teollisen hankkeen yhteydessä. Yritysten edustajat toimivat usein luennoitsijoina korkeakoulujen täydennyskoulutusohjelmissa. • Kaiken kaikkiaan korkeakoulujen ja yritysten yhteistyö on hyvin tiivistä. 2. COMETT-ohjelman kansallinen kehitys COMETT-ohjelmien kansallinen kehitys on ollut nopeaa ja menestyksekästä, koska • UETP:t niveltyvät helposti olemassaolevaan hyvin kehittyneeseen korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyöhön; • COMETT-tiedotuskeskus on tukenut toimintaa aktiivisesti ja tehokkaasti muun muassa käynnistämällä hankkeita, järjestämällä konferensseja, seminaareja ja vvorkshopeja ja tarjoamalla tiedotuspalveluja; • Tiede-ja tutkimusministeriö antoi hankkeille keskitettyä tukea ja lisärahoitusta ja ilmaisi valmiutensa jatkaa niiden tukemista tulevaisuudessa; • EY-leimaisuudesta oli hyötyä. Useimmat johtavat organisaatiot osallistuvat COMETT-ohjelmaan, ja yritysten panos on suuri. 105 3. Verkottuminen • Alueellisia UETP. itä on neljä (APS, ATT AC, CATT ja DANUBE). Ne ovat: • toimineet alueellisina keskustelufoorumeina ja lisänneet alueellista ja kansallista tietoisuutta koulutuksen ja tekniikan kysymyksistä; tuoneet kansainvälisiä yhteistyökumppaneita ja eurooppalaisen ulottuvuuden tekniikan koulutukseen ja toimineet eurooppalaisten aloitteiden alueellisina keskipisteinä. • • Ne ovat edistäneet alueen PK-yritysten ja muiden yhteistyöosapuolten integrointia eurooppalaisiin hankkeisii ja lisänneet niiden motivaatiota ja tietoisuutta kansainvälisestä • tekniikan kehityksestä • järjestäneet lyhytkursseja ja henkilövaihtoja sekä perustaneet yrityksiä hoitamaan näitä toimintoja. Ne ovat lisänneet tutkimustyön ja koulutuksen välistä synergiaa; • edistäneet kansainvälistymistä eurooppalaisten yhteistyökumppanien, henkilövaihtojen ja itävaltalaisissa yrityksissä työskennelleiden ulkomaisten opiskelijoiden kautta. • UETP:iden vahvuuksia ovat: (1) vahva lakiin perustuva riippumaton asema perustana demokraattiselle yhteistyölle, (2) viranomaisten ja liikelaitosten hyväksyntä sekä alueellinen tuki ja taloudellinen sitoutuminen, (3) eurooppalaisten koulutushankkeiden hallintataidot, (4) läheiset suhteet yrityksiin ja tekniset valmiudet, (5) yhteydet korkeakouluihin ja Itävallan nykyisten korkeakoulujen täydennyskoulutus keskusten vahvuus, (6) motivoitunut henkilöstö sekä kevyt ja tehokas hallintomalli. • UETP:iden heikkouksia ovat: (1) vaikeudet COMETT-ohjelman yhdistämisessä EY-hankkeisiin Itävallan ollessa EFTA-maa, (2) markkinointi- ja myyntistrategioiden puute, (3) henkilöstön vähyys, (4) eräillä alueilla heikompi korkeakouluopintojen ja teknillisen koulutuksen tarjonta, (5) profiilin kehittämiseen kuluva aika, (6) itseopiskeluun käytettävän ajan puute monimutkaisen alueen hallinnassa, (7) COMETT- hankkeiden liian lyhyt kesto, jotta niiden puitteissa ehtisi kehittyä kansainvälinen koulutusfilosofia, (8) taloudellisen tuen vuosittainen pieneneminen, (9) epävarmuus siirryttäessä LEONARDO-ohjelmaan. 4. Liikkuvuus COMETT-ohjelman saavutukset: • järjestelmälliset työsuunnitelmaan ja joiden hyväksymisestä opintosuorituksiksi on sovittu, hankekohtaiset opiskelijoiden harjoitteluvaihdot, jotka perustuvat selkeään • henkilövaihtokulttuurin syntyminen yrityksissä, jotka tarjoavat nyt paremmat työolosuhteet ja ammatillista opastusta opiskelijoille; yritykset ottavat opiskelijoita helpommin vastaan, ja järjestelmä on virallistettu, • henkilövaihdoista saadaan runsaasti palautetta ja yhteyksiä korkeakoulujen ja yritysten välille; varsinkin pitkäaikaisten henkilövaihtojen järjestäminen on kuitenkin hankalaa ja aikaa vievää. 5. Koulutus COMETT-ohjelman merkitys: • ohjelma on kehittänyt koulutushankkeita yhdessä potentiaalisten käyttäjien ja kansainvälisten yhteistyökumppanien kanssa. Tämä on johtanut kurssien järjestämiseen useammassa paikassa sekä parantanut kansainvälistä markkinointia ja kurssien saatavuutta. Kynnys järjestää kursseja tai osallistua kursseilleon alentunut. Koulutuksen tarjoaminen PK-yrityksilleontulluthoukuttelevammaksi. UETP. t ovat täydentäneet korkeakoulujen täydennyskoulutuskeskusten toimintaa; • ohjelma on parantanut koulutuksen laatua (pikemminkin kuin määrää) tarjoamalla (1) laajempaa asiantuntemuksen ja näkemysten vaihtoa ja (2) mahdollisuuksia vertailla tilannetta eri maissa. • ohjelman puitteissa on tehty alakohtaisia koulutustarveanalyysejä ja elinkeinoelämän tarpeiden jatkuvaa Interaktiivista tilanneselvityksen arviointia. Keskusteluja ja markkinoinnista on koulutusideoista koulutustarveanalyysiä on kehitetty. Toimialakohtainen UETP on koulutustarveanalyysin pohjaksi. järjestetty. tehnyt 6. Yleisvaikutus • Yleisvaikutus on ollut hyvä, erityisesti UETP-järjestelmässä. Maidenvälisten harjoittelijavaihtojen määrä on lisääntynyt merkittävästi, vaihtojen hankekohtainen suunnittelu on tehostunut ja harjoittelu on alettu hyväksyä opintosuoritukseksi. Maidenväliset korkean asteen koulutuksen ja yritysten väliset henkilövaihdot, joita ei ollut olemassa ennen COMETT-ohjelmaa, ovat olleet hyödyllisiä. Kansallisilla markkinoilla oleva 106 tekniikan huippukoulutuksen valikoima on rikastunut kansainvälisen näkökulman kautta, ja kurssien eurooppalaista ulottuvuutta on kehitetty. COMETT-ohjelma täydentää alueellista ja kansallista ohjelmaa ja tehostaa osaltaan Itävallan koulutusta. Tämä on nähtävissä erityisesti kansallisten ja alueellisten toimintojen lisärahoituksessa. COMETT-ohjelma on korostanut koulutuksen kansainvälistä ulottuvuutta. Se on yhdistänyt korkean asteen oppilaitoksia ja yrityksiä, tukenut täydennyskoulutuksen kehittämistä oppilaitoksissa, vaikuttanut koulutustarveanalyysien kehittämiseen, lisännyt kokemusta ohjelmien ja hankkeiden kansainvälisestä johtamisesta, tehostanut korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteysyksiköiden hallintoa, laajentanut verkostoitumista muihin yhteistyömuotoihin, lisännyt yritysten kiinnostusta huippupätevään henkilöstöön ja niin edelleen. SVEITSI Väkiluku 6,83 miljoonaa, väestötiheys 165,4, BKT/henkilö 20,3 ppp. YHTEENVETO: SVEITSI (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 3 4 1 130 000 417 1 048 540 29 86 7 1 272 630 867 450 1 390 000 2 082 4 710 702 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Sveitsissä ei ole korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyötä säätelevää erillislainsäädäntöä. Liittohallitus vastaa lain mukaan tiede- ja teknologiapolitiikasta. Tietyt lait (esimerkiksi energialaki) toimivat joidenkin korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyötoimenpiteiden perustana. Suurin osa korkean asteen koulutuksesta on järjestetty kantonitasolla. Näin lainsäädännössä ja käytännöissä voi esiintyä huomattavaa vaihtelua. • Tieteellisen tutkimuksen edistämiskomissio (CERS) edistää tutkimusyhteistyötä tutkimuslaitosten ja yritysten välillä. Jotkin ministeriöt käyttävät runsaasti rahaa T&K-toimintaan ja hankkivat neuvoja ja arviointeja korkeakoulujen ja yritysten edustajilta. Pitkäaikaisia tutkimuksen painopisteohjelmia ja välittömiä toimenpiteitä koskevia tutkimusohjelmia johtaa keskusministeriö. • Jokaisellakorkeakoulullaonomatäydennyskoulutustoimisto. Tiettyjäammatillisen koulutuksen jatkamista korkeakouluissa tukevia toimenpiteitä -niminen kansallinen ohjelma tarjoaa täydennyskoulutusta ja jatko- opiskelumahdollisuuksia. Teknillisiä korkeakouluja on kaksi, ja niillä on paljon läheisemmät yhteydet elinkeinoelämään. Monia korkean asteen oppilaitoksia kehitetään ammattikorkeakouluiksi. Monet tiedemiehet työskentelevät sekä korkean asteen koulutuksessa että yrityksissä. • TE-CH on teknologian siirron keskuksien kansallinen verkko. Kaksi työnantajajärjestöä on yhdessä perustanut toimistoja koordinoimaan tutkimushankkeita ja hoitamaan suhteita viranomaisiin päin. Elinkeinoelämän osuus korkean asteen oppilaitosten T&K-toiminnan taloudellisesta tuesta on noin 2 prosenttia. 107 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • Osallistuminen COMETT-ohjelmaan alkoi vuonna 1990. Vuoteen 1991 mennessä osallistuminen muiden maiden hankkeisiin oli lisääntynyt merkittävästijatasapuolisuudenedistämistoimiakäynnistettiin. Vuoden 1992 hakukierrokselle osallistuminen oli runsasta. Tämän hakukierroksen perusteet la perustettiin seitsemän UETP:tä. 3. Verkottuminen • Sveitsin 3 alueellista ja 4 toimialakohtaista UETP:tä ovat käynnistäneet vuoropuhelun teknologian siirron ja koulutuksen eri osapuolten välillä. Lisäksi UETP:t käsittelevät tärkeitä alueellisia kysymyksiä ja järjestävät PK-yritysten yhteistyötä julkisten tutkimuslaitosten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. • Liittovaltion kuusivuotissuunnitelmaan sisältyy kantonien korkeakoulujen ja liittovaltion teknillisten korkeakoulujen täydennyskoulutuksen järjestäminen. UETP:t ovat työskennelleet tiiviisti täydennys koulutuksen vahvistamiseksi ja laajentamiseksi. Suunnitelma on myös vahvistanut liittovaltion politiikkaa, joka tähtää korkean asteen oppilaitosten voimakkaampaan kansainvälistymiseen. Alueellista politiikkaa ei ole vielä lopullisesti muotoiltu, mutta vaikuttaa siltä, että UETP:llä ja vastaavilla elimillä voi olla siinä merkittävä tehtävä. Ne ovat tehneet hyvää yhteistyötä muiden EY-ohjelmien kanssa. • UETP:t ovat tuoneet kansainvälisen viitekehyksen korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyöhön ja avustaneet kantonienvälisessä yhteistyössä. Kaiken kaikkiaan UETP: iden menestys on ollut vaihtelevaa, erityisesti yritysten osallistumisen osalta. 4. Liikkuvuus • COMETT-ohjelma on erityisen vahvasti pyrkinyt liittämään Sveitsin EU-toimintoihinsa opiskelijoiden harjoitteluvaihtojen kautta. • Henkilövaihdon käsitettä ei ole ymmärretty, eikä toiminta ole menestynyt. 5. Koulutus • Sekä lyhyiden että pitkien kurssien onnistuinisaste COMETT II -ohjelmassa on ollut Sveitsin osalta hyvä. 6. Yleisvaikutus • Sveitsin liittovaltiojärjestelmä vahvasti autonomisine kantoneineen teki Sveitsin liittymisen ohjelmaan vuonna 1990 hankalaksi. Vuoteen 1992 mennessä kuitenkin COMETT-ohjelma toimi täydellä teholla COMETT-tiedotuskeskuksen perustamisen ja kantonienvälisen yhteistyön lisäämisen tuloksena. • Kun liittovaltion täydennyskoulutusta koskevat erikoistoimenpiteet käynnistettiin lähes samaan aikaan, COMETT-ohjelma on menestynyt hyvin niin liittovaltion tasolla kuin kantonitasollakin. 108 LIECHTENSTEIN YHTEENVETO: LIECHTENSTEIN (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 1 26 2 1 150 000 51 890 30 000 200 000 431 890 1. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • Liechtensteinin liityttyä lähemmin EFTAan sille avautui mahdollisuus osallistua COMETT-ohjelmaan, johon se liittyi vuonna 1991 Sveitsin lipun alla. Tultuaan EFTA:n täysjäseneksi vuonna 1992 Liechtenstein liittyi COMETT-ohjelmaan täysivaltaisena osallistujamaana. 2. Verkottuminen • Liechtenstein haki alueellisen UETP:n perustamisoikeutta vuonna 1992 ja sai sen. UETP vaikuttaa myös Sveitsin ja Itävallan lähialueilla. 3. Liikkuvuus • UETPjärjesti 26 opiskelijavaihtoa vuonna 1993. 4. Koulutus • Vuonna 1992 UETP perusti yhteiskoulutushankkeen ympäristötekniikan alalla. Lisäksi UETPjärjesti yhden lyhytkurssin vuosina 1993 ja 1994. 5. Yleisvaikutus • Sveitsin päätös olla liittymättä EU:hun aiheutti hankaluuksia COMETT-ohjelman kehittämiselle Liechtensteinissa. 109 ISLANTI Väkiluku 0,26 miljoonaa, väestötiheys 2,5, BKT/henkilö -- ppp. YHTEENVETO: ISLANTI (1990-94) Määrä Talousarvio UETP. t Alueelliset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 1 51 7 7 2 3 159 000 154 030 56 300 70 000 240 000 52 994 732 324 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Vuoteen 1991 asti tutkimuskeskukset olivat erillään korkeakoulusta; opiskelumahdollisuuksien yhteistyömahdollisuuksia. puutteen kanssa tämä heikensi korkeakoulujen yhdessä ja jatko- yritysten 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • Reykjavikin yliopistossa sijaitsevat COMETT-tiedotuskeskus ja maan ainoa UETP ovat olleet merkittäviä tekijöitä ohjelman menestykselle. 3. Verkottuminen • Islannissa on vain yksi UETP. Se on tehnyt koulutustarveanalyysejä ja järjestänyt kursseja tarpeiden täyttämiseksi sekä osallistunut korkean asteen koulutuksen ja yritysten suhteita käsittelevien konferenssien järjestämiseen. • Aluksi UETP toimi erityisen voimakkaasti kalanjalostusteollisuuden alalla, mutta se on sittemmin laajentanut toimintaansa muille teollisuuden aloille. • UETP:n vahvuuksia ovat elinkeinoelämän järjestöjen osallistuminen (koska näillä on suorat yhteydet yrityksiin) ja Islannin yliopiston vahva moraalinen ja taloudellinen tuki. • Suurimpia heikkouksia ovat välittömien yritysyhteyksien puute ja erittäin hatara taloudellinen pohja. 4. Liikkuvuus • Islanti on aina ollut kansainvälisesti suuntautunut maa, ja teknillisen koulutuksen hakeminen ulkomailta on ollut tavallista. COMETT-ohjelma on kanavoinut näitä markkinoita. Epämuodollisia korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöjärjestelmiä ei kuitenkaan ole virallistettu. 5. Koulutus • COMETT-ohjelma on ensimmäisenä ja keskustellut elinkeinoelämän kanssa siitä, miten tarpeet pitäisi täyttää. Se on myös ensimmäisenä laajasti valmistellut laatukoulutusohjelmia kansainvälisten korkeakouluasiantuntijoiden ja yritysjohtajien kanssa. tehnyt koulutustarveanalyyseja Islannissa • Laatukoulutuskursseja on kehitetty. Niiden tarjonta ei kuitenkaan ole ollut riittävää, eikä uusia opetusmenetelmiä ole sovellettu riittävästi. • Näin ollen COMETT-ohjelma on tuonut koulutukseen uuden ulottuvuuden (eikä vain täydentänyt sitä) koulutustarveanalyysin, korkeatasoisten kurssien valmistelun ja kouluttajien kouluttamisen kautta. 10 6. Yleisvaikutus • COMETT-ohjelman vaikutus on ollut vahva. Se on tarjonnut hyväksyttävän eurooppalaisen foorumin keskustelulle, jota aikaisemmin leimasi molcmm inpuolinen epäilevä asenne. Se on myös auttanut yrityksiä näkemään Islannin korkean asteen oppilaitoksissa annettavan koulutuksen hyödyllisyyden ja pohjustanut näin osaltaan korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä koskevaa vuoropuhelua. • Koska Islannin teollisuus koostuu PK-yrityksistä, COMETT-ohjelma on joutunut työskentelemään elinkeinoelämänjaammatinharjoittajienliittojenkanssahallinnollisellatasolIa. Yhteyksiäyrityksiinotetaan hankkeiden ja henkilövaihtojen yhteydessä. Koska Islannin yhteiskunta perustuu suorille yhteyksille, COMETT-ohjelma on saattanut yhteyden luotuaan luopua välitystehtävästään. Ohjelma on edistänyt erilaisia koulutus-, tutkimus- ja henkilövaihtotoimenpiteitä. • Näin ohjelma on vauhdittanut yhteyksien syntymistä korkeakoulujen ja yritysten välille kautta ETAn ja vaikuttanut voimakkaasti siihen, että korkean asteen oppilaitokset ovat ymmärtäneet, että niiden on markkinoitava koulutustaan ja tutkimustyötään yrityksille. Ohjelma on myös saattanut yritykset tietoisemmiksi korkeakoulusta valmistuneiden rekrytointiin liittyvistä kysymyksistä. NORJA Väkiluku 4,27 miljoonaa, väestötiheys 13,2, BKT/henkilö 15,35 ppp. YHTEENVETO: NORJA (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 4 2 360 27 46 4 1 3 930 000 1 018 100 169 180 477 000 818 000 500 000 47 280 3 959 560 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Norjan teknillinen korkeakoulu (NTH) Trondheimissa on ainoa laatuaan Norjassa; se on joutunut osallistumaan merkittävästi öljyteollisuuden kehittämiseen 1970-luvulta lähtien. SINTEF onNTH:n säätiö, joka ja tukee korkeakoulujen täydennyskoulutuksen alalla. ja yritysten yhteistyötä, erityisesti T&K-sopimustoiminnan • Vuonna 1991 julkaistu korkean asteen koulutuksen valkoinen kirja kehotti lähentämään oppilaitosten välistä yhteistyötä integroidussa "Norjan verkossa" sekä lisäämään yhteistyötä ulkopuolisten laitosten kanssa, mutta tätä koskevaa kansallista ohjelmaa ei ole. • Norjan tutkimusneuvostoilla on korkeakoulujen ja yritysten välillä toimivia teknologian siirto-ohjelmia. Teollisuusministeriö toivoo, että tutkimuslaitokset ja korkeakoulut tekisivät enemmän yhteistyötä. • Norjalla on pitkän aikavälin suunnitelma vuosille 1994-97, joka pyrkii "levittämään saatavilla olevaa teknologiaa ja osaamista yrityksiin. (ja) ajanmukaistamaan ja uudistamaan teknistä osaamista ja ammattitaitoa entistä nopeammin. " • Vuoden 1993 valtion talousarviossa todettiin, että "kansainvälistä yhteistyötä korkean asteen koulutuksessa on vahvistettava; tähän liittyy kansainvälisiin koulutusohjelmiin osallistuminen. " I ll 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • Norjan epäröivä asenne EU:ta kohtaan ja uusien yhteisöohjelmien määrä olivat kenties syinä siihen, että ohjelman käynnistyminen vuonna 1990 oli hyvin hidasta; hankehakemuksia tehtiin vain 11, ja niistä hyväksyttiin 6. • COMETT-ohjelman alueellista tasapuolisuutta edistävät toimenpiteet vuosina 1991-92 lisäsivät osallistumista merkittävästi; seuraavana vuonna perustettiin 5 UETP:tä lisää. 3. Verkottuminen • UETP:t ovat edistäneet alueellista yhteistyötä alueidensa elinkeinoelämän ja koulutusalan välillä. Ne ovat tuoneet eurooppalaisen ulottuvuuden korkeakoulujen perinteisiin yritysyhteyksiin ja täydennyskoulutukseen. Ne ovat kehittäneet maanlaajuisen tiedonjakeluverkon julkaisemalla teknisten alojen aikakauslehtiä ja tiedotteita sekä järjestämällä vuotuisia tekniikan osaamista käsitteleviä konferensseja. Ne ovat auttaneet myös kurssien kehittämisessä ja järjestäneet opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja. Ne ovat siirtyneet koulutusyhteistyöstä tekniikan T&K-hankkeisiin ja kehittäneet erikoisalojen toimintoja. • UETP: iden toimenpiteet ovat vaihdelleet välittömästä koulutustarveanalyysistäjasitäseuranneestakurssien kehitystyöstä elinkeinoelämän tukemiseen sen pyrkimyksissä, eli kuten eräs UETP asian ilmaisi, "autetaan heitä auttamaan itseään. " • Toimenpiteiden maidenvälistäminen on onnistunut kaikilta UETP:iltä. Toimialakohtaiset UETP:t ovat olleet maidenvälisiä alusta asti. Myös alueelliset UETP:t ovat menestyneet tässä suhteessa. • Toimialakohtaisia UETP:itä on kaksi ja ne toimivat Norjan teknillisessä korkeakoulussa (NTH) Trondheimissa. Niillä on myös läheiset yhteydet SINTEFiin. UETP:t ovat kansain välistäneet tätä suurta tekniikan osaamiskeskusta kansainvälisen koulutustarveanalyysin, lyhytkurssien ja henkilövaihtojen avulla ja kehittäneet laajempia T&K-hankkeita COMETT-ohjelman ulkopuolella. • UETP:iden päävahvuuksia ovat: (1) niiden luoma vahva eurooppalainen verkosto, (2) Norjan hallituksen ja alueellisten viranomaisten tuki, (3)NTH:n aktiivinen sitoutuminen ja tuki kolmelle UETP:lle, (4) Norjan insinööriyhdistyksen (NIF) ja Norjan teknisen teollisuuden liiton (TBL) tuki ja osallistuminen. • Suurin heikkous on ollut määrärahatarpeen aliarvioiminen. 4. Liikkuvuus • Osallistujat ovat käyttäneet liikkuvuuden edistämistoimenpiteitä laajimmissa COMETT-hankkeissa ja muissa hankkeissa yhteistyön lujittamiseen ja kehittämiseen. • Norjan hallituksen ansiosta COMETT-ohjelmaan osallistuville opiskelijoille on automaattisesti myönnetty työ- ja oleskelulupa. Sopimukset opiskelija-asuntotoimistojen kanssa ovat auttaneet maahan saapuvia opiskelijoita suuresti. Sopimukset korkeakoulujen kanssa ovat taanneet COMETT-ohjelmaan osallistuville opiskelijoille täydet opiskelijaoikeudet (alennukset matkalipuista, opiskelijapalvelut ja niin edelleen). TBL on suositellut jäsenilleen harjoittelupaikkojen järjestämistä. • Kaiken kaikkiaan opiskelijoiden harjoitteluvaihtotoiminta on tehostunut. 5. Koulutus • Kursseja on kehitetty alusta alkaen eurooppalaiselle käyttäjäkunnalle ja eurooppalainen ulottuvuus huomioon ottaen. Eräät kurssit ovat lähtöisin muista EU. n investoinneista (esimerkiksi ESPRIT II). Toimintaan on liitetty laajasti uusia tekniikoita, tietokoneohjelmia ja simuloinnin apuvälineitä. COMETTilla on ollut merkitystä sekä käytännön toimintana että liikkeellepanevana tekijänä. • Toiminta on keskittynyt laadun parantamiseen. COMETT-ohjelma on tuonut kurssien kehittämiseen ja täydennyskoulutustoimintaan 'laatukumppaneita, joita Norjassa ei olisi ollut. • COMETT-ohjelman teknologian siirtoa ja koulutusta koskevien tavoitteiden sekä Norjan vastaavien kansallisten tavoitteiden samankaltaisuus on varmistanut keskinäisen täydentävyyden. 6. Yleisvaikutus • COMETT-ohjelmalla ei ole ollut suurta vaikutusta kansallisella tasolla, mutta aluepolitiikan ja aluesuunnittelun tasolla se on ollut merkittävä. Erityisesti on mainittava COMETT-ohjelman merkitys alueiden ja läänien strategisten suunnitelmien kehittämisessä ja toteuttamisessa. • Missä tällaiset suunnitelmat olivat jo olemassa, esim. Länsi-Norjassa, COMETT-ohjelma on ollut tärkeä 112 tekijä niiden toteuttamisessa; toisissa tapauksissa taas COMETT-ohjelman tavoitteet on otettu huomioon suunnitelmien valmistelussa. COMETT-ohjelman jäsenyys on tarjonnut Euroopan laajuista teknologian siirtoa ja koulutusta, jota ei muuten olisi lainkaan ollut tai jota olisi ollut vaikea luoda kansallisten voimavarojen puitteissa tai kansallisin ehdoin; kansainvälistä yhteistyöohjelmaa ei tältä pohjalta olisi voitu toteuttaa. RUOTSI Väkiluku 8,64 miljoonaa, väestötiheys 19,2, BKT/henkilö 16,2 ppp. YHTEENVETO: RUOTSI (1990-94) Määrä Talousarvio UETP. t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 4 f 807 13 83 13 1 15 888 000 2 245 940 111 000 998 000 2 311038 500 000 240 952 7 294 930 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyön perusta luotiin Ruotsissa jo 1960-luvulla. Korkean asteen oppilaitoksen johtokunnissa on elinkeinoelämän edustajia. Vuonna 1977 säädetyn lain nojalla elinkeinoelämän edustajia voi olla jäseninä myös kaikissa opinto-ohjelmaa käsittelevissä toimikunnissa. Korkeakoulujen henkilöstö saa tehdä töitä ulkopuolisille ja siirtyä väliaikaisesti yrityksiin. Vuodesta 1975 lähtien korkeakoulut ovat järjestäneet ammatillisia koulutusohjelmia. • Ruotsin teknisen kehityksen virasto (STU) perustettiin 1960-luvun lopulla parantamaan ruotsalaisten yritysten tekniikan osaamista; erityisenä kohteena oli korkeakoulujen ja yritysten yhteistyö. Virasto loi nopeasti korkeakoulujen yhteystoimistojärjestelmän. Suurten yritysten tutkimusjohtajat toimivat osa- aikaisissa professuureissa. Pienet yritykset voivat "lainata" tutkijoita jopa kuudeksi kuukaudeksi, jolta ajalta yhteystoimisto maksaa puolet heidän palkastaan. Pohjois-Ruotsissa pienet yritykset voivat palkata paikallisesta korkeakoulusta valmistuneita insinöörejä kuudeksi kuukaudeksi siten, että yhteystoimisto maksaa heidän palkkansa. Tarkoituksena on hillitä muuttoliikettä Etelä-Ruotsiin. • Vuoden 1992 laki laajensi huomattavasti korkean asteen oppilaitosten itsehallintovaltuuksia ja loi korkeakouluille tulosten arviointijärjestelmän. Kaikkiin diplomi-insinöörien koulutusohjelmiin sisältyy pakollinen työharjoittelu. • Elinkeinoelämän edustajia on tiedekorkeakoulujen ja teknillisten korkeakoulujen hallituksissa. Useita tiedepuistoja on perustettu yhteistyössä elinkeinoelämän kanssa. Vaihtoprofessuureja ja vierailevia luennoitsijoita yrityksistä on runsaasti. Elinkeinoelämä rahoittaa useita tutkimussopimuksia, ja tutkimusyhteistyölaitoksia on perustettu. Keskimäärin 10 prosenttia korkean asteen oppilaitosten toiminnasta on elinkeinoelämän rahoittamaa. 3 Lisäksi on kaksi toimialakohtaista UETP. tä, joiden vetäjä on ruotsalainen, mutta sopija ei ole ruotsalainen. 113 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • COMETT on ensimmäinen EU-ohjelma, johon EFTA-maal ovat voineet ottaa osaa. Ammattiliittojen, työnantajien sekä paikallisten ja alueellisten viranomaisten tuki on ollut vahvaa. Kiinnostusta lisäsi Ruotsin mahdollinen tuleva liittyminen EU:hun. • COMETT-ohjelman aiheista olivat Ruotsissa: (I) korkean asteen koulutuksen kansainvälistäminen, (2) täydennyskoulutuksen tarve PK-yrityksissä ja tarve järjestää korkeakouluissa tieteellistä huippukoulutusta, (3) PK-yritysten tarve päästä ulkomaisille markkinoille. 3. Verkottuminen • Ruotsi sai vuonna 1990 neljä alueellista UETP:tä, jotka kaikki sijaitsevat Etelä-Ruotsissa, ja kaksi toimialakohtaista UETP:tä. Lisäksi vuonna 1992 perustettiin kolme toimialakohtaista UETP:tä. Ruotsin UETP:iden vahvuuksia on niiden tiivis osallistuminen DELTA-ohjelmaan. • UETP:iden vaikutus hankkeisiin välittömästi osallistuvien yritysten ja korkeakoulujen ulkopuolella on kuitenkin ollut vähäistä. UETP:illä on ollut identiteettikriisi. • Välillisiä vaikutuksia ovat olleet: (1) tiedon levittäminen, (2) teknologian ja koulutuksen laajempi markkinointi, (3) eurooppalainen yhteistyöfoorumi ja hyvin toimineiden toimialakohtaisten UETP:iden luoma poliittinen paine, (4) kansainvälisten toimintojen tehokkuuden osoittaminen. • Useimmat UETP:t ovat pyrkineet tekemään koulutustarveanalyyseja. Alalla toimii kuitenkin monia muitakin yrittäjiä. • Päävahvuuksia ovat olleet UETP-henkilöstön omistautuminen työlleen ja heidän kykynsä työskennellä Euroopan laajuisessa toimintaympäristössä ja tukea muita ohjelmia. Suurimpia heikkouksia ovat olleet elinkeinoelämän, erityisesti PK-yritysten, vähäinen osallistuminen sekä alueidenvälisen kokemusten siirron ongelmat. 4. Liikkuvuus • Opiskelijoiden harjoitteluvaihdoissa ei ole tapahtunut mitään uutta. Henkilövaihtomahdollisuuksia ei ole juurikaan käytetty. Yhä enemmän pyritään kuitenk in hankkimaan opiskelijoille harjoittelupaikkoja suurissa yrityksissä. Jotkin yritykset ovat käyttäneet COMETT-ohjelmaa mahdollisten tulevien työntekijöiden testaamiseen ulkomaisissa tytäryhtiöissä. Jotkin PK-yritykset ovat olleet ensimmäistä kertaa tekemisissä ulkomaisten opiskelijoiden kanssa. Tämä on lisännyt tietoisuutta kulttuurieroista. • 5. Koulutus • Koulutusalalla COMETT-ohjelman merkittävimmät vaikutukset ovat olleet korkeakoulujen opettajille kohdistettavan "tilauksen" soveltamista ja muotoilua koskevissa valmistelevissa keskusteluissa ja neuvotteluissa. • Toimialakohtaisilla UETP:illä teollisuudenalojen vaikutus koulutuksen kehittämiseen on ollut suurempi. • Tietotekniikan verkko on perustettu (aluksi tietojen ja yhteistyökumppaneiden hakemista varten), ja sitä pyritään käyttämään työpaikkaharjoittelun edistäm iseen. Laadunvalvonnasta on tullut keskeinen kysymys, kun kursseja pitävät erilaiset opettajat eri maissa. COMETT-ohjelma on ollut käynnissä vasta niin lyhyen aikaa, että sitä ei voida kattavasti arvioida. Se on ollut liian pieni vaikuttaakseen merkittävästi. Kehitettyjen kurssien uudelleenkäyttöaste on erittäin alhainen. 6. Yleisvaikutus • Yleisvaikutus kansallisella tasolla on ollut marginaalinen, mutta alueellisella ja paikallisella tasolla vaikutusta on ollut. Ohjelma on pieni, ja talouselämä on ollut lamassa. Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyötä ei ole juurikaan edistetty paitsi hankeosapuolien kesken. Korkeakouluilla oli jo ennestään vahva täydennyskoulutusjärjestelmä. Kansainvälisten suhteiden luominen ruotsalaisissa korkeakouluissa ja yrityksissä on kuitenkin ollut uusi asia. • Ohjelma on vaikuttanut jossain määrin aluepolitiikkaan, muttaei kansalliseen politiikkaan. Korkeakoulujen täydennyskoulutusohjelmien ja UETP:iden välille on kehittynyt jonkin verran synergiaa. • Yleisvaikutus on ollut vähäinen. Ohjelmalohko B on ollut todellinen menestys, etenkin suuremmille PK- yrityksille. Syntyneitä verkostoja tullaan käyttämään muissa hankkeissa. COMETT-ohjelma on myös 114 parantanut EU-tietämystä. SUOMI Väkiluku 5,03 miljoonaa, väestötiheys 14,9, BKT/henkilö 16,1 ppp. YHTEENVETO: SUOMI (1990-94) Määrä Talousarvio UETP:t Alueelliset Toimialakohtaiset Opiskelijat Stipendiaatit Kurssit Yhteiskoulutushankkeet Kokeiluluontoiset hankkeet Tukitoimenpiteet YHTEENSÄ 3 2 685 000 634 1 560 365 71 78 9 17 690 350 740 000 1 845 000 247 568 5 768 283 1. Tausta: lainsäädäntö, ohjelmat ia toimenpiteet • Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöstä ei erikseen säädetä laissa, mutta toisaalta lainsäädäntö ei juurikaan rajoita tällaista toimintaa. joka tukee jatko-opiskelijoiden • Suomen Akatemialla on ohjelma, työharjoittelua yrityksissä. Opetusministeriöllä on vastaava ohjelma tietotekniikan alalla. TEKES rahoittaa korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöohjelmiajatutkijakoulutusohjelmia. Koulutusalaon Suomessa laajentunut voimakkaasti vuodesta 1986 lähtien. Korkean asteen oppilaitoksia pidetään yhä yleisemmin alueellisina kehityskeskuksina. • Työharjoitteluyrityksissä on perinteisesti kuulunut pakollisena tekniikankoulutukseen. Täydennyskoulutus on nopeimmin kasvavia korkean asteen koulutuksen aloja. Useita tiedepuistoja on perustettu viimeisen vuosikymmenen aikana. Teknilliset opistot ovat perustaneet 'yrityspalveluosastoja'. Uniscience Ltd Oy on saattanut korkeakoulut ja elinkeinoelämän järjestöt yhteen korkeakoulujen yhdistettyyn taitotietoon perustuvien palvelujen tarjoamiseksi. 85 ammatillista oppi laitosta on yhdistetty 22 ammattikorkeakouluksi, jotka toimivat läheisessä yhteistyössä yritysten kanssa. • Elinkeinoelämällä on perinteisesti ollut läheiset yhteydet korkean asteen oppilaitoksiin. Suuret yritykset ovat käynnistäneet omia jatkokoulutusohjelmiaan, ja myös oppilaitosten vastaavien ohjelmien kysyntä on nousussa. Pitkäaikaisia yhteistyö-ja sopimussuhteita on jo muodostettu. Elinkeinoelämän palveluksessa olevien tohtorintutkinnon suorittaneiden määrä on nopeasti lisääntymässä. 2. COMETT-ohielman kansallinen kehitys • Koska Suomi oli EFTAn jäsen, se liittyi ohjelmaan vasta COMETT II -vaiheen alkaessa, mutta pääsi siihen nopeasti mukaan. Tämä oli mahdollista korkeakoulujen ja yritysten yhteistyöpohjan ja korkeakoulujen olemassaolevien täydennyskoulutuskeskusten ansiosta. Kansainvälisistä opiskelijoiden harjoitteluvaihdoista oli myös runsaasti kokemusta, ja Suomen hallitus oli juuri käynnistämässä aloitetta korkean asteen oppilaitosten kansainvälistämiseksi. COMETT-tiedotuskeskuksella oli myös keskeinen merkitys toiminnan vauhdittajana. 15 3. Verkottuminen • Suomi sai 5 UETP. tä vuonna 1990: 3 alueellista, yhden sekamuotoisen ja yhden toimialakohtaisen. Kaikki muut paitsi toimialakohtainen UETP toimivat korkeakouluissa. Vuonna 1992 perustettiin yksi uusi UETP, josta Suomi oli osavastuussa. Vuonna 1994 yksi toimialakohtainen UETP siirrettiin Alankomaista Suomeen. • UETP:t ovat toimineet sillanrakentajina Brysselin ja suomalaisten osallistujaorganisaatioiden, etenkin yritysten, välillä. Kaikki UETP:t ovat tehneet koulutustarveselvityksiä, joiden perusteella on muotoiltu uusia hankkeita. Ne ovat myös osaltaan piristäneet kansainvälistä yhteistyötä ja laajentaneet useita kansallisia hankkeita eurooppalaisiksi. Toimialakohtaiset UETP:t ovat vaikuttaneet merkittävästi koulutukseen omilla erikoisaloillaan. • Päävahvuutena on ollut tiivis yhteistyö UETP. iden kesken sekä niiden ja tiedotuskeskuksen välillä. • Suurimpia heikkouksia on ollut se, että UETP:t eivät kata koko maata, kun samaan aikaan talouden lama on rajoittanut elinkeinoelämän osallistumista. Koska COMETT oli ainoa ohjelma, johon Suomi pystyi osallistumaan, UETP. t ovat joutuneet toimimaan pääasiassa vain COMETTin puitteissa. 4. Liikkuvuus • OpiskelijoidenharjoitteluvaihtojaulkomailleonSuomessasuosittupitkään. COMETT-ohjelmaon tarjonnut tälle toiminnalle vain uuden kanavan. Etenkin teknillisille opistoille ohjelma on kuitenkin ollut tehokas keino lisätä korkeatasoisten harjoittelupaikkojen määrää. Asiantuntijoiden henkilövaihdot (Bc), vaikka ne eivät uusi asia olekaan, on katsottu erääksi COMETT-ohjelman hyödyllisimmistä toiminnoista. Vuonna 1994 Suomi oli ohjelman toiseksi suurin lähtömaa! • COMETT-ohjelman hajautettu rakenne on rohkaissut korkeakoulujen kansainvälisten asioiden vastuuhenkilöitä tekemään aloitteita ja ottamaan vastuuta henkilövaihtojen järjestämisessä. Aikaisemmin tarjoamista toiminta oli keskitetympää. Yritykset eivät enää pidä harjoittelupaikkojen tämä hyväntekeväisyytenä, vaan alkavat tunnustaa opiskelijoiden tuoman todellisen lisäarvon. 5. Koulutus • COMETT-ohjelmalla ei ole ollut suurta vaikutusta kansallisella tasolla hankkeiden vähäisyyden vuoksi. Ohjelma on kuitenkin muuttanut eurooppalaisiksi sellaisia kursseja, jotka olisivat muuten jääneet kansallisiksi. Kursseja on pidetty englanniksi ulkomaisten osallistujien houkuttelemiseksi. Elinkeinoelämä on pitänyt ohjelman tuottamaa materiaalia hyödyllisenä. • Ohjelma on tehokkaasti vaikuttanut eurooppalaisen yhteistyön lisäämiseen ja edistänyt uusien yhteyksien ja yhteistyömuotojen luomista. 6. Yleisvaikutus • Koska Suomessa oli jo voimakas korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyön, opiskelijoiden harjoitteluvaihtojen ja henkilövaihtojen perinne, COMETT-ohjelmalla ei katsota olleen merkittävää vaikutusta oppilaitosten ja yritysten suhteisiin tai politiikan muotoutumiseen alueellisella tai kansallisella tasolla. Innovatiivinen vaikutus on näkynyt maidenvälisellätasolla. Korkeakoulujen jayritysten vakiintunut yhteistyöperinne antoi hyvät lähtökohdat ohjelman toteuttamiselle. • Ohjelma on tuottanut voimakasta valtakunnallisen kansainvälistymisohjelman kanssa. Kaksi kolmannesta Suomesta Ba-ohjelmakohdan tuella lähteneistä on ollut teknillisten opistojenopiskelijoita. Opetusministeriö on maksanut erityistä bonusrahaa korkeakoulujen kansainvälisten toimintojen lisäämiseksi. Osallistuminen COMETT-ohjelmaan on nykyisin yksi peruste bonuksen saamiselle. teknillisten synergiaa opistojen • Ohjelma on tarjonnut kokemuksia EU-toimintaympäristöstä sekä viranomaisille että ohjelmaan osallistuneille organisaatioille. Kokemuspohja menestyksellisestä osallistumisesta eurooppalaiseen ohjelmaan on luotu. 16 Liite 3. Luettelo COMETT-julkaisuista Seuraavassa on lueteltu merkittävimmät COMETT-ohjelmaan liittyvät asiakirjat ja julkaisut vuosilta 1990-94; myös joitakin vuonna 1995 ilmestyneitä julkaisuja on mainittu. Hakukierroksiin liittyviä virallisia asiakirjoja • COMETT-tausta-asiakirja • Vademecum COMETT II 9 kieltä 9 kieltä Tämä asiakirja sisältää olennaista tietoa COMETT-ohjelmasta ja selostaa ohjelman tavoitteet ja toiminnallisen rakenteen. • Hakupaketti 1990, 1991, 1992 9 kieltä Hakupaketti on saatavana paperilla ja levykkeellä. Se on tarkoitettu COMETT-hankehakemuksen tekemisestä kiinnostuneille. Paketti sisältää yleistietoja COMETT-ohjelmasta ja opastusta hanke-ehdotusten muotoilussa. Mukana ovat myös hakulomakkeet. • Hakupaketti 1993, 1994 EN/FR/DE Vuodesta 1993 eteenpäin tämä asiakirja on toimitettu vain kolmella kielellä. Yleistietoja ohjelmasta ja sen tuloksista • COMETT-tiedote EN/FR Helmikuusta 1988 joulukuuhun 1993 COMETT-tiedotettajulkaistiin kolmesti vuodessa. Se sisälsi erilaisia ohjelmaa ja sen yhteyksiä muihin EY. n aloitteisiin käsitteleviä artikkeleita. Se tarjosi myös tietoa COMETT-hankkeistaja ohjelman etenemisestä. Julkaisu lakkautettiin joulukuussa 1993 uuden POXXlLn julkaisun Le Magazine hyväksi. • COMETT-esite 9 kieltä Tämä A5-kokoinen esite julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1990. Siinä selitetään ohjelman rakenne vksinkertaisestiiakävttäiävstävällisesti. EsitekuvaileeC()METT-ohielmanv/eisettavoitteet,ohielmalohkot ja budjetoinnin perusrakenteen. • COMETT Pilot projects (kansio) EN Erilaisille käyttäjille kohdistettu kansio sisältää yksittäisiä tietosivuja COMETT-ohielman kokeiluluontoisista hankkeista ia niiden tavoitteista, koulutusmateriaaleista ia kansainvälisistä yhteistyökumppaneista. • Catalogue of COMETT I outputs EN Tässä luettelossa on keskeistä tietoa kaikista COMETT 1 -ohjelman hankkeiden tuloksista, mukaan lukien kurssit, koulutusmateriaalit, tutkimukset, tietokannat ja tiedotteet. Lisäksi luettelossa on tilastokatsaus COMETT 1 -ohjelmasta. • COMETT Project Compendium 1990, 1991, 1992, 1993/4 EN/FR Tässä käsikirjassa on perustietoa kaikista kunkin vuoden hakukierroksella hyväksytyistä COMETT- hankkeista. Hankkeista annetaan otsikko, lyhyt yhteenveto ja yhteyshenkilön täydet yhteystiedot. Lisäksi kirjassa on tilastokatsaus sekä useita hakemistoja ja luetteloita, joista hankkeet on helppo löytää. • Transnational student placements: the COMETT experience EN/FR Tämä käytännön opas perustuu suurelta osin COMETT-ohjelman kokemuksiin opiskelijoiden maidenvälisten harjoitteluvaihtojenjärjestämisessä EU:njäsenvaltioissa ja EFTA-maissa. Se on tarkoitettu apuvälineeksi opiskelijoiden harjoitteluvaihtojen järjestäjille, ja se sisältää vinkkejä niin järjestäjille kuin opiskelijoillekin. Lisäksi siinä on tietoja eri maista sekä ERASMUS- ja TEMPUS-ohjelmien opiskelijavaihdoista. Kertomuksia ja tutkimuksia • The development of COMETT I FR/EN COMETT 1 -ohjelman sisäinen seurantakertomus, joka kattaa vuodet 1987-89. Jokaisella COMETT 1 - ohjelman viidellä ohjelmakohdalla on oma lukunsa, ja jokaisesta 12 jäsenvaltiosta on maakohtainen kertomus. Asiakirja sisältää yleistä tilastotietoa COMETT f-ohjelman ajalta sekä jäsenvaltioiden tilastoja. • The development of COMETT I (Executive Summary) FR/EN 117 • COMETT I. Komission loppukertomus 9 kieltä Virallinen kertomus COMETT-ohjelman ensimmäisestä vaiheesta. Se dokumentoi ohjelman taustan, perustelut, rakenteen ja toteutuksen, keskittyen erityisesti sen vaikutuksiin eri ohjelmalohkoissa. Asiakirja on yhteenveto lukuisista muista ohjelman ensimmäisen vaiheen aikana tehdyistä asiakirjoista, kertomuksista, tutkimuksista ja analyyseistä. • COMETT-ohjelma. Toimintakertomus 1990, 1991, 1992, 1993 ja 1994 9 kieltä Vuosikertomukseen kirjattiin virallisesti kaikki COMETT- toimenpiteet tietyltä vuodelta. Aiheita ovat hakukierrosten tulokset, ohjelman hallinta, seuranta ja arviointi, konferenssit ja niin edelleen. Lisäksi mukana on tilastokatsaus COMETT-hankkeisiin, uutisia kokeiluluontoisista hankkeista ja luettelo julkaisuista. • National profiles 1992, 1994 osin EN, osin FR Kansalliset profiilit kattavat 12 jäsenvaltiota ja 7 EFTA-maata, ja sisältävät kertomuksen COMETT- ohjelman kehityksestä kussakin maassa ohjelmalohkoittain eriteltynä. • Regional profiles 1993, 1994 osin EN, osin FR Nämä profiilit käsittelevät COMETT-ohjelman vaikutusta alueelliseen kehitykseen 12 jäsenvaltiossa ja 7 EFTA-maassa; ne sisältävät ohjelmalohkoittain. • Sectoral surveys (sarja) tilastotietoja COMETT-rahoituksesta ja toimenpiteistä eriteltynä COMETT-toimenpiteitä tekniikan kymmenellä avainsektorilla on esitelty toimialakohtaisissa katsauksissa: (EN) • Medical technology and biomedical engineering in COMETT (EN) • Advanced manufacturing technology in COMETT (EN) • Technology and innovation management in COMETT (EN/FR) • Microelectronics in COMETT • Software technology in COMETT (EN) (EN/FR) • Materials in COMETT (EN) • Environment in COMETT (EN) • Biotechnology in COMETT (EN) • Mechanical engineering in COMETT (EN) • Agrofood in COMETT COMETT II -ohjelman kertomuksia • COMETT Evaluation (ECOTEC, 1991) • Transnational training for technology in Europe - the COMETT experience (COMETT II -ohjelman väliaikainen kertomus 1990-92) • COMETT II: Evaluations (1993) EN/FR/DE EN/FR/DE EN/FR/DE • First part - Report by the Panel of Experts: COMETT. Transnational training for technology. The future of industry-university cooperation. • Second part - National Evaluations • Third part - GMV Report: Evaluation of the COMETT Programme • The Final National Evaluations of COMETT (1995) • COMETT II. lopullinen kertomus (1995) COMETT-ohjelman lopullisia kertomuksia (Sarja: 'COMETT: the results') EN/FR/DE kaikki kielet • COMETT II in figures - a statistical overview EN/FR/DE • Networks and European training partnerships COMETT UETPs Realities and perspective£N/FR/DE EN/FR/DE • COMETT II: the results. The mobility actions, 1990-1994 EN/FR/DE • COMETT II: the results. Joint training report. Lessons and experience FR • La mobilité d'étudiants COMETT en entreprise, 1990-94 FR • Placements de formation avancée, 1990 - 94 FR • Echanges de personnel, 1990 - 94 FR • Cours de formation de courte durée, 1990 - 94 • COMETT II: the results. Strand Cb/Cc report EN • COMETT: the results. Complementary measures - strategic plans and actions of COMETT UETPs EN EN • EFTA and COMETT. Impact on training and education • COMETT: the results - Linking R&D and education EN 118 - SMEs in COMETT projects - A sectoral view on COMETT EN EN The creation and development of successful university-industry partnerships The contribution of the COMETT programme to the innovation in continuing education and training EN/FR COMETT: the results. Manual of good practice for skill needs analysis EN/FR COMETT: the results. Student mobility in the COMETT programme COMETT: the results. The impact of COMETT on SMEs EN/FR The regional impact of the COMETT Programme Muita julkaisuja • COMETT Video: "Forging the Europe of the future" • COMETT-esitteet 9 kieltä EN/FR/DE • COMETT - User Guide • COMETT - facts and figures • University-enterprise training partnerships • Industrial student placements • Training for European industry • COMETT and higher education • Technology management • COMETT and SMEs • Women and technology • Linking R&D with training • COMETT and Micro-electronics • COMETT and Biotechnology • COMETT and Agriculture • COMETT and the automobile industry • Slide show COMETT 1992, 1993 and 1994 • COMETT Posters • COMETT-hanketietokanta EN/FR/DE 9 kieltä EN 119 Liite 4. COMETT-ohjelman organisaatio A. 4. 1 Hallinto ia päätekijät Useat organisaatiot ovat osallistuneet COMETT-ohjelman toteuttamiseen ja hallintoon. Kuten neuvoston päätöksessä määrättiin, Euroopan komissiolla ja erityisesti sen inhimillisiä voimavaroja, koulutusta ja nuorisoasioita käsittelevällä työryhmällä (nykyään PO XXII) oli ensisijainen vastuu COMETT-ohjelman toteuttamisesta. Poliittisten linjanvetojen lisäksi tämä on tarkoittanut etupäässä ohjelmaan, sen sovellusmahdollisuuksiin ja hankkeiden tuloksiin, arviointiin ja valintaan sekä sopimuksiin ja rahoituksen hallintaan liittyvän tiedon levittämistä. Komissiota avustivat näissä tehtävissä COMETT-komitea, jossa kaikki 12 jäsenvaltiota olivat edustettuna, EFTA-yhteistyökomiteat, EU- ja EFTA-jäsenvaltioihin perustetut COMETT-tiedotuskeskukset, sekä COMETT-asiantuntijaryhmä. COMETTin tekninen tukitoimisto antoi teknistä ja ammatillista tukea. COMETT-komiteassa oli kaksi jäsenvaltioiden ehdotusten perusteella nimettyä edustajaa kustakin jäsenvaltiosta sekä kaksi Euroopan tason työmarkkinaosapuolten edustajaa tarkkailijoina. Komission oli kuultava komiteaa COMETT-ohjelman toteuttamista koskevissa kysymyksissä. Komitea kokoontui 3-4 kertaa vuodessa ja antoi lausuntoja pääasiassa yleisistä tuen yleisistä ohjeista, kimppajärjestelmästä (jolle komissio antoi täyden tukensa) ja tukitoimenpiteistä. Komitea osallistui eri hanketyyppien yleiseen valintamenettelyyn ja antoi lausunnon kaikista hankkeista, joihin haettiin yli 100 000 ecun tukea. Ohjelman kuluessa komitea osallistui yhä enemmän ohjelman arviointiin, etenkin kansallisiin arviointeihin. linjakysymyksistä, kuten rahallisen COMETT II -ohjelman käynnistämisestä lähtien EFTA-maat ovat osallistuneet ohjelmaan, ja EY:n ja kunkin EFTA-maan välisiä COMETT-ohjelmaa koskevia asioita hoitamaan perustettiin yhteistyökomiteoita. Nämä komiteat kokoontuivat noin kaksi kertaa vuodessa, yleensä COMETT-komitean kokouksen jälkeen (joihin EFTA-maiden edustajat eivät saaneet osallistua). Kansallisella tasolla COMETT-tiedotuskeskukset ovat tehneet merkittävää työtä tiedon levittämisessä ja tietoisuuden lisäämisessä. Tiedotuskeskusten tärkeimpiä tehtäviä on ollut vastaaminen COMETT-ohjelmaa koskeviin kysymyksiin erityisesti oman maansa hankkeiden osalta sekä tiedotusmateriaalin tuottaminen (esitteet, tiedotteet ja niin edelleen). Ohjelman kuluessa ne ovat myös järjestäneet monia tiedotuspäiviä, seminaareja, lehdistötilaisuuksia ja konferensseja ja avustaneet hakijaehdokkaita uusien sovellusten valmistelussa ja tiedon levittämisessä COMETT-hankkeiden tuloksista. Eräät keskukset menivät vielä pidemmälle ja toimivat hankekumppaneiden välittäjinä, usein yhteistyössä omien maidensa UETP:iden kanssa. Hyväksyttyjen hankkeiden sisältö-ja laatukysymyksissä komissiota on avustanut COMETT- asiantuntijaryhmä. Komissio nimitti tämän ryhmän jäsenet jäsenvaltioita kuultuaan jonkin COMETT-ohjelmaan liittyvän alueen tai toimialan tietämyksen ja kokemuksen perusteella. Ryhmää pyydettiin antamaan lausuntonsa hakemuksista ja kullakin hakukierroksella sovelletuista valintamenettelyistä, erityisesti ohjelmalohkojen A ja C hankkeista. Ryhmää 121 pyydettiin erikseen arvioimaan ehdotettujen hankkeiden laatua ja hyödyllisyyttä elinkeinoelämän tarpeita silmälläpitäen. Asiantuntijaryhmän lisäksi valintamenettelyyn ovat osallistuneet myös muut, erityisesti T&K-ohjelmista vastaavat komission osastot synergian varmistamiseksi muiden EY-ohjelmien kanssa. työtä. Sen toimintaan kuuluivat hakukierrosten käytännön Lopuksi on mainittava COMETT-ohjelman tekninen tukitoimisto (TAO), Brysselissä toimiva sopimussuhteinen epäkaupallinen yksikkö, jonka ensisijaisena tehtävänä on tukea järjestelyt komission (Vademecumin ja hakupakettien valmistelu, käännökset ja painatus, hakuasiakirjojen postitus, tietojen ja neuvonnan antaminen hakijoille, valintamenettelyn järjestäminen, mihin kuului kaikkien lähetettyjen hakemusten tarkastelu ja esiarviointi, sopimusten valmistelu, tuen maksaminen sopijaosapuolille ja hankkeiden edistymisen valvonta vuosikertomuksia laatimalla). Toimisto laati myös monien COMETT-ohjelman julkaisujen ja asiakirjojen luonnokset. A. 4. 2 Yhteenveto tukitoimenpiteistä COMETT-ohjelmaan on kuulunut kolmenlaisia tukitoimenpiteitä: • suullisia ja kirjallisia vastauksia tiedusteluihin; • kertomusten ja muiden julkaisujen tuottamista ja levittämistä; • kokousten, seminaarien ja konferenssien järjestämistä. Suora tuki sitä tarvitseville vastaamalla suullisesti ja kirjallisesti tiedusteluihin on ollut tärkeä ja jatkuva osa COMETT-ohjelman toimintaa. Tätä ovat harjoittaneet komission henkilöstö, COMETT-ohjelman tekninen tukitoimisto ja COMETT-tiedotuskeskukset. Tiedusteluja ovat tehneet paitsi potentiaalisten hakijoiden lisäksi usein myös kansalliset ja kansainväliset organisaatiot, päätöksentekijät, eri toimintojen yhdistykset, valtion virastot ja laitokset ja niin edelleen. COMETT-ohjelman yhteydessä on tuotettu suuri määrä tiedotusaineistoa, muun muassa: • viralliset hakuasiakirjat, erityisesti COMETT-Vademecum ja hakupaketit; • mainosesitteet, joissa annetaan tietoa COMETT-ohjelman eri toiminnoista; • viralliset kertomukset, joissa ohjelman etenemistä valaistaan tilastoin ja tuloksin; tällaisia ovat vuosikertomukset ja COMETT II -ohjelman väliaikainen kertomus; • tiedotteet, joita ovat julkaisseet komission tasolla (COMETT Bulletin) sekä kansallisella ja paikallisella tasolla COMETT-tiedotuskeskukset, monet UETP:t ja suurten hankkeiden vetäjät; • tiettyjä alueita koskevat tutkimukset ja analyysit, joita on suoritettu COMETT-ohjelman tuella, esimerkiksi toimialaselvitykset; • asiakirjat, joissa selvitetään, mitkä COMETT-hankkeet on hyväksytty ja minkälaisia tuloksia on saatavilla, kuten COMETT Compendium; • asiantuntijoiden ja työryhmien kehittämiä ohjeita ja apuvälineitä hankkeenvetäjien ja muiden COMETT-hankkeissa työskentelevien avuksi (esimerkiksi yhdenmukaisen tyylin käyttö koulutusmateriaaleissa, tekijänoikeudet, laadunvarmistus, markkinointi,. ). Luettelo näistä on liitteessä 3. Erilaisten kokousten ja konferenssien järjestäminen on ollut tärkeä tiedon tarjoamisen, kokemusten vaihdon ja palautteen antamisen järjestelmä. COMETT II -ohjelman aikana on järjestetty viisi suurta COMETT-konferenssia (Amsterdamissa, Glasgow'ssa, Âlborgissa, Antverpenissä ja Bonnissa), joissa oli osanottajia 200-500. Kussakin konferenssissa 122 käsiteltiin tiettyä COMETT-ohjelman yleisteemaa; komissio saattoi raportoida ohjelman edistymisestä toisaalta konferenssit olivat kohtauspaikkoja, joissa ihmiset voivat oppia toisiltaan, keskustella yhteisesti kiinnostavista aiheista, valmistella uusia hankkeita ja markkinoida kehittämiään tuotteita. ja saada palautetta hankkeenvetäjiltä, Näiden suurten konferenssien lisäksi COMETT II -ohjelman aikana on järjestetty suuri määrä kokouksia, seminaareja ja pienempiä konferensseja. Osa sai rahoituksensa alueellisen tasapuolisuuden edistämistä koskevasta ohjelmasta (vertaa kohta 1. 3. 5): näihin kuuluivat opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja koskevat konferenssit ja toimialakohtaiset workshopit. COMETT-ohjelma on myös osallistunut muiden eurooppalaisten koulutus- tai T&K-alan ohjelmien järjestämiin tapahtumiin. Ohjelman alkuvuosina järjestettiin kaksi epävirallista tapaamista komission henkilöstön, COMETT-komitean jäsenten ja asiantuntijaryhmän kesken yleisten poliittisten ja strategisten suuntaviivojen selvittämiseksi. A. 4. 3 Ohjelman seuranta COMETT-ohjelman sekä komission henkilöstön ja COMETT-toimiston tukemien hankkeiden seuranta tukee suoritettuja ulkoisia arviointeja. Seurannan päätarkoituksena on varmistaa, että rahoitusta annetaan vain korkeatasoisille hankkeille, että sopimussitoumuksia noudatetaan ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi ja että ohjelman johto saa tarvitsemansa palautetiedot. Ohjelmaa varten on kehitetty erilaisia menettelyjä ja toimenpiteitä. COMETT II -ohjelman alussa laadittiin laajaa levitystä varten Vademecum, jossa kuvailtiin ohjelman tavoitteet ja rakenne sekä yksityiskohtaiset hankkeiden valintaperusteet. Kunkin hakukierroksen yhteydessä ilmoitettiin erityisessä hakupaketissa selkeästi, mitä hankkeilta odotettiin ja mitä ne saattoivat ohjelmalta odottaa. Tämän tiedotustoiminnan kautta luotiin perusteet tavoiteseurannalle ohjelman myöhemmissä vaiheissa. Toinen tärkeä näkökohta liittyi valintamenettelyihin, joita voidaan yksinkertaistaen kuvata näin: 1. Komission vastaanottamat hakemukset seulottiin ja arvioitiin teknisen tukitoimiston avulla. Esivalinta suoritettiin Vademecumissa ja hakupaketissa mainituilla perusteilla; 2. Hankkeet arvioitiin COMETT-asiantuntijaryhmässäsisällön, lähestymistavanja lisäarvon suhteen, minkä jälkeen pyydettiin lausunnot muilta komission yksiköiltä, joiden alaan hankkeet liittyivät; 3. Annettiin esitys hyväksyttävistä hankkeista COMETT-komitean ja COMETT-EFTA - yhteistyökomitean käsiteltäväksi; 4. Tehtiin lopullinen päätös komission valitsemista hankkeista komiteoiden suositusten pohjalta. Hyväksytystä hankkeesta tehtiin sopimus, jossa ilmaistiin ehdot tuen saamiselle. Monissa tapauksissa annettiin 'teknisiä suosituksia' hankkeen parantamiseksi. Sopimukseen sisältyi kertomuksenlaadintavelvollisuus. Kertomus oli laadittava jokaisen sopimusvuoden lopussa, suurista hankkeista joskus useamminkin. Kaikki kertomukset tutkittiin sisällön ja tuen käytön suhteen; näin saatua tietoa on hyödynnetty maakohtaisissa kertomuksissa, ulkoisten 123 kertomusten lähtötietoina sekä COMETT-ohjelmasta tehdyissä lukuisissa tutkimuksissa ja kertomuksissa (vertaa Liite 3). tuetuille kokeiluluontoisille hankkeille on kehitetty erittäin Ohjelmakohdassa Cc yksityiskohtainen seurantamenettely. Jokaiselle kokeiluluontoiselle hankkeelle nimettiin joka oli COMETT-ohjelmaan perehtynyt arvostettu ulkopuolinen neuvonantaja, eurooppalainen asiantuntija. Neuvonantajan piti säännöllisesti tarkkailla hankkeen edistymistäja raportoida COMETT-ohjelman projektivirkailijalle jokaisen käyntinsä jälkeen. Hankkeenvetäjän, COMETT-projektivirkailijan ja hankeneuvonantajan välille kehittyi kolmikantasuhde. Uudistaessaan sopimuksia - vuosikertomuksen saatuaan - komissio varasi hankeneuvonantajille mahdollisuuden esittää suosituksia. Tämä menettely vaati paljon työtä, mutta osoittautui hyödylliseksi kokeiluluontoisten hankkeiden kehityksen varmistamisessa. Eräissä tapauksissa - joissa epäiltiin hankkeen olevan vaikeuksissa - järjestettiin virallisia hanketarkastuksia. Näiden kohteina oli sekä UETP:itä että kokeiluluontoisia hankkeita. Tarkastuksissa komissio käytti COMETT-asiantuntijoiden ja hankeneuvonantajien asiantuntemusta hyväkseen. Lopuksi on todettava, että COMETT-ohjelman tukema suuri määrä hankkeita ei sallinut kaikki toteuttamista. Vain säännöllisen kokeiluluontoisia hankkeita ja vähäisemmässä määrin UETP. itä voitiin seurata. seurantaohjelman hankkeet kattavan 124 Liitte 2 COMETT II COMETT-ohjelman lopulliset kansalliset arviot Yhteenveto jäsenvaltioiden lausunnoista 125 SISÄLLYS : JOHDANTO YHTEENVETO COMETT II -OHJELMA OSA A: NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN TAVOITTEIDEN TÄYTTYMINEN 1. Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys sekä yhteenkuuluvuuden lisääminen 1. 1 Koulutuksen osuuden lisääminen 1. 2 Alueelliset järjestelyt ja kehitys 1. 3 Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääminen 2. Koulutuksen tehokas hyödyntäminen 2. 1 Tutkimuksen, koulutuksen ja teknologian siirron yhdistäminen 2. 2. Laadun parantaminen 3. PK-yritykset ja innovaatio 4. Miesten ja naisten tasavertaiset mahdollisuudet 5. Eurooppalainen ulottuvuus ja lisäarvo 5. 1. Eurooppalainen lisäarvo 5. 2. Eurooppalaiset verkostot 5. 3. Vaikutus Euroopan yhdentymiseen OSA B: VASTAUSTEN VERTAILU 1. Yleiskatsaus 1. 1 Keskustelun virittäminen 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet 1. 3. Vaikutukset politiikan muotoiluun 1. 4. Suhde kansallisiin/alueellisiin ohjelmiin ja synergia 1. 5. COMETTin kokonaisvaikutus 2. UETP-verkostot 2. 1. Alueellisten UETP-verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeiden huomioon ottaminen 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen 2. 5 Osallistujamaiden UETP-verkostojen vahvuudet ja heikkoudet 3. Liikkuvuuteen ja henkilövaihtoon liittyvät toiminnot 3. 1 Liikkuvuuden edistämistoimien vaikutus oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä innovaatioon korkean asteen 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi 127 129 130 133 134 134 134 134 135 136 136 136 137 138 138 138 138 139 139 139 139 140 140 141 142 143 143 144 145 146 147 147 148 4. Koulutuskurssien kehittäminen 4. 1 Innovatiivisten yhteistyömuotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä 4. 2 Teknologiakoulutuksen tarjonnan parantaminen 4. 3 Kansallisen tason koulutusaloitteiden täydentäminen/vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia 149 149 150 150 151 128 JOHDANTO Laatiessaan COMETT II -ohjelman (1990-1994) loppukertomusta neuvoston 16 päivänä joulukuuta 1988 antaman päätöksen 89/27/ETA1 6 artiklan mukaisesti Euroopan komissio selvitti, millä tavoin osallistujamaat tukivat korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyötä ja panostivat COMETT II -ohjelman toteuttamiseen. Näiden tietojen saamiseksi osallistujamaita pyydettiin laatimaan ohjelmasta lopullinen kansallinen arvio. Maille esitettiin joukko kysymyksiä, joihin arvioissa tuli vastata. Tämä kertomus perustuu näiden lopullisten kansallisten arvioiden analyysiin2. Osassa A tarkastellaan sitä, missä määrin COMETT II on täyttänyt neuvoston päätöksessä asetetut tavoitteet. Osa B vastauksista kysymyslomakkeen kysymyksiin. Liitteessä 1 on tiivistelmä kunkin maan vastauksista komission esittämiin kysymyksiin. Loppukertomus annettiin komissiolle helmikuussa 1995. osallistujamaiden aihekohtainen analyysi on Kansallisissa arvioissa on yksi huomattava menetelmään liittyvä puute. Vain yhdessä tai korkeintaan kahdessa tapauksessa on selvää, kenen näkemyksiä esitetään - yrityksen, opiskelijan, korkean asteen oppilaitoksen5, oppilaitosten ja yritysten yhteistyöryhmän (UETP:iden) vaiko valtiovallan. Näissä kahdessa arviossa tulee esille se, että eri toimijoiden käsitykset COMETT II -ohjelman onnistumisesta vaihtelevat suuresti. Muut arviot ovat pitkälti jo yhteenvetoja ohjelmaa koskevista mielipiteistä. Puute on vakava ja vaikuttaa myös tähän kertomukseen, jonka analyysit ja tiedot perustuvat ja rajoittuvat yksinomaan kansallisista arvioista saatuihin tietoihin. 1 Neuvoston päätös 89/27/EEC 16 joulukuuta 1988, VL n° L 13/28 17. 1. 1989 2 Neljää lopullista kansallista arviota ei ollut saatu 31. 12. 1994 mennessä. Näissä tapauksissa käytettiin maiden vuoden 1993 lopullisia arvioita perustana osien A ja B alustaville analyyseille. Tuon ajankohdan jälkeen saadut kansalliset arviot otettiin mukaan tiivistelmiin, ja tärkeät kohdat sisällytettiin osiin Aja B. J Tiivistelmät lähetettiin kansallisille viranomaisille tarkastettavaksi ja korjattavaksi. Tällöin viranomaiset täydensivät joitakin puutteellisia tietoja, jotka otettiin asianmukaisesti huomioon osissa Aja B. 4 Tämä maa on Yhdistynyt kuningaskunta. Eri toimijoiden näkökannat ilmenevät myös ranskankielisen Belgian arviossa, mutta eivät yhtä selvästi. Nämä ovat myös ainoat kvantitatiiviset arviot. 5 Yhtenäisyyden vuoksi kaikkia yliopistoja, teknillisiä oppilaitoksia, erikoiskorkeakouluja ja muita korkeakouluja kutsutaan tässä korkean asteen oppilaitoksiksi. 129 YHTEENVETO Tämä kertomus on yhteenveto niiden 18 maan lopullisista kansallisista arvioista, jotka osallistuivat Euroopan komission inhimillisten voimavarojen työryhmän COMETT II -ohjelmaan, joka koskee korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän yhteistyötä tekniikan alan koulutuksessa. Kertomus koostuu kolmesta osasta. Ensimmäinen osa tarkastelee COMETT II -ohjelman perustamispäätöksen tavoitteiden täyttymistä lopullisten kansallisten arvioiden valossa. Toinen on yhteenveto arvioista. Kolmas osa, liite, on tiivistelmä kunkin kansallisen arvion pääkohdista. Neuvoston päätöksen tavoitteiden täyttyminen COMETT II -ohjelma on parantanut korkean asteen teknillistä koulutusta 1) edistämällä käytännön harjoittelun kehittämistä ja hyväksymistä opiskelijavaihdon kautta, 2) parantamalla kurssien laatua ja laajentamalla niiden tarjontaa, 3) kehittämällä korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän välisiä yhteyksiä paikallis- ja aluetasolla sekä koko Euroopan tasolla, sekä 4) edistämällä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopassa. COMETT II on edistänyt koulutuksen yhteistä kehittämistä ja tehokasta hyödyntämistä } tuomalla elinkeinoelämän mukaan kurssien kehittämiseen, 2) tehostamalla teknillisen koulutuksen osuutta oleellisena osana teknologian siirtoa, sekä 3) parantamalla koulutuksen laatua ja saatavuutta. Opiskelijavaihdon kautta COMETT II on vaikuttanut merkittävästi PK-yritysten teknilliseen ja taloudelliseen kehitykseen ja niiden pääsyyn laajoille Euroopan markkinoille. Myös lyhytkursseista on muutamia mainintoja. COMETT II -ohjelman osuudesta tasa-arvon edistäjänä ei esitetty arvioita. luonut merkittävää COMETT II on ja kansainvälistämällä opiskelijavaihtoa. Lisäksi ohjelma on tiivistänyt ja useimmissa tapauksissa luonut kansainvälisiä verkostoja, joiden tarkoituksena on korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän yhteistyön kehittäminen. Sillä on ollut myös suuri yhdenmukaistava vaikutus Euroopan korkean asteen ja teknillisen koulutuksen kentässä. lisäarvoa kehittämällä eurooppalaista Yleistä COMETT II -ohjelman tärkein panos korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän suhteista käytävään keskusteluun on ollut huomion kiinnittäminen kansainvälisen yhteistyön kehittämiseen tällä alueella. Se on myös edistänyt keskustelua korkean asteen teknillisestä koulutuksesta ja elinkeinoelämän pätevyysvaatimuksista yleensä. Kahdessa jälkimmäisessä tapauksessa ohjelman vaikutus on kuitenkin ollut vähäinen niissä maissa, joissa tämä keskustelu on jo ennestään ollut hyvin kehittynyttä. COMETT II -ohjelman huomattava menestystekijä on ollut se eurooppalainen lisäarvo, jonka se on saanut aikaan virallistamalla ja nopeuttamalla opiskelijoiden kansainvälistä harjoitteluvaihtoa ja vähäisemmässä määrin tehostamalla korkean asteen oppilaitosten teknillisen koulutuksen kehittämistä ja tarjontaa. 130 COMETT II on edistänyt Euroopan yhteenkuuluvuutta lisäämällä suoraan ja välillisesti korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyötä, tehostamalla opiskelijavaihtoa ja edistämällä teknillisen koulutuksen kehittämistä unionin ja muiden osallistujamaiden epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. Kansalliseen politiikkaan COMETT II ei ole vaikuttanut lainkaan tai juuri lainkaan muualla kuin ehkä Kreikassa ja Portugalissa. Monet maat sanovat kuitenkin koulutuspoliittisen keskustelun eurooppalaistuneen. Alueellisella tasolla ohjelman vaikutus on riippunut muiden alueellisten elimien ja UETP-yhteistyöryhmän välille luoduista suhteista. Kansallisen ja alueellisen toiminnan välinen synergia on ollut hyvä. COMETT II on ollut riittävän joustava ja läheisyysperiaatteen huomioon ottava mukautuakseen paikallisiin tarpeisiin. Jonkin verran kannettiin huolta siitä, missä määrin ohjelman vaikutukset ovat rajoittuneet vain siihen suoraan osallistuviin. COMETT II -ohjelman tärkeimmät yleiset vaikutukset ovat olleet seuraavat: 1) korkean asteen oppilaitosten, opetussuunnitelmien ja toiminnan, opiskelija-ja yrityskulttuurin sekä kaupan teknologian eurooppalaistuminen, 2) kansainvälisen opiskelijavaihdon vakiintuminen ja järjestelmällistyminen, 3) korkean asteen teknillisen koulutuksen laadun paraneminen sekä 4) korkean asteen oppilaitosten ja yritysten sisäisen kulttuurin ja alueellisten, toimialakohtaisten, kansallisten ja Euroopan tasoisten yhteyksien paraneminen. ja Ohjelman vaikutuksia ovat rajoittaneet seuraavat seikat: 1) sen budjetti on suhteellisen pieni, 2) alueilla, joilla korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän vuoropuhelu on jo ollut kehittynyttä, vaikutukset ovat rajoittuneet toiminnan eurooppalaistumiseen, 3) joissakin maissa viranomaiset eivät ole juurikaan pyrkineet hyödyntämään ohjelmaa. UETP-verkostot Alueellisten UETP. iden tärkeimmät saavutukset ovat olleet 1) korkean asteen oppilaitosten, teknologiaan ja koulutukseen liittyvien laitosten ja yritysten paikallisen/alueellisen verkoston luominen, 2) tämän paikallisen/alueellisen verkoston liittäminen muiden alueverkostojen kanssa ensimmäiseksi tehokkaaksi Euroopan kattavaksi tiedon, opiskelijoiden ja henkilöstön liikkuvuuden sekä huipputekniikan koulutuksen kehittämisen ja tarjoamisen verkostoksi. UETP:iden alueellinen vaikutus on kuitenkin ollut vaihteleva. Näyttää siltä, että niiden tarjoama lisäarvo on ollut suurin epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. Teho näyttää myös riippuneen toiminnan toteutusympäristöstä: vaikutus on ollut suurempi teknologian siirtoon kuin puhtaasti koulutukseen tai opiskelijavaihtoon liittyvässä toiminnassa. UETP- toiminnan joustavuus on ollut tärkeää sen hyväksyttävyydelle ja jatkokehitykselle. Monella alueellisella UETP:llä on ollut vaikeuksia tehokkaan koulutustarveanalyysin toteuttamisessa, ja jotkut pitivät kyseenalaisena asemaansa niiden tekijänä yritystasolla. tunnustavat UETP: iden Kaikki (koulutusmetodiikka, opetusjärjestelmät) koulutuksen ja markkinoiden eurooppalainen ulottuvuus) kansainvälisiä näköaloja. oppilaitosten ja yritysten (teknologian, T&K-toiminnan, parantaneen korkean asteen Toimialakohtaiset UETP:t ovat vaikuttaneet alueellisia suoremmin teknologian siirtoon ja koulutuksen kehitykseen selkeämmän ja yhtenäiscmmän verkostonsa ansiosta. Arviot siitä, 131 ovatko alueelliset vai alakohtaiset UETP:t yleisesti "parempia" COMETT II -ohjelman tavoitteiden kannalta ei kuitenkaan ole esitetty. UETP:iden tärkeimpiä vahvuuksia ovat olleet niiden tuottamat järjestetyt eurooppalaiset ja paikalliset/alueelliset kumppanuusverkostot. Suurimmat heikkoudet ovat olleet rahan puute ja vaikeudet saada elinkeinoelämä osallistumaan toimintaan. Liikkuvuus ja henkilövaihto Opiskelijoiden liikkuvuuden alueella COMETT II on onnistunut erinomaisesti. Yrityksille toiminta on antanut eurooppalaista ulottuvuutta sekä luonut teknologisia ja kaupallisia yhteyksiä; PK-yritysten kohdalla se on usein ollut ensimmäinen kosketus eurooppalaisiin tietoja ohjelmiin. Opiskelijoiden kannalta toiminta on lisännyt kielitaitoa, antanut kulttuureista ja teknologiasta sekä parantanut ammatillisia lähtökohtia. Korkean asteen oppilaitokset ovat saaneet uusia näkökulmia opetukseen ja luoneet teknologia-alan yhteyksiä. Kaiken kaikkiaan tämä on parantanut Euroopan teknisten alojen työmarkkinoiden joustavuutta, yhtenäisyyttä ja koulutustasoa. Suhtautuminen harjoittelijavaihtoon on muuttunut varsinkin yrityksissä, joissa opiskelijoiden ja heidän harjoittelunsa vastaanottaminen on nyt entistä säännönmukaisempaa järjestelmällisempää. Oppilaitosten suhtautuminen on muuttunut jonkin verran hitaammin. Koulutuskurssien kehittäminen Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välinen yhteistyö on edistänyt 1) yritysten osallistumista kehitysprosessin ja kansainvälistymistä ja uusien asiantuntemuksen lähteiden avaamista sekä 3) joustavien verkostojen kehittämistä uusien kurssien luomiseksi ja tarjoamiseksi. kehittämiseen, suunnitteluun kurssien 2) Laadun koheneminen on suurin mainittu etu. Tämän ovat pääosin saaneet aikaan entistä laajemman teknisen asiantuntemuksen saatavuus, eri alueiden saavutusten vertailu ja siirtyminen tarjontalähtöisestä kurssituotannosta kysyntälähtöiseen. Samalla kun kurssitarjonta on monipuolistunut ja opetuksen saatavuus syrjäseuduilla parantunut, on COMETT II -ohjelman vaikutus tarjonnan määrään ollut vähäinen. Varjopuolena mainitaan myös kurssien kehittämiseen tarvittavan ajan pituus. COMETT II -ohjelman koulutusaloitteiden katsotaan täydentävän kansallisia toimia 1) lisäämällä korkean asteen oppilaitosten, yritysten ja muiden laitosten kansainvälisyyttä, 2) kehittämällä korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän välisiä yhteyksiä ja 3) parantamalla teknillisen koulutuksen yleistä tasoa varsinkin PK-yrityksissä. 132 COMETT II -OHJELMA COMETT on toimintaohjelma, jonka tarkoitus on edistää Euroopan unionin korkeakoulujen ja yritysten välistä yhteistyötä tekniikan koulutuksen alalla. COMETT II käynnistettiin neuvoston 16 päivänä joulukuuta 1988 antamalla päätöksellä 89/27/ETY, ja se toimi vuosina 1990-94. Ensimmäinen COMETT-ohjelma, COMETT I, toimi vuosina 1986-89. COMETT II on ollut avoin kaikille EFTA-maille vuodesta 1990. COMETT II -ohjelman vademecum-osassa esitetyt tavoitteet ovat seuraavat: "parantaa tekniikan huippukoulutuksen vaikutusta eri tasoilla unionin taloudellisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin kehitykseen; edistää koulutusohjelmien yhteistä kehittämistä, kokemusten vaihtoa ja koulutusresurssien mahdollisimman mielekästä käyttöä yhteisön toimialakohtaisia ja alueellisia tekniikan huippukoulutuksen projektiverkkoja; täyttää PK-yritysten ammattitaidon tarpeita; edistää sukupuolten välisen tasa-arvon toteutumista perus- ja jatkokoulutuksessa ja erityisesti tekniikan huippukoulutuksessa; luoda eurooppalainen ulottuvuus korkeakoulujen ja yritysten väliseen yhteistyöhön teknologiaan ja sen sovelluksiin liittyvän perus- ja jatkokoulutuksen alueella. " luomalla maidenvälisiä tasolla Toiminnallisesti COMETT II koostuu neljästä ohjelmalohkosta, jotka on kuvattu lyhyesti alla. • Ohjelmalohko A: korkeakoulujen ja yritysten väliset alueelliset tai toimialakohtaiset koulutusyhteistyöryhmät (UETP), jotka ovat korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välistä kansainvälistä yhteistyötä edistämään perustettuja verkosto-organisaatioita. • Ohjelmalohko B: maidenväliset liikkuvuusohjelmat, jotka tarjoavat apurahoja 1) opiskelijoiden 3 - 12 kuukauden pituiseen harjoitteluun jonkin muun osallistujamaan yrityksissä; 2) peruskoulutuksensa suorittaneille ja korkeakouluun kirjoittautuneille tai koulutuksesta ensimmäiseen työpaikkaan siirtymässä oleville vastavalmistuneille, jotka sijoittuvat toisen osallistujamaan yritykseen 1 / 2 -2 vuoden ajaksi tarkoituksena osallistua teollisuuden hankkeeseen; 3) korkean asteen oppilaitoksesta tai yrityksestä toisen maan yritykseen tai korkeakouluun suuntautuvaan henkilövaihtoon, jonka tarkoituksena on koulutuksen kehittäminen. • Ohjelmalohko C: erityisesti huipputekniikkaan liittyvät ja multimediaa ja etäopetusta soveltavat yhteiset jatkokoulutushankkeet, joiden kautta tuetaan 1) huipputekniikan intensiivikursseja, joihin sisältyy eurooppalainen ulottuvuus ja joiden tarkoituksena on nopeasti levittää ksen ja kehityksen tuloksia ja tekniikan sovelluksia oppilaitoksissa ja yrityksissä sekä edistää teknologisen innovaation siirtoa varsinkin PK- sektorilla; 2) yhteisten koulutushankkeiden suunnittelua, kehittämistä ja testaamista Euroopan tasolla; 3) etäopiskelua, joka käyttää uutta koulutusteknologiaa tai luo siirrettäviä koulutustuotteita. • Ohjelmalohko D: täydentävät edistämis- ja tukitoimenpiteet 133 OSA A: NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN TA VOITTEIDEN TÄYTTYMINEN Tässä osassa käsitellään lopullisista kansallisista arvioista saatujen tietojen puitteissa sitä, miten hyvin COMETT II on kyennyt täyttämään ohjelman perustamista koskevassa neuvoston päätöksessä (89/27/ETY) asetetut tavoitteet. Päätöksen 3 artiklassa esitetyt ja sen liitteessä selostetut tavoitteet on kuvattu lyhyesti seuraavassa. 1. Huipputekniikan koulutuksen osuuden kehityksessä ja yhteenkuuluvuuden parantamisessa 2. Koulutuksen yhteisen kehittämisen ja tehokkaan hyväksikäytön edistäminen, erityisesti yhteisön tutkimustyöhön perustuvan koulutuksen osalta 3. Varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten erikoisosaamisen tarpeiden täyttäminen, johon kuuluu myös teknologian ja asiantuntemuksen siirto 4. Miesten ja naisten tasa-arvon edistäminen 5. Eurooppalaisen ulottuvuuden tuominen korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyöhön ja eurooppalainen lisäarvo lisääminen taloudellisessa ja sosiaalisessa 1. Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys sekä yhteenkuuluvuuden lisääminen 1. 1 Koulutuksen osuuden lisääminen Lopullisten kansallisten arvioiden perusteella COMETT II on selvästi lisännyt teknologisen koulutuksen panosta talouselämään. Tärkeimpiä vaikutusmuotoja ovat olleet harjoitteluun perustuvien oppimismenetelmien kehittäminen ja opiskelijoiden työskentely yrityksissä. Uudet menetelmät ovat suoraan hyödyttäneet yrityksiä ja lisänneet korkean asteen oppilaitosten teknillisen ja elinkeinoelämän yhteisymmärrystä. Myös perinteisen koulutuksen kurssien laatu on kohonnut - pääosin kansainvälistymisen ja elinkeinoelämän osallistumisen ansiosta - ja niiden saatavuus on parantunut. COMETT II -ohjelman talousarvio on ollut pieni verrattuna siihen, kuinka paljon valtiot ovat osoittaneet varoja yksityisen ja julkisen sektorin jatkokoulutukseen. Siksi ohjelman suorat piristävät vaikutukset eivät ole olleet niin suuria kuin maat olisivat toivoneet. Lisäksi niissä maissa, joissa korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteydet ja täydennyskoulutuskäytännöt olivat jo ennestään hyvin kehittyneet, oli ohjelman vaikutus vähäisempi kuin muualla. Toisaalta COMETT on vaikuttanut hyvin myönteisesti yhteenkuuluvuuden kehittymiseen Euroopassa edistämällä oppilaitosten ja yritysten välisiä suhteita epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. 1. 2 Alueelliset järjestelyt ja kehitys Kansallisten arvioiden perusteella COMETT II -ohjelmalla on ollut järjestelyjä kehittävä vaikutus, joka on kohentanut taloudellisen kehityksen edellytyksiä kahdella tasolla, paikallisella/alueellisella ja Euroopan tasolla. Ohjelma on parantanut korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteyksiä ja suhteita, saattanut yhteen uusia yhteistyökumppaneita ja luonut synergiaa ja yhteyksiä muihin kansallisiin ja eurooppalaisiin ohjelmiin. Paikallisella/alueellisella tasolla COMETT on tarjonnut "puitteet ja yleisesti hyväksytyn foorumin julkiselle keskustelulle", kuten erään maan arviossa sanotaan. Pääasiassa alueellisten UETP-verkostojen toiminnan ansiosta paikalliset ja joskus kansallisetkin yhteiskunnan ja talouselämän osapuolet on saatu yhteen keskustelemaan korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistoiminnasta ja kehittämään sitä, eritoten korkean 134 asteen teknillisen jatkokoulutuksen alueella. Tämä on parantanut näiden enimmäkseen alueellisten osapuolten yhteistyön ja toiminnan koordinaatiota. Toiminta sisältää alueellisten yritysten ja korkean asteen oppilaitosten yhteistyötä ja yhteydenpitoa muun muassa koulutustarveanalyysien laadinnan, oppimateriaalin kehittämisen, koulutuksen järjestämisen ja tarjonnan sekä opiskelijoiden yritysharjoittelun järjestämisen alalla. Joillakin alueilla COMETT-ohjelman UETP-toiminta on osoittautunut hyödylliseksi ja jopa varsin merkittäväksi teknillistä jatkokoulutusta ja korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän suhteita koskevan politiikan muotoilussa. UETP. t ovat myös joskus ryhtyneet laajempiin alueellisiin kehitystoimiin, jotka eivät ole olleet suoranaisesti COMETT-ohjelmaan liittyviä. Tärkein ja yleisin näistä toimintamuodoista on laaja-alainen teknologian siirto, joka liittyy tutkimusta, sopimustutkimusta, patentteja ja lisensiointia koskeviin yhteisön ohjelmiin. Kuten jäljempänä todetaan, UETP. t, jotka kykenevät (joko tehtävänasettelunsa tai oman kehitystyönsä ansiosta) tällaiseen yhdennettyyn toimintaan koetaan "kaikkein onnistuneimmiksi", ja ne ovat tyyppiesimerkkejä siitä, mihin useimpien kansallisten arvioiden mukaan on pyritty. Järjestelyvaikutusten laajuus on kuitenkin vaihdellut suuresti. Päätekijänä näyttää olleen jo käynnissä olleen keskustelun taso ja korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän vallitsevat suhteet. Siellä missä nämä olivat jo kehittyneet, tehtiin paikallisella/alueellisella tasolla vähemmän uusia järjestelyjä. Toinen tärkeä tehokkuuteen vaikuttanut tekijä oli UETP:iden institutionaalinen asema. Monien arvioiden mukaan asema vaikutti niiden suhteissa mahdollisuuksiin elinkeinoelämään sekä mahdollisuuksiin vaikuttaa alueelliseen politiikan muotoiluun. Osa UETP-järjestelmän taloudellisista ja muista heikkouksista voikin liittyä tässä suhteessa heikkoon asemaan. lisärahoitusta, uskottavuuteen tehokkuuteen saada ja 1. 3 Taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääminen COMETT II -ohjelmalla on ollut kolme päävaikutusta taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. 1. Vaikutukset alueellisiin järjestelyihin olivat selvimmät unionin epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla. UETP-toiminta on ollut näiden järjestelyjen onnistumisen kannalta keskeistä. Siellä, missä korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän suhteet olivat heikoimmin kehittyneet, COMETT II:n vaikutus kehitykseen oli suurin siinä mielessä, että sen ansiosta infrastruktuuri lähentyi eurooppalaista näkemystä hyvästä toimintatavasta tällä alueella. 2. COMETT II -ohjelmalla on ollut myös voimakas yhdentävä vaikutus, sillä se on saattanut alueet läheisempään yhteistyöhön ja tarjonnut epäsuotuisassa asemassa oleville alueille konkreettisia hankkeita ja yhteistyömuotoja EU:n keskeisten taloudellisten alueiden kanssa. Yhdentämiseen on liittynyt teknillisen tietämyksen ja ammattitaidon sekä koulutuksen kehittämiseen ja tarjontaan liittyvän pedagogisen käytännön tehokkaampi levittäminen. 3. Sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääntyminen, eli muiden osallistujamaiden kulttuurien parempi tuntemus ja arvostus, mainittiin monessa arviossa. 135 2. Koulutuksen tehokas hyödyntäminen 2. 1 Tutkimuksen, koulutuksen ja teknologian siirron yhdistäminen tieteellisen Tärkein syy EFTA:n ja EU:n jäsenmaiden kiinnostukseen korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyötä kohtaan on teknologian siirto, eli oppilaitoksissa kehitetyn teknologisen ja tehokkaasti kaupallistaa ja saada hyödyntämään taloudellista kehitystä. Toinen, joskaan ei yhtä yksimielisesti ilmaistu syy on tarve korkean asteen oppilaitosten toiminnan suuntaamiseen uudelleen niin, että se vastaisi paremmin elinkeinoelämän tarpeita. tietämyksen siirtäminen ympäristöön, jossa se voidaan Teknologian siirron kannalta kaupallistamismekanismeja voidaan tarkastella jatkumona, jonka osia ovat korkeakoulujen omien yritysten tai yhteisyritysten perustaminen, sopimustutkimustoiminta, konsultointi ja tiedotustoiminta. Monien mielestä teknologian siirron tehokkuuden kannalta on tärkeää, ellei jopa välttämätöntä, että korkean asteen oppilaitokset kykenevät tarjoamaan yrityksille teknologian siirron kaikki vaiheet sekä mahdollisuuden edetä asteittain vaiheesta toiseen. Ennen COMETT-ohjelmaa tekniikan huippukoulutus oli varsin heikko lenkki tässä teknologian siirron ketjussa. Kuten monessa kansallisessa arviossa todetaan, COMETT on tuonut paremmin esille korkean asteen oppilaitosten ja yritysten suhteiden koulutuksellisen sisällön ja parantanut sen näkyvyyttä ja hyväksyntää oppilaitosten ja yritysten välisessä kanssakäymisessä. Tällä tavalla COMETT on selvästi edistänyt koulutuksen tehokasta hyödyntämistä ja tehostanut teknologian siirtoa. Tässä yhteydessä voi UETP:iden institutionaalisella asemalla olla merkitystä. Merkit viittaavat siihen, että teknologian siirtoon erikoistuneeseen organisaatioon sijoittuneet UETP:t ovat olleet tehokkaampia kuin ne, jotka toimivat pelkästään koulutukseen tai opiskelijavaihtoon keskittyneen organisaation yhteydessä. COMETT II on edistänyt koulutuksen tehokasta hyödyntämistä myös laajentamalla varsinkin korkean asteen oppilaitosten näkökulmaa opiskelijoiden harjoitteluvaihdon kautta. COMETT-toiminta on lisännyt yritysharjoittelun arvostusta perinteisissä korkeakouluissa, usein henkilövaihdoista hyötymään pyrkivien opettajien ja opiskelijoiden painostuksen ansiosta. Työpaikan arvostus teknologisen oppimisen ympäristönä on lisääntynyt (perinteisten korkeakoulujen silmissä), ja työharjoittelu on alettu nähdä arvokkaana, jopa välttämättömänä osana akateemisia opintoja. Vaihtotoiminta ja oppilaitosten ja yritysten muuttuvat asenteet tarjoavat vakaan pohjan tulevaisuuden teknologian siirrolle - molempiin suuntiin! 2. 2. Laadun parantaminen COMETT II :n kurssien järjestämistä koskevan ohjelmalohkon kohdalla arvioissa mainitaan toistuvasti hankkeiden laadun paraneminen kansainvälisen yhteistyön ja elinkeinoelämän kehitystyöhön osallistumisen ansiosta. (Kurssien määrällinen lisääntyminen mainitaan harvoin, eikä sillä katsota olleen juuri merkitystä verrattuna muuten tarjolla olevan teknillisen jatkokoulutuksen määrään. Erikoiskurssitarjonnan monipuolistuminen ja kurssien saatavuus syrjäseuduilla pannaan kuitenkin merkille. ) Arvioissa tuodaan selvästi ilmi Euroopan tasolla työskentelystä saatava laadullinen lisäarvo. Esimerkiksi mahdollisuudet hyödyntää kaikkien osallistujamaiden huippuasiantuntemusta, 136 toimivat verrata menetelmiä keskenään, nähdä miten erilaiset käytännössä sekä tutkia erilaisia institutionaalisia malleja ovat valtavasti edistäneet osallistujien laatupyrkimyksiä. Organisaatiorakenteet luonnollisesti mutkistuvat jonkin verran, mutta laadun paraneminen näyttää jättävän tämän seikan varjoonsa. Euroopan tasolla tehtävän työn mainitaan alentavan osallistumiskynnystä niin kurssien kehittämiseen kuin itse kursseillekin, koska se tarjoaa entistä laajemmat, yhtenäiset Euroopan markkinat, joita voidaan hyödyntää UETP-verkostojen kautta. tarjontamekanismit Yritysten kannalta arvioissa mainitaan kurssien parantuneen, koska elinkeinoelämän tarpeita ja näkökohtia on voitu ottaa huomioon aikaisessa vaiheessa kursseja kehitettäessä. Siirtyminen tarjontalähtöisestä koulutuksesta kysyntäpainotteiseen on ollut yksi COMETT II -ohjelmassa kehitettyjen kurssien piirre. Kvantitatiiviset selvitykset osoittavat kuitenkin, että parantamisen varaa on vielä korkean asteen oppilaitoksissa, jotka toimivat yhteistyössä elinkeinoelämän kanssa tällä alueella. Epäsuorasti viitataan usein tarpeeseen kehittää markkinainformaation, kehitystyön liitäntää korkean asteen oppilaitosten ja esimerkiksi ammattimaisten koulutusorganisaatioiden, konsulttien tai teknologiansiirto-organisaatioiden yhteistyönä. ja koulutustarjonnan Yksi arvostelun aihe on kurssien kehittämisen vaatima aika. Yritysten sanotaan käyttävän COMETT II -ohjelmaa vain vähemmän tärkeän, pitkän aikavälin koulutuksen yhteydessä. Myös UETP:iden kyky tehdä koulutustarveselvityksiä asetettiin jossakin määrin kyseenalaiseksi. Tähän liittyvän kvantitatiivisen selvityksen mukaan yritykset pitivät UETP:itä sopivina kanavina tarpeita koskevien tietojen välittämiseen koulutuksen tarjoajille, ei niinkään tarveselvitysten tekijöinä. 3. PK-yritykset ja innovaatio Opiskelijoiden harjoitteluvaihto on ollut COMETT-ohjelman tärkein keino vastata PK- yritysten ja elinkeinoelämän tarpeisiin yleisellä tasolla. Harjoittelun pienimuotoisuus ja lyhyt kesto (verrattuna kokeilu- ja yhteiskoulutushankkeisiin) on sopinut yritysten toimintatapaan hyvin. Joillekin yrityksille vaihto on ollut ensimmäinen kosketus eurooppalaisiin ohjelmiin ja jopa ylipäätään Eurooppaan laajemmassa mielessä. Oppilaitosten henkilöstön työskentelyjaksot yrityksissä ovat olleet PK-yrityksille erityisen hyödyllisiä silloin, kun niitä on järjestetty. Määrä on kuitenkin ollut vähäinen. Monet osallistujamaat katsovat, että tällaisen henkilövaihdon luonnetta on syytä miettiä uudelleen, mikäli siitä aiotaan tehdä merkittävä tekijä PK-yritysten kehittämisessä. Arvioista on vaikea päätellä koulutuskurssien merkitystä PK-yrityksille. Koska koulutuksen laadun paraneminen mainitaan toistuvasti, lienee vaikutus vastaanottaviin PK-yrityksiin ollut myönteinen. Jonkin verran arvostelua on esitetty COMETT II -ohjelman UETP-toiminnan ja perinteisemmän elinkeinoelämää ja varsinkin PK-yrityksiä koskevan koulutustoiminnan samankaltaisuudesta. Ne kaksi maata, jotka suorittivat kvantitatiivisen tutkimuksen, havaitsivat, että yrittäjät arvostivat COMETT-ohjelman UETP- ja koulutusosia huomattavasti vähemmän kuin korkean asteen oppilaitokset tai henkilövaihtoon osallistuneet. Yritykset valittivat suuriin hankkeisiin tarvittavan ajan pituutta, ja tällaista toissijaisesti. Yhdessä arviossa asetettiin koulutusta mainittiin käytettävän vain kyseenalaiseksi koulutusmateriaalin käyttökelpoisuus pienen kehitysryhmän ulkopuolella. 137 Myös UETP:iden suoria yhteyksiä yrityksiin pidettiin puutteellisina. 4. Miesten ja naisten tasavertaiset mahdollisuudet lainkaan ohjelman COMETT II -ohjelman kansallisissa arvioissa ei puhuta juuri vaikutuksista miesten ja naisten tasa-arvon lisäämiseen. Tällä ei tarkoiteta, että vaikutuksia ei olisi ollut, vaan ainoastaan että niistä ei ole mainintoja. 5. Eurooppalainen ulottuvuus ja lisäarvo 5. 1. Eurooppalainen lisäarvo COMETT II -ohjelman suurimpana hyötynä pidetään sitä lisäarvoa, jonka se on luonut toimintojen eurooppalaistajana. Tällaista lisäarvoa tuovat esimerkiksi • taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisääntyminen Euroopassa; • Euroopan laajuisen korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyön tehokas käynnistäminen teknillisen koulutuksen alalla; • yritysten teknillisen ja kaupallisen näkökulman laajentaminen ottamalla vastaan muista Euroopan maista tulevia harjoittelijoita, mikä vaikuttaa markkinoiden yhdentymiseen pitkällä aikavälillä; • yhdenmukaisten ja tehokkaiden Euroopan laajuisten työmarkkinoiden kehittyminen pitkälle koulutetuille, teknillisen tutkinnon suorittaneille henkilöille; • uutta luovat muutokset korkean asteen oppilaitoksissa ulkomaisiin oppilaitoksiin solmittujen suhteiden ansiosta; • kurssien kehittämisen tehostuminen useiden maiden parhaan teknologisen tiedon ja koulutusasiantuntemuksen hyödynnettävyyden ansiosta; • teknillisten erikoiskurssien tarjonnan monipuolistuminen ja saatavuuden laajeneminen eurooppalaisten markkinoiden vakiinnuttamisen myötä. 5. 2. Eurooppalaiset verkostot Huolimatta yrityssuhteissa esiintyneistä ongelmista UETP. t ovat merkittävästi edistäneet eurooppalaisten verkostojen tarjoaman lisäarvon hyödyntämistä. Niiden kautta on saatu tukea sekä opiskelijavaihdolle että koulutustoiminnalle. Ne muodostavat COMETT I ja COMETT II -ohjelmien näkyvän ja rakenteellisesti melko vakaan perinnön ja luovat puitteet järjestelmälliselle ja kestävälle verkostoitumiselle. Alueelliset UETP:t ovat muodostaneet paikallisen/alueellisen solmun eurooppalaiseen UETP-verkostoon. Arviointien mukaan kaikki UETP:t ovat onnistuneet tässä tehtävässä hyvin tai melko hyvin. UETP:t luovat ja jossakin määrin virallistavat ja ylläpitävät näitä korkean asteen oppilaitosten, teknillisen jatkokoulutuksen ja elinkeinoelämän välisiä tiedonvälityksen ja yhteydenpidon verkostoja kautta Euroopan. Toimialakohtaiset UETP. t ovat luoneet Eurooppaan kapea- alaisempia, teknologiaan keskittyneitä verkostoja, joiden kautta monia edellä kuvattuja lisäarvoa tuovia toimintoja on toteutettu. Euroopan laajuinen UETP-verkosto on muodostanut rungon useimmille toiminnoille. Ensimmäistä kertaa on nyt saatu alueelliselta pohjalta aikaan toimiva, Euroopan kattava (ja myös joissakin osallistujamaissa uusi) tiedotus-ja yhteydenpitojärjestelmä, jonka avulla on mahdollista kehittää korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän suhteita. Se on muodostanut pääkanavan, jonka kautta tieto, oppimateriaali ja ihmiset ovat voineet siirtyä maasta toiseen Euroopassa. 138 5. 3. Vaikutus Euroopan yhdentymiseen Vaikka UETP:t ovat ehkä COMETT-ohjelman näkyvin Euroopan laajuinen ilmentymä, myös harjoittelijavaihdolla on ollut merkittävä yhdentävä vaikutus siihen osallistuneille opiskelijoille, korkean asteen oppilaitoksille ja yrityksille. Se on lisännyt oppilaitosten tietoisuutta Eurooppaa koskevista kysymyksistä, motivoinut niitä lisäämään yhteistyötä muiden maiden kanssa sekä antanut mahdollisuuden vertailla opetusmenetelmiä, opetussuunnitelmia ja yhteistyömuotoja elinkeinoelämän kanssa. Opiskelijat ovat työskennelleet toisen eurooppalaisen kulttuurin piirissä, parantaneet kielitaitoaan ja ottaneet ensiaskeleensa tullakseen osaksi tulevaisuuden korkeasti koulutettua eurooppalaista työvoimaa. Yritykset, joista monet olivat PK-yrityksiä ja osallistuivat ensimmäistä kertaa eurooppalaiseen yhteistyöhön, saivat tietoa muista kulttuureista, lähteistä. Ei ole epäilystäkään siitä, etteivätkö markkinoista ja asiantuntemuksen osallistujamaat pitäisi -ohjelman vahvimmista menesty stekij öistä. tätä aluetta yhtenä COMETT II Yleiseurooppalaisten kurssien kehittämisellä ja tarjoamisella COMETT II -ohjelman puitteissa ei ole ollut yhtä selvää yhdentävää vaikutusta - ainakaan sitä ei mainita niin usein. Vaikutus on ehkä enemmänkin rajoittunut kurssien kehittäjiin ja tarjoajiin itseensä. OSA B: VASTAUSTEN VERTAILU 1. Yleiskatsaus 1. 1 Keskustelun virittäminen COMETT II -ohjelman merkittävin panos korkean asteen koulutusta ja elinkeinoelämää koskevaan keskusteluun on ollut 1. osallistujien huomion kohdistaminen alan kansainvälisen yhteistyön kysymyksiin ja sen tarjoamiin etuihin; kaikki osallistujamaat pitävät yhteistyötä ja sen käytännön toteuttamista ohjelman merkittävimpänä osana; 2. keskustelun virittäminen korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyöhön liittyvistä teknillisen koulutuksen kysymyksistä; 3. keskustelun virittäminen korkean asteen koulutuksen akateemisesta luonteesta ja Saksan sanoin "sen voimakkaammasta suuntaamisesta ammatillisten ja elinkeinoelämän käytännön tarpeiden mukaan"; 4. elinkeinoelämän koulutus- ja pätevyyskysymyksiä koskevan keskustelun laajentaminen. Useimmissa maissa ja monilla alueilla keskustelua oppilaitosten ja yritysten suhteista on käyty pitkään jo ennen COMETT-ohjelman voimaantuloa. Siksi COMETT ei varsinaisesti ole tuonut mitään uutta puhtaasti kansalliseen tai alueelliseen keskusteluun, eikä se valtakunnallisiin ja alueellisiin koulutusbudjetteihin verrattuna vähäisillä taloudellisilla voimavaroillaan ole voinut paljonkaan edistää keskustelua näillä tasoilla. Siellä, missä keskustelu ei vielä ole ollut niin kehittynyttä, COMETT II on ollut tärkeämpi tekijä keskustelun virittäjänä. Tässä sillä on ollut myönteinen vaikutus yhteenkuuluvuuden lisääjänä unionissa ja muissa osallistujamaissa. suhteessa Yleisesti ottaen COMETT II on tarjonnut Itävallan sanoin "puitteet ja foorumin julkiselle 139 keskustelulle". Niilläkin suotuisassa asemassa olevilla alueilla, joilla keskustelua on käyty pitempään, ohjelma on tarjonnut uuden koordinointi-ja yhteydenpitokanavan. Epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla sen vaikutus on ollut näkyvämpi ja tärkeämpi. 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet Useimmissa maissa COMETT II -ohjelman tärkeimpänä myönteisenä vaikutuksena pidettiin korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välisen kansainvälisen harjoittelijavaihdon kehittämistä ja virallistamista. Yritykset samoin kuin oppilaitoksetkin pitivät tätä selkeästi ohjelman hyödyllisimpänä antina. Vähemmässä määrin mainittiin myös koulutuskurssien kehittämisen ja tarjonnan kansainvälistymisen hyödyllisyys. COMETT II -ohjelman vaikutus on siten vaihdellut sen mukaan, miten kehittyneet oppilaitosten ja yritysten suhteet ennestään ovat olleet. Siellä missä vuorovaikutus on ollut jo kehittynyttä, kuten esimerkiksi Ruotsissa, ohjelman vaikutus on rajoittunut pääasiassa osallistujiin itseensä, eikä sillä ole ollut laajempaa piristävää vaikutusta. Kehittyneilläkin alueilla ja valtioissa ohjelman kuitenkin katsotaan johtaneen joidenkin rakenteiden kehittymiseen. Tästä ovat esimerkkejä Suomen tiedekorkeakoulut ja Alankomaiden /zogesc/fo/ett-heiikilövaihtojärjestelmä. Ohjelma on kuitenkin ollut pikemminkin sivu- kuin pääosassa. Näitä rajoituksia ei ole ollut alueilla ja maissa, joissa korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän suhteet eivät ole olleet ennestään niin kehittyneet. Siellä COMETT- ohjelman vaikutukset ovat olleet paljon laajemmat ja syvällisemmät. Ohjelma on auttanut kiteyttämään ja virallistamaan korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän välisiä suhteita paljon laajemmin esimerkiksi siten, että on autettu yrityksiä niiden hakiessa ensikontaktia oppilaitoksiin, laadittu määrämuotoisia koulutustarveanalyysejä ja luotu ensimmäisiä oppilaitosten ja yritysten välisiä alueellisia tai kansallisia yhteyksiä koulutuksen alalla. ja elinkeinoelämän välisten Kvantitatiivisen selvityksen tehneiden maiden (ranskankielinen Belgia ja Yhdistynyt kuningaskunta) tietojen mukaan eri osapuolten näkemykset COMETT II -ohjelman tärkeydestä korkean asteen koulutuksen suhteiden parantamisessa vaihtelevat jonkin verran. Vähiten vakuuttuneita ohjelman tehosta olivat yritykset. Belgialaisista yrityksistä vain 17 prosenttia ja Yhdistyneen kuningaskunnan yrityksistä 36 prosenttia oli sitä mieltä, että suhteet korkean asteen oppilaitoksiin olivat parantuneet. Useimmat Yhdistyneen kuningaskunnan korkean asteen oppilaitoksista antoivat asiasta myötämielisen lausunnon, kun taas maan UETP:istä 70 prosenttia suhtautui myönteisesti. Erot on syytä pitää mielessä joitakin kiihkeitä ohjelmaa koskevia lausuntoja luettaessa. Voi olla, että joissakin laatua painottavissa kansallisissa arvioissa on annettu suhteettomasti painoa UETP:iden arvioille. 1. 3. Vaikutukset politiikan muotoiluun Portugalissa ja Kreikassa COMETT II -ohjelman kanavat poliittisiin päättäjiin näyttävät olleen muita maita suoremmat ja tehokkaammat. Portugalissa tehoa näyttää parantaneen erityisesti se, että sikäläinen COMETT-toimisto sijoitettiin CESEn (oppilaitosten ja yritysten suhteiden kehittämisestä vastaava valtion virasto) yhteyteen. Useimmissa maissa COMETTilla ei kuitenkaan ole ollut paljonkaan suoraa vaikutusta politiikan muotoiluun, ei varsinkaan siellä, missä koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyötä pidetään itsestään 140 selvänä. Monet maat sanovat kuitenkin, että politiikasta käyty keskustelu on "eurooppalaistunut" ohjelman ansiosta. Joitakin yksittäisiä hallinnollisia tuloksia on kuitenkin nähtävissä kansallisella tasolla: Itävallan tiede-ja tutkimusministeriö on luonut paremmat lainsäädännölliset mahdollisuudet COMETT II -ohjelman puitteissa ulkomailla suoritetun harjoittelun tunnustamiselle, ja sosiaali-ja työllisyysministeriö on luopunut työlupavaatimuksesta COMETT-vaihdon osalta. Luxemburgissa COMETT-toiminta on tuonut esille kansallisen koordinaation puutteen kotimaisten yritysten ja ulkomaisten korkean asteen oppilaitosten välisissä suhteissa. Alueellisella tasolla COMETT II -ohjelman vaikutukset ovat olleet jonkin verran suuremmat erityisesti UETP-toiminnan ansiosta. Norjassa ohjelma on auttanut aluepoliittisten puitteiden luomisessa tälle alalle sekä toiminut keinona politiikan toteuttamisessa. Vaikutukset ovat voineet myös vaihdella melkoisesti maan sisällä. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa UETP:n ja paikallisen oppi laitosten ja yritysten yhteistyöelimen (Training & Enterprise Council, TEC) erityissuhteilla voi olla merkitystä. Muissa maissa alueellinen vaikutus oli vähäinen. 1. 4. Suhde kansallisiin/alueellisiin ohjelmiin ja synergia COMETT II -ohjelman ja kansallisten/alueellisten ohjelmien välille näyttää syntyneen melko paljon toiminnallista synergiaa. COMETT II on ollut luonnollinen kumppani kansainvälistä toimintaa edistäville kansallisille ohjelmille (Sveitsi, Suomi, Saksa). Sisäisen koulutuksen tai teknologian siirron kehittämiseen tähtäävät kansalliset pyrkimykset kuten Itävallan "Tieteentekijät ja talouselämä" -ohjelma, Tanskan täydennyskoulutusta koskeva laki ja Italian laki 67/1988, jonka mukaan 10 prosenttia tutkimukseen ja kehitykseen suunnattavista varoista osoitetaan koulutukseen, sekä Sveitsin kansallinen suunnitelma täydennyskoulutuksen kehittämiseksi korkeakouluissa teknillisissä oppilaitoksissa ja Norjan teknologiansiirto- ja koulutusohjelmat saavat kaikki tukea COMETT-ohjelmasta. Jos kansallisia ohjelmia tai pyrkimyksiä ei ole olemassa, ei synergiaa tietenkään voida sanoa olevan, vaikka COMETT sinänsä olisi sitäkin hyödyllisempi. Huomionarvoista on tässäkin yhteydessä se läheinen yhteistyö, joka Portugalissa on kehittynyt tämän ja lähellä olevien alojen politiikan ja COMETT-ohjelman välillä kansallisen CESE-viraston välityksellä. liittovaltion ja Luxemburgin kiinnostus yritystensä kansainvälisten suhteiden kehittämiseen laajemminkin kuin teknologian ja koulutuksen aloilla saa vastakaikua COMETT II -ohjelmasta. Irlannissa perustetut kaksi toimialakohtaista UETP:tä toimivat aloilla, jotka on asetettu kansallisesti etusijalle tieteessä ja teknologiassa. Portugalissa pidettiin myönteisenä UETP-toiminnan laajenemista muihin EU:n ohjelmiin sekä kansallisten ohjelmien kanssa työskentelemisestä saavutettua synergiaa. Valtion varojen osoittaminen UETP-toimintaan (kuten esimerkiksi Alankomaissa, Saksassa, Portugalissa ja Espanjassa) tai kursseihin (Islannin työharjoittelun tukiohjelmasta) todistaa myös jonkinasteisen synergian saavuttamisesta. COMETT II -ohjelman ja alueellisen toiminnan välinen synergia riippuu suurelta osin paikallisen UETP:n toiminnasta. Tämä pätee Espanjan alueisiin, varsinkin autonomisiin alueisiin, jotka voivat määrätä itse koulutuksesta. Saksassa osavaltioiden politiikka korkean asteen oppilaitosten eurooppalaistamiseksi sisältää paljon synergiaa COMETT-ohjelman toiminnan kanssa. Myös paikalliset/alueelliset kehittämisrakenteet vaikuttavat synergian syntymiseen. Ranskassa UETP:iden ja alueellisten kauppakamarien läheiset suhteet ovat 141 olleet tärkeitä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa suhteet koulutus- ja yritystoiminnan neuvostoihin ovat vaihdelleet alueittain, samoin synergia. Norjassa alueellisten jatkokoulutusjärjestelyjen kehittämisen kanssa on kuitenkin syntynyt voimakasta synergiaa. Ranskankielisessä Belgiassa yli kolmannes COMETT-ohjelmaan osallistuneista yrityksistä osallistui myös samantyyppisiin alueellisiin tai kansallisiin ohjelmiin. Yhdistyneessä kuningaskunnassa näin teki puolet yliopistoista ja noin 70 prosenttia UETP. istä. COMETT II -toimintojen monipuolisuus ja joustavuus ovat ilmeisesti olleet tärkeitä synergian saavuttamisen kannalta, sillä kukin alue/osallistujamaa on voinut sovittaa ohjelman omiin tarpeisiinsa. COMETT-ohjelman ja kansallisen tai alueellisen toiminnan välillä voi tietenkin olla myös ristiriitoja. Näin on harjoittelijavaihdon kohdalla silloin, kun paikallisten yritysten kyky ottaa vastaan opiskelijoita ei riitä täyttämään kaikkia kansallisen, alueellisen ja yksittäisen vaihdon sekä COMETT-ohjelman mukaisen vaihdon tarpeita. Jo saavutettuja synergiaetuja voidaan myös myöhemmin menettää. Tästä huomautettiin Ranskan arviossa; siellä kansallisen ja alueellisen tason taloudelliset ja poliittiset muutokset voivat vaatia COMETT- ohjelman mukauttamista. 1. 5. COMETTin kokonaisvaikutus Osallistujamaat pitävät COMETT-ohjelmaa sinänsä melko onnistuneena. Kansallisesta näkökulmasta ohjelman vaikutus on kuitenkin ollut rajallinen sen suhteellisen pienestä budjetista johtuen. Vaikutus on ollut erityisen rajallinen niissä maissa, joissa korkean asteen oppilaitosten ja yritysten suhteet ovat olleet jo ennestään hyvin kehittyneet. Näillä varauksilla osallistujamaat mainitsevat seuraavat COMETT-ohjelman myönteiset vaikutukset: 1. Toiminnan eurooppalaistuminen monella tasolla. Korkean asteen oppilaitokset ovat kansainvälistyneet sekä kokonaisuudessaan että opiskelijakulttuuriltaan (harjoitteluvaihto), joskus myös opintovaatimusten muuttumisen kautta. Jotkut maat katsovat, että pienehköt korkean asteen oppilaitokset ovat hyötyneet eniten käyttämällä COMETTin pienimuotoisimpia saavutettavia toimintamuotoja eurooppalaistumisen ensimmäisenä askeleena. Yritykset ovat hyötyneet erityisesti opiskelijoiden harjoitteluvaihdosta, laajemman eurooppalaisen näkökulman liike-elämään ja joskus myös tien uusille markkinoille. Kansallisella ja alueellisella tasolla COMETTin eurooppalaistava vaikutus on ollut vaihtelevampi. EFTA-maita se on auttanut hankkimaan lisää kokemusta ja tietoa EU:n ohjelmien toiminnasta ja muodostanut pohjaa tulevalle toiminnalle. joka on avannut niille ja helpoimmin 2. Harjoitteluvaihdon vaikutus. Tämä toiminta on koettu ehkä kaikkein hyödyllisimmäksi; useat maat pitivät sitä selvästi COMETTin parhaana saavutuksena. Yrityksille vaihdot ovat tuoneet uutta ammattitaitoa ja lisänneet huomattavasti tietoa EU:n markkinoista, muista koulutusjärjestelmistä ja tietoisuutta teknologisista voimavaroista. Ne ovat myös vastavalmistuneiden palkkaamisen merkityksestä. Opiskelijoille vaihdot ovat tarjonneet kielitaidon kohennusta ja arvokasta kokemusta myöhempää työelämään siirtymistä varten. lisänneet elinkeinoelämän 142 3. Teknillisen koulutustarjonnan paraneminen. COMETT on antanut korkean asteen oppilaitoksille vahvan sysäyksen kohti tärkeämpää asemaa jatkokoulutuksen alalla ja palvelujen markkinoinnissa yrityksille. Yksi maa mainitsi, että koulutustarveanalyysien laatu oli parantunut. 4. Laitoskulttuurin ja -rakenteiden paraneminen. COMETT on parantanut sekä korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän että kaikkien alueellisen ja toimialakohtaisen koulutuksen toimijoiden välisiä yhteyksiä niin hankkeiden kuin UETP-toiminnankin kautta. Lisäksi UETP:t ovat lisänneet EU:n ohjelmien avoimuutta. Joissakin tapauksissa aikaansaadut perusrakenteet on luonut yhteyden rakennerahastoihin tai pohjan osallistumiselle tuleviin ohjelmiin. 5. Muut vaikutukset. COMETT-ohjelman vaikutukset ja käyttö Norjassa ovat erityisen kiinnostavia, sillä siellä ohjelma muodosti selvästi osan laajempaa teknologiansiirto- ja koulutustoimintaa eikä niinkään kuulunut täydennyskoulutustoimintaan, kuten yleensä muualla. Tämän katsotaan lisänneen ohjelmaan piristävää vaikutusta. Muut maat kuitenkin korostivat yhteyksiä T&K- toimintaan sekä ohjelman aikaansaamaa yleistä innovaatiohenkeä. Joitakin varauksia ohjelman suhteen esitettiin. Osallistujamaat olivat huolestuneita byrokratian lisääntymisestä, laajemman hajasijoittamisen tarpeesta sekä tarpeesta luoda paremmat yhteydet muihin ohjelmiin, erityisesti T&K-ohjelmiin. 2. UETP-verkostot 2. 1. Alueellisten UETP-verkostojen panos Osallistujamaat tarkastelevat alueellisten UETP. iden panosta kahdelta kannalta. 1. Ne ovat parantaneet paikallistason tiedotus-, organisointi-ja johtamisyhteyksiä korkean asteen oppilaitosten, valtion laitosten sekä alueelliseen ja kansalliseen kehitykseen (erityisesti mutta ei ainoastaan koulutuksen alalla) osallistuvien laitosten ja kotimaisten yritysten välillä. Tämä on tapahtunut muun muassa tiedotustilaisuuksien, työpajojen, kurssien ja hankkeiden kautta. UETP:t ovat toimineet varsinkin EU:n ohjelmien tiedotus- ja johtamiseliminä. Alankomaissa COMETTilla on ollut laajempi merkitys teollisuuden rypässtrategioissa. Joissakin maissa, esimerkiksi Norjassa, UETP:t ovat ryhmänä onnistuneet kehittämään joitakin kansallisen tason toimintoja. 2. UETP:iden kehutuin saavutus on ollut mainittujen toimintojen yhdistäminen vastaaviin alueellisiin toimintoihin muissa osallistujamaissa siten, että on muodostunut kansainvälisiä yhteistyöryhmittymiä. Sen lisäksi, että UETP:t ovat järjestäneet kansainvälistä koulutus-ja vaihtotoimintaa, ne ovat Espanjan sanoin myös tuoneet "kansainvälisen näkökulman teknologiakoulutukseen". Irlanti mainitsee vaikutuksen puhtaasti alueellisten hankkeiden kansainvälistymiseen. UETP:illä näyttää olleen merkitystä Euroopan laajuisten yhteyksien luojana sekä sellaisilla alueilla, joilla korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän suhteilla on jo pitkät perinteet, että alueilla, joilla yhteistyö on vielä uutta. Viimeksimainitut alueet ovat tietenkin hyötyneet enemmän UETP:iden vaikutuksesta kotimaisiin perusrakenteisiin. Osallistujamaan sisällä UETP:iden teho on kuitenkin saattanut vaihdella huomattavasti. Esimerkiksi Italia 143 mainitsee niiden tehokkuudesta erityisesti etelässä. Tanskan arviossa erotetaan kaksi tyypillistä UETP:n sijoituspaikkaa, joilla on erilaiset päämäärät: 1. Laitokset, joiden tavoitteena on T&K-toiminnan tulosten siirtäminen tuotantoon. Näillä laitoksilla on ollut suora työskentely-yhteys paikalliseen elinkeinoelämään. Tämä on parantanut korkean asteen oppilaitoksista valmistuneiden valmiuksia, lisännyt kiinnostusta korkean asteen oppilaitosten tekemää tutkimusta ja tutkijoita kohtaan ja avannut yrityksille tehokkaita kanavia korkean asteen oppilaitoksiin. 2. Laitokset, joiden päätehtävä on tutkimustyö ja koulutus. Nämä ovat olleet pääasiassa tekemisissä harjoittelijavaihdon kanssa, ja vaikeuksia on aiheuttanut yrityssuhteiden vakiintumattomuus. (UETP-toiminnan muita ominaisuuksia käsitellään kohdassa 2. 5. ) vaikutus ja UETP:iden opiskelijavaihtotoiminnan ulkopuolellekin. Näin on tapahtunut esimerkiksi Portugalissa, jossa ne ovat toimineet pohjana liike-elämän innovaatiokeskuksille. Yhdessä tapauksessa UETP:stä on muovautunut PK-yrityksiä palveleva teknologiansiirron yhteenliittymä. teknologiansiirto- perinteisen laajalle ulottua voi UETP:itä kohtaan ilmaistua yleistä tyytyväisyyttä laimentaa kuitenkin se, kuten Ruotsi huomauttaa, että niiden vaikutus varsinaisten jäscnoppilaitosten ja -yritysten ulkopuolella voi olla pieni. Tätä kantaa vahvistavat ranskankielisen Belgian kvantitatiivisen selvityksen tiedot, joiden mukaan vain 30 prosenttia yrityksistä katsoi UETP:iden tuoneen lisäarvoa, kun taas 42 prosenttia ei nähnyt lisäarvoa syntyneen. Yhdistyneen kuningaskunnan osallistujat olivat arvioissaan jonkin verran myönteisempiä oman yrityksen osalta, mutta pitivät nekin COMETTin yleisvaikutusta pienenä. 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeiden huomioon ottaminen Osallistujamaiden arvioiden perusteella tämä on hyvin ongelmallinen kohta alueellisten UETP:iden toiminnassa. Belgian selvityksen mukaan vain 9 prosenttia yrityksistä oli tyytyväisiä UETP:iden koulutustarveanalyyseinin ja 35 prosenttia suhtautui niihin selvän kielteisesti. (24 prosenttia yrityksistä piti UETP:itä tiedonvälittäjinä yritysten ja korkean asteen oppilaitosten välillä ja neuvonantajina EU-hankkeissa, ei niinkään varsinaisina toimijoina. ) Myöskään Tanskan arviossa ei koulutustarveanalyysin suorittamista pidetä UETP:ille kuuluvana vaan paremminkin yritysten sisäisenä toimintana. Yksi Norjan teossa, mutta se ei UETP:istä sanoo auttaneensa yrityksiä koulutustarveanalyysin osallistunut itse työhön, vaan sanoo auttaneensa yrityksiä auttamaan itseään. Useimmilla UETP. illä koulutustarveanalyysit olivat kuitenkin päätoimintamuoto pyrittäessä ottamaan elinkeinoelämän tarpeet paremmin huomioon. Toiminnan tehokkuuden asettaa kyseenalaiseksi se, että 54 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan UETP:istä piti saavutettuja tuloksia vähäisinä. Korkean asteen oppilaitoksista yli puolet katsoi, että tällä saralla oli saavutettu vain vähän tai ei lainkaan tuloksia. Itävalta, jossa UETP:t tekivät joukon tarkoin määriteltyjä koulutustarveanalyysejä, katsoi työn vaikuttaneen myönteisesti mutta kärsineen huomattavasti ajan ja rahoituksen puutteesta. Espanja toteaa UETP:iden toimineen tavallaan välittäjinä, jotka kokoavat yhteen olemassa olevia tutkimuksia, määrittelevät menetelmiä ja valitsevat koulutusvaihtoehtoja sekä selvittävät ja tuovat julki PK-yritysten tarpeita. Saksa sanoo koulutustarveanalyysien olleen pohjana alueelliselle 144 jatkokoulutusstrategialle. Perinteisestä koulutustarveanalyysistä poiketen Alankomaat sanoo havainneensa "pyöreän pöydän" järjestelmän tarpeita muiden osapuolten tietoon. tehokkaaksi tavaksi saattaa elinkeinoelämän 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen Kaikki osallistujamaat katsovat, että UETP. t ovat terävöittäneet osallistujien kansainvälistä näkökulmaa. Vaikutus on ilmennyt kahdella painopistealueella. ja 1. Korkean asteen oppilaitokset ovat voineet vaihtaa koulutusmenetelmiä opetusjärjestelmiä koskevia tietoja ja luoda yhteyksiä ulkomaisiin yrityksiin, joissa opiskelijat ovat olleet harjoittelemassa. 2. Yritykset ovat voineet laajemmin hyödyntää eurooppalaista koulutuspotentiaalia ja saaneet eurooppalaista ulottuvuutta T&K-toimintaansa ja teknologian soveltamiseen. Useat maat, kuten Espanja ja Irlanti, pitivät tärkeänä PK-yritysten pääsyä mukaan eurooppalaisiin ohjelmiin ensimmäistä kertaa harjoittelijavaihdon ja ulkomaisten kumppaneiden ansiosta. Tällaiset yritykset ovat muita paremmin ymmärtäneet eurooppalaisen yhteistyön tarjoamat edut, ei ainoastaan koulutuksen alueella vaan myös T&K-ohjelmissa ja liiketoiminnassa yleensä. Sekä Yhdistyneen kuningaskunnan että Belgian kvantitatiiviset arviot tukevat muiden maiden arvioita. Belgian selvityksen mukaan 57 prosenttia yrittäjistä ja 78 prosenttia opiskelijoista oli sitä mieltä, että eurooppalainen ulottuvuus yrityskulttuurissa oli parantunut. Lisäksi UETP:t ovat auttaneet puhtaasti kansallisten hankkeiden eurooppalaistamisessa. Tämä on johtanut vahvojen korkean asteen oppilaitosten, muiden laitosten ja yritysten verkostojen muodostumiseen lyhytkurssien ja koulutushankkeiden ympärille. Italian arviossa sanotaan, että UETP:t ovat saaneet tämän näkökantojen kansainvälistymisen aikaan eri tavoin: jotkut ovat korostaneet tiettyjä teknologian haaroja, toiset ovat saaneet mukaan hyvin laajan joukon organisaatioita omalta alueeltaan, ja jotkut ovat keskittyneet kehittämään korkean asteen oppilaitosten liikkeellepanijan roolia. Kaiken kaikkiaan COMETTin vaikutuksesta on voitu kehittää yhteistä kansainvälistä näkökulmaa koulutukseen. 2. 4. UETP-toimialaverkostojen panos Kansallisten arvioiden mukaan toimialakohtaisilla UETP:illä on ollut alueellisia yhteistyöryhmiä vähemmän identiteettiongelmia, ja niiden osuus teknologian siirrossa ja elinkeinoelämän koulutuksen kehittämisessä on keskimäärin ollut suorempi ja laajempi. Niiden asiakaskunta on ollut samankaltaisten teknologisten vaatimusten ansiosta paljon paremmin ja yhtenäisempi. Yhdessä UETP:iden henkilöstön paremman erikoisasiantuntemuksen kanssa tämä on tehnyt teknologian kehittämiseen liittyvästä toiminnasta UETP:lle paremmin sopivaa ja helpommin toteutettavaa. rajattu Samoista syistä myös toimialakohtaisen UETP-verkoston teollinen pohja on ollut helpompi rakentaa. Jotkut ovat voimakkaan verkoston rakentamisen lisäksi onnistuneet saamaan jossakin määrin vaikutusvaltaa alan eurooppalaisissa koulutuskysymyksissä. Toiset ovat 145 myös onnistuneet luomaan tunnustettuja Euroopan laajuisia koulutusohjelmia ja vaikuttaneet näkyvästi koulutukseen, kuten Suomi huomauttaa. Alankomaat toteaa tällaisten korkean tason erikoiskurssien sopivan paremmin jatkokoulutusjärjestelmän yhteyteen. UETP:t ovat myös olleet liikkuvuuden edistämisohjelmien tehokkaita järjestäjiä ja koordinoineet muita kuin koulutukseen liittyviä EU:n ohjelmia. Niiden kokonaisvaikutusta ei kuitenkaan pidä yliarvioida - COMETT on pieni ohjelma, liika arviossa esitetä mitään yleistä lausuntoa, jonka mukaan toimialakohtaiset UETP. t olisivat parempia tai arvokkaampia COMETT- ohjelman tavoitteiden kannalta kuin alueelliset. 2. 5 Osallistujamaiden UETP-verkostojen vahvuudet ja heikkoudet Osallistujamaiden arvioissa mainitaan alla luetellut UETP-verkostojen vahvuudet ja heikkoudet. Vahvuudet 1. UETP-verkostojen suurin vahvuus on eurooppalainen ulottuvuus. Se kumpuaa UETP:iden suorista yhteyksistä komissioon ja komission ohjelmien tuntemuksesta, kokemuksesta eurooppalaisten hankkeiden hakemusten laatimisessa ja hankkeiden vetämisessä sekä niiden perusvalmiudesta osana hyvin järjestettyä ja asialleen omistautunutta eurooppalaista toimintaverkostoa. UETP:t hyötyvät myös yhteyksistä muihin EU:n verkostoihin ja tietolähteisiin. laajemmissa ammattitaidon 2. Toinen UETP:iden voima-akseli on niiden kotimaisten, alueellisten tai toimialakohtaisten jäsenten muodostama verkosto. UETP:illä on nyt tunnustettu asema (joillakin vahva, toisilla heikompi) kotimaassaan korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän välisissä yhteyksissä sekä liittyvissä kysymyksissä. Tässä yhteydessä on tärkeää se, miten UETP:t ovat alunperin sijoittuneet toimintakenttään. Vahva asema edellyttää yhteyksiä esimerkiksi korkean asteen jatkokoulutuskeskuksiin ja alueellisiin kauppakamareihin (Ranska). Lisärahoituksen saaminen voi riippua vahvasta asemasta tai luodusta alueellisesta tai kansallisesta verkostosta. Joissakin arvioissa (Saksa, Kreikka) koko maan kattavien UETP-verkostojen olemassaoloa pidettiin myös tärkeänä. Jotkut UETP:t ovat muovautuneet alueellisten kehitystoimistojen suuntaan (Italia, Portugali). (Itävalta), sopimustutkimuslaitoksiin (Norja) ja kysyntään tarjontaan 3. Alemmalla tasolla UETP:iden vahvuus riippuu muiden muassa seuraavanlaisista tekijöistä: johdon omistautuneisuus, henkilöstön motivaatio, maine, itsenäinen asema perustana demokraattiselle osallistumiselle (Itävalta), teknillinen uskottavuus ja yhteydet T&K-ohjelmiin. Viimeaikaiset rekrytointitoimet (esim. ranskankielisessä Belgiassa) ovat parantaneet joidenkin UETP:iden asemaa. Heikkoudet 1. Suurimpana heikkoutena pidetään useimpien UETP:iden taloudellisen perustan heikkoutta ja epävarmuutta. Tämä merkitsee liian pientä kokoa ja rajallista henkilöstömäärää sekä vaikeuksia laatia realistisia pitkän aikavälin suunnitelmia. Epävarmuustekijöitä ovat myös joidenkin UETP. iden lähes täydellinen riippuvuus EU:n rahoituksesta ja kyvyttömyys hankkia muuta rahoitusta. Osa tästä ongelmasta voi kuitenkin olla itse aiheutettua. Saksa huomauttaa: "Saksan 27 UETP. stä vain yhdellä on itsenäinen oikeudellinen asema, joka on edellytys omavaraisuudelle. " 146 2. Elinkeinoelämän osallistumisen puute ja vaikeudet pitää yllä sen kiinnostusta hankkeisiin mainitaan toisena perusvaikeutena. Epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla tähän voi vaikuttaa alhainen teollistumisen taso ja monien yritysten perinteinen, epäinnovatiivinen luonne. PK-yritysten osallistuminen on erityinen ongelma. UETP. llä itsellään saattaa olla vähän todellista teknologista tai elinkeinoelämän tuntemusta. 3. Joillakin alueilla ongelmia voi aiheuttaa UETP:iden korkeakouluperusta. Näin voi olla silloin, kun korkean asteen oppilaitokset ovat heikkoja tai niiden teknologinen perusta on heikko. Jotkut oppilaitokset ovat pääasiassa kiinnostuneita harjoittelijavaihdosta eivätkä niinkään osallistumisesta koulutuksen kehittämiseen. 4. Muita heikkouksia ovat puutteellinen verkostojen kehittäminen ja koordinaatio muiden kansallisten ja paikallisten koulutuselimien kanssa (Italia), UETP:iden henkilöstön vaihtuvuus, liian suuret toiminta-alueet (Alankomaat) ja hallituksen välinpitämätön asenne (Tanska, Irlanti). Heikko suunnittelu, markkinointistrategian puute ja ajan riittämättömyys omaan kouluttautumiseen monimutkaisella alalla mainittiin myös puutteina joidenkin UETP:iden kohdalla. Ongelman muodostaa myös aika, joka tarvitaan tunnetuksi ja hyväksytyksi tulemiseen. Se, että UETP:iden suorituskyvyn kvantitatiivisia mittareita on käytettävissä vähän, koettiin ongelmaksi toiminnan parantamispyrkimyksissä. 5. EFTA-maissa pidettiin lisäksi heikkoutena sitä, että UETP. illä ei siellä ole mahdollisuutta saavuttaa samanlaista synergiaa muiden EY:n ohjelmien kanssa kuin EU:n jäsenmaissa. Tämä ongelma väistyy aikanaan. 3. Liikkuvuuteen ja henkilövaihtoon liittyvät toiminnot 3. 1 Liikkuvuuden edistämistoimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä Lähes kaikki arviot antavat myönteisen lausunnon liikkuvuuteen liittyvien toimintojen panoksesta ja tehosta. Monet osallistujamaat pitävät liikkuvuusohjelmia ja erityisesti opiskelijavaihtoa COMETT-ohjelman kaikkein tärkeimpänä saavutuksena. Harjoittelija-ja henkilövaihtotoiminnalla katsotaan olleen suora ja edullinen vaikutus alla mainittuihin kohteisiin. 1. Yritykset. Toiminta on monesti antanut PK-yrityksille ensimmäisen kosketuksen eurooppalaisiin ohjelmiin. Itävalta mainitsee a) yritysten "vaihtokulttuurin" kehittymisen paremman työympäristön, valvonnan ja ammatillisen opastuksen tarjoamisena opiskelijoille ja b) vaihtojen järjestäytymisen, hankkeiden selkeiden työsuunnitelmien ja työn akateemisen tunnustamisen myötä. Ranska ja Saksa sanovat henkilövaihdon olleen pohjana uusille kaupallisille suhteille ja tulevalle kumppanuudelle varsinkin tutkimus-, kehittämis- ja teknologiaohjelmissa. 2. Opiskelijat. Espanjan arviossa katsotaan vaihtoon osallistuneilla opiskelijoilla olevan ehkä paremmat edellytykset tulla teollisuuden innovoijiksi. Opiskelijoiden kielitaidon paraneminen ja muiden kulttuurien tuntemuksen lisääntyminen sekä paremmat ammatilliset tulevaisuudennäkymät mainittiin useissa arvioissa. 147 3. Korkean asteen oppilaitokset. COMETT-ohjelman henkilövaihtotoiminnan sanotaan sekä auttaneet korkean asteen oppilaitoksia ajanmukaistamaan opetusmenetelmiä vauhdittaneen vaihtoon liittyvien vaatimusten ja toimintatapojen kehittämistä. Espanja sanoo COMETTin tarjonneen vertailevan näkökulman eurooppalaiseen korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyöhön ja tuoneen keskusteluun työmarkkinanäkökulman nostamalla esiin ammattiin sijoittumisen. Yksi alankomaalainen UETP oli perustanut "paikallisia strategiakomiteoita" valvomaan vaihtoja ja vaikuttamaan kurssien sisältöön. 4. Yleisemmin henkilövaihto on auttanut tietoon, menetelmiin ja toimintamalleihin liittyvien uusien teknologiansiirtomenetelmien kehittämisessä. Vaihtotoiminta voidaan nähdä myös uutena muotona henkilöresurssien ajanmukaistamiseksi ja kierrättämiseksi. Vain kaksi osallistujamaata, Itävalta ja Suomi, katsoi henkilövaihdoilla olleen suurta myönteistä vaikutusta. Tanska totesi, että milloin tällaista vaihtoa tapahtui, se oli erittäin onnistunutta. Ranskan mielestä vaihdot eivät olleet onnistuneita ja niitä tulisi harkita uudelleen. Saksa toi esille oikeudelliset vaikeudet, käytännön koulutuksen sisältöön liittyvät ongelmat, taloudelliset esteet sekä työntekijöiden irtautumisen normaalista työstä pitkäksi ajaksi. Ranskankielisen Belgian kvantitatiivisessa tutkimuksessa lähes kaikki vastanneet yritykset, opiskelijat ja korkean asteen oppilaitokset olivat tyytyväisiä toimintaan. Pienet korkean asteen oppilaitokset käyttivät vaihtoa ensi askeleena kansainvälistymisessä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa kaksi kolmannesta yrityksistä katsoi hyötyneensä vaihdosta: se oli madaltanut maiden välisiä esteitä ja avannut markkinointimahdollisuuksia sekä tuonut uutta teknologista tietoa. 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi Niissä osallistujamaissa, joissa henkilövaihto elinkeinoelämän ja oppilaitosten välillä oli hyvin kehittynyttä, COMETT-ohjelmalla on ollut myönteinen vaikutus käytännön toimintaan, mutta ei merkittävää strategista tai uutta luovaa roolia politiikan ja käytäntöjen muokkaamisessa. Esimerkiksi Alankomaissa huomio on toiminnallisiin kysymyksiin kuten asuntoihin, yhteyksien järjestämiseen (verkottuminen epävirallisten yhteyksien sijaan) ja suunnitelmiin opiskelijavaihdon sisällyttämiseksi osaksi yritysten toimintaa. Myös Ranska mainitsee ulkomaisen vaihtotoiminnan vakiinnuttamisen ja järjestelmällistämisen sekä laatuperusteiden määrittelemisen. Samanlaiseen kehitykseen viittaavat Luxemburg ja Norja. Monissa arvioissa mainitaan myös yritysten asenteiden muuttuminen vaihdon suhteen. Ranskankielinen Belgia toteaa, että yritykset eivät enää pidä harjoittelijavaihtoa hyväntekeväisyytenä vaan tasapuolisena yhteistyönä, josta molemmat osapuolet hyötyvät. Yritykset puoltavatkin nyt säännöllistä vaihtoa. Samanlainen suuntaus on havaittu Suomessa. siirtynyt Muutamat osallistujamaat ovat tehneet lainsäädännöllisiä muutoksia. Itävalta on saattanut voimaan akateemisesta tunnustamisesta ja luopunut vaatimasta maahan tulevilta harjoittelijoilta työlupaa. Ruotsi ja Norja ovat yksinkertaistaneet työ- ja oleskelulupakäytäntöjä. suoritetun COMETT-harjoittelun säännökset ulkomailla Yleisestä myönteisestä suhtautumisesta huolimatta joissakin arvioissa viitataan vähäiseen todelliseen muutokseen etenkin korkean asteen oppilaitoksissa (Espanja), nuorisokulttuuriin liittyviin ongelmiin kuten huonoon kielitaitoon ja naisiin kohdistuviin paineisiin 148 (Italia/etelä), korkean asteen oppilaitosten opintovaatimusten jäykkyyteen sekä puutteisiin tunnustamisessa. Irlanti ja Islanti sanovat korkean asteen oppilaitosten harjoittelun vitkastelleen vaihdon virallistamisessa ja tunnustamisessa ja epävirallisten järjestelyjen olevan valta-asemassa. Kolme neljäsosaa Yhdistyneen kuningaskunnan UETP:istä ilmoitti kuitenkin parannuksista kuten kurssisuunniltelun joustavuuden lisääntymisestä, opettajille varten, luo annettavasta vakuutusjärjestelyistä ja kielitaidon parantamisesta. ulkomaille matkustamista opiskelijoiden tuesta 4. Koulutuskurssien kehittäminen 4. 1 Innovatiivisten yhteistyömuotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä Innovatiivinen yhteistyö voidaan jakaa neljään pääalueeseen: 1. Valmistelutyö eli kurssien suunnitteluja kehittäminen, johon yritykset nyt huomattavassa määrin osallistuvat (esimerkiksi Ruotsissa). Yritykset ovat osallistuneet toimintaan joko suoraan tai erilaisten ohjelmien ja opintoryhmien kautta. Tämä kehitys on auttanut tekemään kurssitarjonnasta paremmin kysyntää vastaavaa (Alankomaat). 2. Kehitysprosessin kansainvälistyminen, mikä on avannut uusia kurssitarjonnan, asiantuntemuksen ja yhteistyön lähteitä. Kansainvälistyminen on myös tuonut vertailevan näkökulman kansallisen koulutuksen kehittämiseen tilaa erilaisille lähestymistavoille ja yhteistyömuodoille. Kursseja on myös alun pitäen kehitetty eurooppalaisia markkinoita varten eurooppalaista ulottuvuutta silmällä pitäen (esimerkiksi Norjassa). antanut ja 3. Joustavien verkostojen kehittäminen. Iässä on UETP-verkostoilla ollut tärkeä osa. jotka esittelevät kiinnostavia tehtävän välittäjinä, Tanska mainitsee UETP:iden eurooppalaisia kursseja elinkeinoelämälle ja suosittelevat EU-maiden eri oppilaitoksia tiettyihin tehtäviin. Tanskakin kuitenkin huomauttaa, että muille kuin ammattimaisille koulutusorganisaatioille kuten korkean asteen oppilaitoksille on tarpeen luoda parempia ja innovatiivisempia jakelukanavia. 4. Joissakin arvioissa mainitaan erityisiä yhteistyötä kehittäviä innovaatioita kuten koulutustarveanalyysienjohdonmukainen käyttö suunnittelussa (Espanja), vuorovaikutteisen koulutustarveanalyysin kehittäminen työpaikkakoulutusta varten (Ruotsi) ja uusien yhteyksien luominen koulutuksen ja T&K- toiminnan välille (Norja). kehittäminen tietoverkon (Itävalta), Tanska raportoi hankkeiden johtamiseen liittyvistä tehokkuuseroista: • Tietyn organisaation tai verkoston tarpeisiin suunnitellut hankkeet ovat toimineet hyvin, mutta niitä on ollut vaikea markkinoida myöhemmin. • Koulutuslaitoksen vetämillä hankkeilla on ollut ennakoitua vähemmän kysyntää. • Konsulttiyritysten vetämät osoittautuneet menestyksekkäimmiksi. ja niiden kokemukseen perustuvat hankkeet ovat Mainitusta kehityksestä ja sen esimerkki vaikutuksesta muihin toimintamuotoihin huolimatta Yhdistyneen kuningaskunnan tutkimuksen yritysotannassa70 prosenttia vastanneista oli sitä mieltä, että COMETT on saanut aikaan vain vähän tai ei lainkaan uutta tällä alalla. 149 Alueelliset UETP:t olivat vielä pessimistisempiä - vain 16 prosenttia katsoi, että jonkin verran tai paljon oli saatu aikaan. Toimialakohtaisista UETP:istä tätä mieltä oli kuitenkin 57 prosenttia. Ranskankielisen Belgian tutkimuksessa 45 prosenttia katsoi COMETTin vaikuttaneen innovatiivisesti kurssien kehittämisessä. 4. 2 Teknologiakoulutuksen tarjonnan parantaminen Useimmat osallistujamaat katsovat, että COMETT-ohjelman vaikutus tarjonnan laadun parantamiseen on ollut selvempi ja ehkä tärkeämpi kuin vaikutus määrän lisäämiseen. Laadun paraneminen on pääasiassa tulosta siitä, että kurssien kehittämiseen on osallistunut laajempi asiantuntijajoukko kautta Euroopan. Kurssien kehittäjät voivat nyt helpommin verrata omia menetelmiään viimeisimpiin käytäntöihin useissa muissa maissa. Euroopan alueelliset osaamiskeskittymät ovat tulleet tunnetummiksi. Avautuminen on ollut tärkeää myös siksi, että se on kiinnittänyt huomion tarjonnan laadunvarmistukseen - jopa siinä määrin, että Alankomaat mainitsee laaduntarkastajien nimeämisestä tiettyjen kurssien yhteydessä. Myös Tanska sanoo koulutuksen siirtyneen kohti yrityskohtaisia ja räätälöityjä kursseja ja joidenkin UETP:iden ottaneen vaarin tästä suuntauksesta. COMETT on myös saattanut huipputason tutkimus-ja kehitystuloksia teknillisen yleisön tietoisuuteen. Ranskan arviossa kuitenkin huomautetaan kurssien kehittämiseen vaadittavan ajan pituudesta. Flaaminkielisen Belgian arviossa todetaan, että systemaattista laadunarviointia ei ole tehty, on vain voitu olettaa, että parempi elinkeinoelämän tarpeiden vastaavuus tarkoittaa parempaa laatua. ilmoittavat Irlannin mielestä COMETT-kurssit Koulutuksen määrän lisääntymisellä näyttää olleen paljon rajallisempi vaikutus. Jotkut maat kuitenkin että kurssitarjonnan monipuolistuneen. kansainvälistyminen on myös alentanut kurssien järjestämisen ja niille osallistumisen kynnystä. vähentämään lisääntymisen yhteydessä eräs osallistujamaa ulkomaanharjoittelun tarvetta. Määrän mainitsee COMETTin vipuvaikutukset rahoituksen hankkimisessa koulutuskurssien kehittämiseen. Tarjonnan paranemisen yhteydessä Italia ja Irlanti toteavat avoimen opetuksen, multimedia-ja etäopiskelun soveltamisen lisääntyneen, mutta Islanti pitää niiden käyttöä vielä riittämättömänä. auttaneet Itävalta toteaa, ovat Ranskankielisen Belgian kvantitatiivinen selvitys osoittaa, että 68 prosenttia vastanneista katsoi koulutuksen laadun ja tason parantuneen, 57 prosenttia eurooppalaisen ulottuvuuden lisääntyneen ja 49 prosenttia saatavilla olevan tiedon lisääntyneen huomattavasti. COMETTin panos katsottiin kuitenkin vähäiseksi verrattuna täydennyskoulutukseen kansallisella tasolla käytettyihin varoihin. 4. 3 Kansallisen tason koulutusaloitteiden täydentäminen/vahvistaminen Tämän kysymyksen kohdalla osallistujamaiden tulkinnat erosivat melko paljon toisistaan. Useimmin mainittu COMETTin täydentävä vaikutus liittyy korkean asteen oppilaitosten, yritysten ja muiden laitosten pyrkimyksiin kansainvälistää toimintaansa (Belgian molemmat osat, Alankomaat, Ranska). Saksa mainitsee ohjelman osuuden EU-markkinoiden luomisessa sekä erityissuunnitelmat esimerkiksi ympäristönsuojelun alalla. Toiseksi useimmin mainittu täydentävä vaikutus liittyy korkean asteen koulutuksen ja täydentävyyden elinkeinoelämän perustettaviin jatkokoulutuskeskustensa Itävalta mainitsee suhteessa mahdollisesti parantamiseen. ja yhteyksien kanssa 150 ammattikorkeakouluihin (Fachhochschulen), joissa työharjoittelu olisi pakollista. Italia mainitsee ohjelman piristysvaikutukset tällä alueella yleensä. Muut maat katsovat ohjelman täydentäneen koulutuksen kehitystoimintaa erityisesti PK- yritysten kohdalla ja yleisemmin alueellisten viranomaisten koulutuspyrkimyksiä. COMETT on ollut myös puutteiden paikkaaja täytettäessä huipputason erikoisosaamiseen liittyviä koulutustarpeita. Yhdistyneessä kuningaskunnassa 59 prosenttia yrityksistä katsoi COMETTin täydentäneen niiden omaa koulutustoimintaa, ja toimialakohtaiset UETP:t suhtautuivat ohjelman vaikutuksiin myönteisemmin kuin alueelliset UETP. t. Ruotsi ja Tanska katsoivat kuitenkin, että kansallisella tasolla COMETTin vaikutus oli ollut melko pieni. 4. 4 Muita näkökohtia "Muut näkökohdat" tuovat yleisesti ottaen esille COMETTin toimintaan kussakin maassa vaikuttavia erityispiirteitä ja yksittäisiä tietoja arvioista, varsinkin ranskankielisen Belgian arvioista. Muutamat esille tulleet teemat liittyvät osallistujamaiden toiveisiin tulevien EU:n ohjelmien suhteen COMETTin toiminta-alueella. COMETTin identiteetin säilyttäminen Monet osallistujamaat haluaisivat säilyttää ohjelman identiteetin. Vuosikymmenen aikana siitä on muodostunut tavaramerkki laadulle ja korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyölle, jota ei pitäisi noin vain hylätä. Saksa perää vastaavaa ohjelmalohkoa LEONARDO-ohjelmaan. UETP. iden säilyttäminen ja kehittäminen Myöskään UETP-toiminnan aikaansaamaa perusrakenteiden kehitystä ei pitäisi heittää hukkaan. Rahoitusta tulisi järjestää joko suoraan tai tehtäväkohtaisena yhteisrahoituksena, jolloin UETP veloittaisi osallistujia hallinnoimiensa tehtävien ja ohjelmakohtien kustannuksista. UETP. t ovat niin arvokkaita korkean asteen oppilaitosten, tutkimuslaitosten, elinkeinoelämän ja valtiovallan kohtaamispaikkoina, että niiden ei pidä antaa kadota. Yleensä toivottiin tiettyä vakautta niiden rahoitukseen. Lisäksi ehdotettiin UETP:iden T&K-toiminnan hallittua laajentamista ja järjestelmän ulottamista Keski- ja Itä-Euroopan maihin yhteistyössä TEMPUS-ohjelman kanssa. Yksi osallistujamaa ehdotti selkeämpää jakoa toimialakohtaisten (kurssien tuottaminen ja tarjonta) ja alueellisten (organisointi ja paikallistason kysyntä) UETP:iden välillä keinona kehittää COMETT-tyyppisen teknillisen koulutuksen tuotantoa ja tarjontaa. Yhteistyö muiden ohjelmien kanssa Osallistujamaat katsovat, että sekä tulevia COMETT-toimintoja että muita EU. n ohjelmia voidaan edistää lisäämällä ohjelmien välistä yhteistyötä. Vertikaalista synergiaa voidaan saavuttaa ehkä selvimmin COMETT-tyyppisen toiminnan ja seuraavien toimintojen välillä: 1) ylempi ammatillinen koulutus, jota koskevat esimerkiksi jotkut FORCE- ja PETRA- ohjelmien osat sekä 2) liittyvät väitöskirjatasolle suunnatut koulutustoiminnot. Horisontaalista yhteistyötä ja synergiaa on saavutettavissa esimerkiksi työskentelemällä muiden neljänteen puiteohjelmaan liittyvien tiede- ja teknologiaohjelmien kanssa ja tukemalla niitä. Lisäksi tuodaan esille, että erityisesti PK-yritysten kohdalla voitaisiin ottaa paljon oppia CRAFT-ohjelmasta. inhimillisen pääoman ja liikkuvuuden ohjelmaan 151 Ohjelmakehitys COMETT-tyyppisen toiminnan kehittämiseksi esitetään lukuisia ehdotuksia. Näitä ovat esimerkiksi 1) hakemusten käsittelyn nopeuttaminen ja joustavoittaminen; 2) liikkuvuuden edistämisohjelmien joustavuuden - erikseen mainitaan henkilökunnan liikkuvuuden edistämisohjelma, jonka työskentelyjaksojen olisi oltava nykyistä lyhyempiä; lisäisivät henkilövaihdon 3) seuraamusjärjestelmä ja raportointivelvollisuus, jotka tehokkuutta; ja 4) opiskelijoiden COMETT-todistusjärjestelmä, jonka ensimmäinen, helposti käyttöön otettava ja kiistaton muoto voisi olla osallistumistodistus. lisääminen 152 TIIVISTELMÄ COMETT II -OHJELMA 1990-1994 YHTEENVEDOT LOPULLISISTA KANSALLISISTA ARVIOISTA 153 A COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT ITÄVALTA' Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen Kyllä, erityisesti UETP-järjestelmä. 1. 2 Korkean asteen oppilaitos- COMETTin vaikutuksia ovat erityisesti: ten ja yritysten väliset suhteet 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin/ alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonais- vaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet Opiskelijoiden maidenvälinen harjoitteluvaihto on lisääntynyt, vaihtojen suunnittelun hankepainotteisuus on parantunut ja korkean asteen suoritusten tunnustaminen edistynyt. Maidenvälinen korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välinen henkilövaihto, jota ei ollut lainkaan ennen COMETTia. Teknologian kansallisten markkinoiden monipuolistuminen kansainvälistymisen ja kurssien eurooppalaisen ulottuvuuden ansiosta. huippukoulutuksen Sosiaali- ja työministeriö on vapauttanut COMETT-opiskelijat työlupa- vaatimuksista. Tiede- ja tutkimusministeriö on antanut taloudellista COMETT-vaihtojen tukea hyväksy m istä opintosuorituksiksi. lainsäädäntötoimin parantanut ja COMETT täydentää alueellista ja kansallista ohjelmaa "Tieteentekijät talouden puolesta", joka edistää korkean asteen oppilaitosten ja asteen oppilaitosten elinkeinoelämän henkilövaihtoja. Korkean henkilökunnan (ehtävienvaihtoa koskevat joustavat säännökset on ulotettu COMET Tin Bc-vaihtoihin. Kansalliset ja alueelliset COMETT- hankkeet ovat saaneet yhteisrahoitusta, koska ne ovat parantaneet Itävallan koulutustoimintaa. COMETT on kehittänyt koulutuksen kansainvälistä ulottuvuutta, luonut yhteyksiä korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välille, tukenut täydennyskoulutuksen kehittämistä korkean asteen oppilaitok sissa, vauhdittanut koulutustarveanalyysia, antanut kokemusta ohjelmien ja hankkeiden kansainvälisessä johtamisessa, parantanut korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän yhteyksien hoitamista, laajentanut verkostoja muihin yhteistyömuotoihin, lisännyt elinkeinoelämän kiinnostusta korkeasti koulutettuun henkilökuntaanpa niin edelleen. ja lisäävät Tarjoavat alueellisen foorumin koulutus- ja teknologiakysymyksille ja lisäävät alueellista ja kansallista tietoisuutta näistä kysymyksistä. Tuovat yhteistyökumppaneita teknologiakoulutukseen eurooppalaisen ulottuvuuden: eurooppalaisten aloitteiden alueellinen kohdentaminen tapahtuu niiden kautta. Integroivat alueelliset PK- yritykset ja muut yhteistyökumppanit eurooppalaisiin hankkeisiin ja kysymyksiin. Järjestävät lyhytkursseja ja henkilövaihtoja, ja toiminta synnyttää myös uusia yrityksiä. Tutkimuksen ja koulutuksen yhteis vaikutus paranee. Motivaatio kohoaa, ja kansainvälisen teknologisen kehityksen tuntemus paranee. Ne on tuotu esiin, mutta asiantuntijoiden, ajan ja rahan puute ovat rajoittavia ja elinkeinoelämän tarpeita arvioidaan jatkuvasti. Kurssisuunnitelmia ja kurssien markkinointia käsitteleviä keskusteluja järjestetään. tekijöitä. Koulutustarveanalyyseja tehty, on 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyy-teen Kyllä. Tätä tapahtuu eri tasoilla UETP-yhteistyössä: siihen vaikuttavat eurooppalaisten yhteistyökumppaneiden aktiivinen osallistuminen, harjoitteluvaihto ja ulkomaalaisten opiskelijoiden tulo itävaltalaisiin yrityksiin. 155 2. 4 UETP- 2. 5 UETP-yhteistyön ' asema, jäsenten taloudellinen ja puolijulkisten lainsäädännöllinen vahvuudet ja heikkoudet EuroLaser pyrkii T&K-tulosten pikaiseen levitykseen liikkuvuuden ja toimialaverkostojen panos koulutuksen kautta (tällä hetkellä levitystä rajoittaa pätevän henkilö kunnan puute). Se on integroinut keskenään alueellisia, kansallisia ja kansainvälisiä verkostoja ja rakentanut uutta niiden pohjalle. Sen jäsenet (tutkijat, kehittäjät, tuottajat, konsultit ja käyttäjät) ovat toimineet aktiivisesti ja osallistuneet kaikkeen COMETT-toimintaan. EuroLaser on laatinut ajankohtaisen katsauksen, joka toimii koulutustarveanalyysin perustana. Se järjestää kesäkouluja. Sen vahvuudet ovat samanlaisia kuin toimialakohtaisen UETP-yhteistyön. Sen heikkoudet ovat tois taiseksi puuttuva erilaiset kiinnostuksen kohteet, toimialojen ja maiden eritasoinen osallistuminen, rahan ja kokoaikahenkilöstön puute sekä komissiolta saatavan taloudellisen tuen epävarmuuden aiheuttamat vaikeudet, ja niin edelleen. Vahvuudet: 1) Vakaa, lainmukainen ja riippumaton asema demokraat- tisen kumppanuuden pohjana. 2) Hyvä vastaanotto, hyvä aluetuki ja julkisten sitoutuminen. laitosten 3) Eurooppalaisten koulutushankkeiden johtamistaito. 4) Läheinen yhteys yrityksiin ja tekninen uskottavuus. 5) Yhteydet muihin Euroopan yhteisön verkostoihin. 6) Yhteydet korkeakouluihin ja Itävallassa jo "laajennuskeskusten" vahvuus. olemassa olevien korkeakoulujen 7) Hyvin motivoitunut henkilökunta ja tehokas, riisuttu rakenne. Heikkoudet: 1) COMETTin yhteydet muihin yhteisöhankkeisiin ovat huonot, koska ja myyntistrategiat puuttuvat. 3) Henkilökunnan rajoitettu määrä. 4) Joillakin alueilla on heikommat korkeakoulut ja huonompi teknisen koulutuksen taso. 5) Tehtävänmäärittelyn vaatima aika. 6) Aika ei riitä itseopiskeluun monitahoisella alalla. 7) COMETT-hankkeet ovat liian lyhyitä kansainvälisen koulutusfilosofian luomiseen. 8) Taloudellisen tuen vuosittainen pieneneminen. 9) Epävarmuus siirrosta LEONARDO- ohjelmaan. COMETT on saanut aikaan: selkeä I) Järjestelmällisiä hankekeskeisiä vaihtoja, työsuunnitelma säännöt harjoittelun hyväksymisestä opinto suoritukseksi. 2) Yritykset ovat omaksumassa "harjoitteluvaihto- kulttuurin" ja järjestämässä opiskelijoille paremmat olosuhteet ja ammattitaitoista opastusta. 3) Bc-vaihdot tarjoavat runsaasti palautetta ja yhteyksiä korkeakoulujen ja yritysten kesken. Erityisesti pitempien jaksojen järjestämien on kuitenkin hyvin hankalaa ja aikaa vievää. Katso kohdan 1. 3 muodolliset muutokset. Ulkomailla vietettyjen jaksojen tunnustaminen korkean asteen opintosuorituksiksi on edistynyt ja vähemmin hyvin. Yritykset ottavat opiskelijoita helpommin muodollisuuksin. toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi jäsen. 2) Markkinointi- Itävalta on EFTAn joissa on ja 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen 4. 1 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen tulevien käyttäjien ja kanssa, Innovatiivisten yhteistyö- Kyllä. Hankkeita kehitetään yhdessä kansainvälisten muotojen luominen yhteistyökumppaneiden korkealaatuisempia. On myös koulutuskurssien koulutustarveselvityksiä. Kurssien pitäminen useassa eri paikassa. kehittämisessä Laadun paraneminen (pikemminkin kuin määrän kasvu) johtuu laajemmasta asiantuntemuksen ja näkökohtien vaihdosta. Laatuun vaikuttaa myös mahdollisuus verrata kehityksen tasoa maiden kesken. Kansainvälinen markkinointi ja kurssien saatavuus on parantunut. UETP:t ovat PK-yrityksille Tulevaisuudessa harjoitteluvaihto on pakollista. laajennuskeskuksia. tullut houkuttelevammaksi, joissa koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen ja ne ovat vuorovaikutteisia tarjottava koulutus on perustettaneen ammattikorkeakouluja, 4. 3 Kansallisen tason korkeakoulujen täydentäneet kehitetty 156 4. 4 Muita näkökohtia Itävallassa täydennys- ja ammattikoulutus on varsin pitkälle kehittynyt ja eriytynyt. Siksi "COMETT voi tuoda vain lisäarvoa eurooppalaisen ulottuvuuden muodossa. se osuu markkinarakoon hyvin pitkälle erikoistuneille ja/tai maidenvälisille kursseille". Itävallan arviossa toivotaan, että: 1. UETP-järjestelmän hajautettua rakennetta kehitetään ja vahvistetaan ja sovelluksia vauhditetaan. 2. COMETTin kattamaa aluetta harkitaan uudestaan joko pitäytymällä tiukemmin teknologiaan tai laajentumalla joka suuntaan. 3. COMETTin pitäisi keskittyä PK-yrityksiin niin kuin alun perin oli tuoda esiin kokemuksia PK-yritysten CRAFT- tarkoitus. Pitäisi ohjelmasta. 4. Pitäisi saada aikaan yhteisvaikutus muiden TFHR-ohjelmien ja neljännen puiteohjelman kanssa. 5. Pitäisi selvittää suhde LEONARDOon jo varhaisessa vaiheessa epävarmuuden välttämiseksi. Itävallan arviossa sanottiin, että "(vuoden 1993 arvion) lausunnot ja päätelmät pätevät edelleen 1 kokonaisuudessaan". Siksi taulukko perustuu molempiin arvioihin. 2 Neljä UETP-vastausta oli laadittu epäyhtenäisessä muodossa Itävallan kansallista arviota varten. Tähän tiivistelmään niistä on laadittu yhteenveto. 3 Itävallassa on vain yksi toimialakohtainen UETP. Kaikki sen vastaukset on tiivistetty tähän taulukkoon. B F COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT BELGIA (RANSKANKIELINEN)' Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet Vain 15 % yrityksistä koki suhtautumisensa korkeakouluihin muuttu- neen. Kuitenkin 40 % oli käyttänyt työtä osana kansainvälistymis- strategiaa. Yritysten mielestä COMETTia pitäisi tehdä laajemmin tunnetuksi; se on liian tuntematon. 1. 3 Vaikutus politiikan Ohjelma on osa meneillään olevaa keskustelua, muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin / alueellisiin ohjelmiin / Synergia 35 % yrityksistä oli osallistunut COMETTin kaltaisiin kansallisiin tai alueellisiin ohjelmiin. Kuitenkin vain 6 % ilmoitti liittäneensä ohjelmat toisiinsa. 1. 5 COMETTin kokonais- vaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos 96 % harjoitteluvaihtoon ja 80 % koulutukseen osallistuneista oli tyytyväisiä. Korkean asteen oppilaitoksiin (erityisesti pieniin ja erikois tuneisiin) kohdistuva kansainvälisyysvaikutus oli tärkeä. 54 % yrityksistä katsoi COMETTilla olleen myönteinen vaikutus niiden kansainvälistyinisprosessiin, 32 % teknologiaan ja 28 % työn laatuun. 32 % yrityksistä katsoi COMETTista olevan alueellista ja 18 % kansallista hyötyä. Kokonaisuudessaan COMETT sai osanottajat tiedostamaan Euroopan tarjoamat mahdollisuudet ja kansainvälisen yhteistyön edut. Vaikea määritellä. Suhtautuminen strategioihin oli melko kielteistä, Alueellisella tasolla 30 % koki niiden tuovan lisäarvoa, mutta 42 % oli sitä mieltä, ettei lisäarvoa tullut. 57 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyy-teen 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä Vain 9 % yrityksistä suhtautui myönteisesti, 35 % kielteisesti. 24 % katsoi, että UETP-yhteistyöstä oli apua koulutustarpeiden välittämisessäkouluttajille. TeollisuudenmielestäUETP-kumppanuuden tehtävänä eurooppalaisissa hankkeissa on neuvominen ja yhteyksien ylläpitäminen korkean asteen oppilaitoksiin. tunsi Tämä on yksi ohjelman vahvuuksista. 30 % vastaajista tietoisuutensa kansainvälisten kumppanuuksien hyödystä parantuneen,ja 37 % sai virikkeen osallistua eurooppalaiseen hankkeeseen. 57 % elinkeinoelämän edustajista ja 78 % opiskelijoista tunsi COMETTin parantaneen eurooppalaista ulottuvuutta yrityskulttuurissa. Alueelliseen UHTP-yhteistyöhön verrattuina niillä koetaan olevan paremmat valmiudet koulutustarveanalyysiin ja työhönoton (uusi UETP-palvelumuoto) edistämiseen. liikkuvuuden ja Vahvuudet: Säännöllinen tiedonsaanti, liikkuvuutta edistävä toiminta ja eurooppalaisia hankkeita koskevat neuvot, valmius vastata pyyntöihin ja kumppanuuksien rooli korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välisenä yhteystekijänä. Heikkoudet: Ei riittävän tunnettu / huonot markkinointiresurssit, huono koulutustarveanalyysikyky, vähäiset tiedot teknologiasta. ja opiskelijoilta Elinkeinoelämältä, oppilaitoksilta lähes yksinomaan myönteistä palautetta. Varsinkin pienemmät oppilaitokset käyttivät harjoitteluvaihtoa ensimmäisenä askeleena kohti kansain- välistymistä ja itsensä tunnetuksi tekemistä Euroopassa. Niitä autettiin ajanmukaistamaan opetustaan ja tarjoamaan tuleville opiskelijoille entistä houkuttelevampia vaihtoehtoja. Henkilökunnan mahdollisuuksia suurempaan liikkuvuuteen ei hyödynnetty täysimittaisesti. saatiin 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi Elinkeinoelämä lakkasi pitämästä harjoitteluvaihtoa "hyväntekeväi- syytenä": harjoilteluvaihtosopimuksessa molemmat osapuolet saavat tasapuoliset edut. Nyt yritykset kannattavat säännöllistä harjoittelu vaihtoa. Ehdot, työohjelmat ja harjoittelun kesto ovat kehittyneet. 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä 45 % vastauksista oli myönteisiä. Kansainvälisen ulottuvuuden tuoma lisäarvo oli varsin innovatiiviset perusteet innoittivat hankkeiden luovaan uudelleen muotoiluun ja multimedian käyttöön sekä kouluttajakoulutukseen. tärkeä. COMETTin 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen/ vahvistaminen 68 % vastaajista ilmoitti koulutuksen laadun ja tason parantuneen, ja 57 % oli sitä mieltä, että yrityskulttuuriin oli tullut mukaan eurooppalainen ulottuvuus. 49 % mainitsi kurssien kehittämiseen olevan tietoa, 46 % ilmoitti saatavilla huomattavasti entistä enemmän mahdollisuuden teknologian käyttöön parantuneen ja 40 % huomautti työn laadun paranemisesta. Laadun parantamisen lisäksi COMETT laajensi koulutustarjontaa. UETP:t ovat toimineet yhdessä ja synergisesti useimpien talouselämän ja korkeakoulumaailman laitosten kanssa, auttaneet yhteistyössä ja toimineet sekä alueellisten että kansallisten hankkeiden hyväksi, 158 4. 4 Muita näkökohtia liittämistä harjoitteluvaihtojen 42 % opiskelijoista löysi harjoittelupaikan kuukaudessa, 87 % kolmessa kuukaudessa. Paikan löytäminen oli kuitenkin vaihdon vaikein osa. COMETT/UETP:n pitäisi auttaa enemmän. Jokainen maa voisi laatia luettelon yrityksistä, joihin voi ottaa yhteyttä. On ehdotettu ERASMUS- ohjelman tulevien COMETT- saattaisi kuitenkin onnistua vaihtopaikkojen etsintään. Valinta tehokkaammin ja paremmin, jos opiskelijat itse etsivät sopivan yrityksen COMETT/UETP:n sijasta. Hallinnolliset muodollisuudet olivat ongelma opiskelijoille. 6-12 Selkeämpi olivat kuukauden ennakkokäsitys siitä, mitä kummaltakin osapuolelta odotetaan, olisi hyödyksi. Korkeakouluilla on tärkeä välitystehtävä, mutta ne ovat liian usein passiivisia. Opiskelijoista 78 % sai rahoitusta yritykseltään; heistä 45 % sai lisäksi, mutta vain 27 % palkkana. rahoitusta COMETT-tuen Rahoituksen saajista 42 % sai 10-20 000 BEF/kk. Tällaiset edut vaihtelevat kuitenkin suuresti eri paikoissa, samoin elinkustannukset, ja niitä on vaikea ottaa huomioon suunnittelussa. Toivottiin COMETT-todistusta. harjoittelujaksot tehokkaimpia. Kirjeitse tehtyyn kyselyyn vastasi 85 opiskelijaa 270:stä ja 94 yritystä ja oppilaitosta 2 270:stä. Laitoksista oli belgialaisia 75 %. BFL COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT BELGIA (FLAAMINKIELINEN) Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen Korkeakoulujen ja elinkeinoelämän välisiä yhteyksiä hoiti jo aikaisemmin muutama organisaatio, mutta COMETT sovitti toiminnot paremmin yhteen ja paransi tiedonvälitystä seuraavilla tasoilla: • organisaatiot, jotka toimivat kumppaneina COMETT-hankkeissa • organisaatiot, jotka joutuivat epäsuorasti tekemisiin COMETT- 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun • tietojen kanssa tietoisuus korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välisen yhteistyön tarpeesta lisääntyi flaaminkielisissä ministeriöissä. COMETT-hakemus osoittautui oivaksi keinoksi yhteistyötä (kumppaneiden on helpompi hankkeen avulla). Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välisten yhteyksien määrä ja lisääntyneet suuresti. Koulutuspuolella ovat kansainvälisyys ovat varsinkin muut korkean asteen oppilaitokset kuin yliopistot lisänneet yhteyksien määrää. saada aikaan löytää toisensa selkeän jossa se vaikutti tasolla COMETT-ohjelman Valtionhallinnon opetusministeriöön, politiikan muotoilussa: Tietoisuus täydennyskoulutuksesta ja koulutuksen laadusta lisääntyi. Eurooppalaisen koulutuksen kehittämisessä kiinnitettiin huomiota korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän väliseen yhteistyöhön. rajoittui vaikutus joihinkin perusvalintoihin 159 1. 4 Suhde kansallisiin / alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansain välisyy-teen 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet Raporttien perusteella COMETTin puitteissa on helpompi edistää täydentävyyttä erilaisten eurooppalaisten ohjelmien kesken kuin kansallisten / alueellisten aloitteiden kesken. COMETTin mallia on vaikea sovittaa kansallisiin erityisolosuhteisiin. Tosin on olemassa yksityinen organisaatio, joka järjestää täydennyskoulutusta yhteistyössä korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän kanssa. Synergia COMETT-ohjelman kanssa antoi tälle organisaatiolle mahdollisuuden kansainvälisempään toimintaan. Toisaalta tuntuu siltä, että opiskelijavaihdoissa oli paljon ongelmia siksi, että COMETT flaaminkielisten erityisongelmia eikä jo olemassa olevia kansainvälisiä opiskelijavaihto- aloitteita. ei ottanut huomioon Vaikutus on suurin korkean asteen oppilaitoksissa. Elinkeinoelämässä oli hiukan vaikeampaa herättää yhteistyötietoisuutta. Varsinkin PK- yrityksissä COMETTin vaikutus oli melko vähäinen. Yleisesti ottaen huomioon taludellisen tilanteen COMETTin voidaan katsoa onnistuneen kohtalaisesti. On muodostettu paljon uusia yhteyksiä ja suhteita. COMETT ei ole kuitenkaan onnistunut saamaan aikaan laitosten ja tutkimusohjelmien välisiä yhteyksiä. COMETTin luomat verkostot avaavat yhteyden erilaisiin palveluihin muiden eurooppalaisten ohjelmien puitteissa. Tulevaisuutta ajatellen suositellaan, että yhteistyötä ja tiedonvälitystä eurooppalaisten ohjelmien kesken lisätään. Eri ohjelmiin osallistuvat usein samat osapuolet. Taloudellisen tuen tasoon nähden tarvitaan parempi yhteys alueellisiin ohjelmiin, jos COMETT-hankkeiden halutaan ylipäätään jatkuvan. Kun kiinnitetään huomiota teknologian teolliseen puoleen, kannattaisi samalla kiinnittää enemmän huomiota kulttuurierojen vaikutuksiin teknologian kehittämisessä. Verkostoilla on kaksi ulottuvuutta: 1) alueellinen pohja ja 2) kautta eurooppalainen COMETT-verkosto. UETP-järjestelmän alueelliset verkostot ovat yhteydessä eurooppalaiseen verkostoon ja muiden alueiden verkostoihin. Päätehtävät voidaan tiivistää tiedon levitykseksi ja koulutushankkeiden järjestämiseksi. Yhteistyökumppanit voivat hyötyä verkostosta kolmella tasolla: I ) sisältö ja teknologia, 2) yleinen taso, koulutustarveanalyysi ja niin edelleen sekä 3) hallinnollinen taso, joka helpottaa hanke- ehdotusten tekemistä. Yksi UETP-järjestelmän näkyvimmistä tuloksista on koulutustoiminnan kansainvälistyminen. UETP on innostanut toimintaan ja avustanut hankkeissa. Toimialaverkostojen vaikutus on flaaminkielisellä alueella varsin rajoitettu, vaikka joidenkin flaaminkielisten yhteistyökumppaneiden vaikutus toimialaverkostoihin on suuri. Toisin sanoen tiedon vienti on ollut tuontia suurempaa. Toimialaverkostoja pidetään tärkeinä, koska ne ovat koulutusaloitteiden toteuttamisessajoustavampiakuin oppilaitokset. alueita vaikeita Vahvuudet: Kasvava tietoisuus oppilaitosten ja yritysten välisen yhteis- työn tarpeesta; vaikutus koulutusaloitteiden kansainvälistymiseen; innoittajana; tehtävä koskevien tuominen vientiasiantuntemus; kansainvälisen alueelliseen koulutustoimintaan. Heikkoudet: UETP. n asettumisessa alueelliselle tasolle on pitkä viive; vaikutus PK-yrityksiin on rajallinen; vaikutus alueelliseen politiikkaan on melko rajallinen. aloitteiden asiantuntemuksen 160 toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- Yleensä vaihtoja on vahvan perinteen takia harrastettu enemmän muissa korkean asteen oppilaitoksissa kuin yliopistoissa. Yliopistoissa vaihdot tapahtuvat enimmäkseen vaihto-opiskelijan aloitteesta, eikä vaihtoa ole sisällytetty opintovaatimuksiin. COMETTin vaihtomallit eivät ole aina olleet sopivia yrityksille, jotka eivät ole tunteneet vaihtokäytäntöä ennestään eivätkä siksi ymmärtäneet sen etuja. 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi Valitettavasti COMETT-vaihdossa ei ole otettu huomioon olemassaolevaa kansainvälistä vaihto-organisaatiota, jo 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- Flanderissa oli jo ennestään runsaasti kokemusta korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän yhteistyöstä sekä hallinnolliset puitteet muotojen luominen koulutuksen järjestämiseksi. COMETT tuo mukaan kansainvälisen koulutuskurssien ulottuvuuden. kehittämisessä 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia COMETT on selvästi lisännyt käytettävissä olevien ohjelmien määrää, Hankkeiden laatua ei ole vielä arvioitu järjestelmällisesti. Oletettavasti niiden laatu on kuitenkin voimistanut vaikutelmaa, että kurssit vastaavat entistä paremmin elinkeinoelämän tarpeita. COMETTia pidetään hyvänä välineenä eurooppalaisista tutkimushankkeista saatujen tieteellisten tulosten levittämiseksi tekniikan alalla. Useimpien täydennyskoulutuksessa toimivien ja yhteen tai useampaan COMETT-hankkeeseen yhteydessä olevien oppilaitosten toiminta kansainvälistyy jatkuvasti. Aloilla, jotka eivät ole yhtä ilmeisiä markkinoinnin ja myynnin kannalta, voisi järjestää koulutustoimintaa. CH COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT SVEITSI Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen Liittovaltio ryhtyi erityistoimiin täydennyskoulutuksen edistämiseksi lähes samaan aikaan kuin COMETT tuli voimaan; näin COMETT vaikutti maassa asiasta käytyyn julkiseen keskusteluun. 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin / alueellisiin ohjelmiin / Synergia ja liittovaltion polyteknisille suunnitelma on rakenteiden kanssa luonut kantonien Liittovaltion kuusivuotinen oppilaitoksille yliopistoille läheisessä täydennyskoulutuskäytännön. UETP:t ovat yhteistyössä näiden laajentaneet niitä. Suunnitelma on myös tukenut liittovaltion politiikkaa korkean asteen oppilaitosten kansainvälistymisen lisäämiseksi. Alueellinen politiikka ei ole vielä täysin valmis, mutta näyttää hyvinkin mahdolliselta että UETP:n kaltaiset elimet saattavat muodostaa siitä tärkeän osan. UKTP. t ovat toimineet hyvin muiden yhteisöohjelmien kanssa. toimineet ja 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus COMETT on onnistunut hyvin, 161 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyy-teen 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet 3. 1 Liikkuvuuden edistämis toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen/ vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia Verkostot ovat avanneet vuoropuhelun ja koulutuksen eri osapuolten välille. Ne ottavat huomioon myös alueelliset prioriteetit ja saattavat PK-yritykset yhteyteen yhteiskunnan varoin kansainvälisten yhteistyöjärjestöjen kanssa. tutkimuslaitosten ylläpidettävien teknologian siirron ja Vaikka Sveitsi joulukuussa 1992 äänesti Euroopan unioniin liittymistä vastaan, yksi sen tiede- ja koulutuspolitiikan tärkeimpiä tavoitteita on osallistua täysimittaisesti kaikkiin koulutus-ja nuoriso-ohjelmiin sekä neljänteen puiteohjelmaan. Kahdenväliset neuvottelut aloitetaan. Tulevan vuoden ohjelmia ympäröivä epävarmuus heikentää kuitenkin motivaatiota ja masentaa ulkomaisia osanottajia ja yhteistyökumppaneita: kaksi UETP:ta harkitsee peräti muuttoa EU:n jäsenvaltioon. 162 D COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT Aihe Tiivistelmä vastauksesta SAKSA 1. 1 Keskustelun virittäminen Korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välinen keskustelu on siihen. elpynyt. COMETT on osaltaan vaikuttanut selvästi Keskeisimmät aiheet ovat olleet: • korkean asteen oppilaitosten tulevat vaatimukset Euroopan 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin / alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos yhdentyessä, • korkean asteen oppilaitosten ja yritysten molemminpuoliseen hyötyyn pyrkivän yhteistyön käsite, • uudet tavat lähestyä opetusta opiskelijoiden määrän kasvaessa, • korkeakoululaitoksen uusi rakenne: opiskelujaksojen lyhentäminen, • korkean asteen koulutuksen voimakkaampi suuntautuminen kohti ammattien ja elinkeinoelämän käytännön vaatimuksia, • parannukset ulkomailla vietettyjen opintojaksojen ja ulkomailla saavutetun pätevyyden tunnustamisessa, • korkean asteen oppilaitosten merkitys täydennyskoulutuksessa. teknologiansiirtokeskuksia Korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välisessä yhteys- kohdassa on jo jatkokoulutusaloja, COMETT on vauhdittanut eurooppalaista teknologiansiirtoyhteistyötä. UETP-järjestelmän ja teknologiansiirtokeskusten yhteistyöllä voidaan liittää täydennyskoulutukseen erityisesti PK-yrityksiä hyödyttävällä tavalla. tutkimus- ja kehitystyö ja COMETTin helpottamiseksi ovat asianomaiset osavaltioministeriöiden osastot ryhtyneet toimenpiteisiin varmistaakseen taloudellisen tuen saannin joko jatkuvana tai kertaluonteisena. Carl-Duisberg-Gesellschaftin harjoitteluohjelma ja lAESTE-ohjelma tukevat toisiaan. Liittovaltion opetus- ja tiedeministeriö sekä osavaltioi- den ministeriöt pyrkivät edistämään korkean asteen oppilaitosten yhteistyötä Euroopassa. Samasta lähteestä tuetaan UETP-järjestelmää. Opetus- ja tiedeministeriö myöntää perusrahoituksen COMETT- tiedotuskcskuksen toiminnalle AiFin ja DAADin osalta. Liittovaltion tutkimus- ja teknologiaministeriö tukee "Tutkimusyhteistyö"-ohjelmaa (tutkimuksen/henkilövaihdon osaohjelma). PK-yritykset lähettävät tilapäisesti henkilöstöään tutkimuslaitoksiin tai ottavat vastaan tutkijoita sekä edistävät maidenvälistä vaihtoa. Alueelliset UETP:t takaavat oppilaitosten, yhdistysten ja yritysten välillä jatkuvan yhteistyön, jota täydentää erityinen eurooppalainen ulottuvuus. COMETT tarjoaa alueen elinkeinoille tilaisuuden päästä osallistumaan muihin eurooppalaisiin koulutusohjelmiin sekä tiede- ja teknologia ohjelmiin. Alueelliset UETP:t ovat tärkeitä, koska ne painostavat korkean asteen oppilaitoksia paneutumaan entistä täydennys koulutukseen. Korkeakoulu- ja täydennyskoulutuskursseja kehitetään edelleen ja järjestetään lyhytkursseja. täysipainoisemmin 163 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet Kyllä. Erityisesti PK-yritykset ovat hyötyneet, koska niiltä on puuttunut rahoitusta ja asiantuntijoita. UETP on auttanut hankkeen alulle panemisessa, opastanut taloudellisessa kehittämisessä ja avustanut hankkeen johdossa, yhteisötuen hallinnoimisessa, tulosten siirrossa ja onnistuneiden tulosten esittämisessä. Koulutustarveanalyysin toteuttaminen on ollut perustana alueellisille täydennyskoulutusstrategioille. 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet siirtoa koskevaan koulutukseen Alueita kehitettäessä on alueellisella UETP-työllä teknologian kehitystä ja jatkokoulutukseen. COMETT-hankkeiden maidenvälinen yhteistyöpyrkii edistämään tiedon vaihtoa eri alueilla toimivien kumppaneiden kesken. UETP:t toimivat välittäjinä maidenvälisiin hankkeisiin soveltuvien eurooppalaisten osapuolien välillä. tärkeä osuus ja Toimialakohtaisia UETP:itä on kahdeksan, ja ne toimivat seuraavilla jätevedenkäsittely- aloilla: mikroelektroniikka, alumiiniteknologia, järjestelmät, eläinlääketiede, ohjelmistoteknologia, teleliikenne ja pintayhteysteknologia. Nämä UETP:t tarjoavat parhaat mahdollisuudet eurooppalaiselle tieteen ja tekniikan yhteistyölle. Alueelliset UETP:t toimivat täydennyskoulutuksen alalla toimialaverkostoja aktiivisemmin. Ne koordinoivat eurooppalaisia kokeiluluontoisia hankkeita ja ottavat tehtäväkseen laajempia kehityshankkeita korkean asteen koulutuksen ja täydennyskoulutuksen kursseja varten. UETP-teleliikenne on parantanut taitotiedon siirtoa. Vahvuudet: Kattaa osallistumisen kaikkialla Saksassa. Sellaisten opiskelijoiden sponsorointi, välittäminen ja huolenpito, jotka suorittavat erikoisalansa käytännön harjoittelun eurooppalaisessa yrityksessä. UETP:t auttavat keskikokoisia yrityksiä pääsemään mukaan eurooppa laiseen yhteistyöhön alueelliselta pohjalta kohtuullisin kustannuksin ja ennalta arvioitavassa ajassa. Ne edistävät yhteistyötä eurooppalaisten kumppaneiden kesken. COMETTista on tiedotettu kiinnostuneille osapuolille ja tuleville hakijoille säännöllisesti ilmestyvien tiedotus- lehtien ja alan messujen avulla (Hannoverin messut, CEBIT ja Media- Net). Kaikki UETP:t (lyhytkursseja). Suurempien maidenvälisten hankkeiden yhteensovittaminen. Osalla hankkeista on selvästi samansuuntainen vaikutus kuin T&K-hankkeilla. Heikkoudet: 1) Saksan 27 UETP:sta on ainoastaan yhdellä laillisesti riippumaton asema, joka on "omavaraisuuden" ehdoton edellytys. Tässä suhteessa ei ole tapahtunut paljon edistystä. 2) Vaikka useimmat PK- yritykset ovat erityistoimien ansiosta vähitellen alkaneet osallistua, lisää tarvitaan. ja ehdottomasti täydennyskoulutusohjelmien kehittämistä, jotka liittyvät PK-yrityksiä koskevaan T&K-toimintaan. UETP-järjestelmän pitäisi helpottaa tätä. järjestävät Ca-kursseja 3) Tarvitaan sellaisten erityis- toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- COMETT tarjoaa opiskelijoille ja elinkeinoelämälle eräitä etuja, Uraansa kokemuksia eurooppalaisesta työharjoittelusta, mikä lisää oppilaitoksen ja yrityksen välistä yhteistyötä. Myöhemmin nämä opiskelijat helpottavat innovaatioiden vaihtoa, varsinkin PK-yrityksissä. Vaikka oppilaitosten ja elinkeinoelämän välisen käytännön työharjoittelun toteuttaminen on myönteistä, henkilövaihto (Bc) on vielä kehittämättä. saavat myönteisiä aloittavat nuoret 164 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi on ollut myönteisiä Vaikka korkean asteen oppilaitosten opiskelijat suorittavat osan työharjoittelustaan ulkomailla, se tapahtuu yhä enimmäkseen koti- maassa. Harjoittelijoiden sponsorointi ja neuvonta helpottuu monissa oppilaitoksissa ja on toisinaan edellytys kurssin järjestämiselle. Opiskelijoiden halukkuus työharjoittelun täydentämiseen ulkomailla on lisääntynyt huomattavasti. Yrityksillä korkeakoulujen halukkuuden tarjota harjoittelupaikkoja tulevaisuudessa. Uusien osavaltioiden vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi vain tarjota muutamat yritykset ovat siinä asemassa, että voivat työharjoittelupaikkoja. Korkeakoulujen välistä henkilövaihtoa vaikeuttavat paitsi lainsäädäntökehyksen sanelemat ehdot myös työharjoittelun sisällön suunnittelu. Elinkeinoelämän edustajat eivät pidä henkilövaihtoa houkuttelevana, ja vaihto onkin työntekijöiltä vaadittavien pitkien poissaolojen takia melkein olematonta. eurooppalaisten elinkeinoelämän kokemuksia takaa harjoittelijoista. Tämä yritysten ja 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- Korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän yhteistyö on vielä muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä kehittymätöntä koulutuksen ja täydennyskoulutuksen alueella, Koulutus- hyötyy tärkeistä eurooppalaisista kokeiluista. COMETTin kasvava suosio näkyy saksalaisen panoksen lisääntymisenä eurooppalaisten hankkeiden yhteensovittamisessa. ja täydennyskoulutuskurssien kehittämisessä COMETT kokeiluluontoisten kurssien ja 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia Määrällisesti arvioiden ei COMETTista ole odotettavissa suoranaisia lisävaikutuksia. täydentävät mielekkäästi erityisalueiden COMETT-hankkeet jo olemassaolevia suunnitelmia, esimerkiksi ympäristönsuojelussa ja niin edelleen. Saksan COMETT-aloitteet laajentavat erityisesti EU:n sisämarkkinoiden toteuttamiseen liittyvää koulutustarjontaa. tärkeää, että UETP. t COMETT-ohjelma pitäisi säilyttää erityisenä LEONARDOn alaisena osaohjelmana. Korkean asteen oppilaitoksilla, tutkimuslaitoksilla ja elinkeinoelämän yrityksillä pitää olla tasapuoliset mahdollisuudet hakea COMETT-tukea. On myös tunnustavat maidenväliseen harjoitteluvaihtoon eurooppalaisissa yrityksissä liittyvän sponsoroinnin, välityksen ja huolenpidon, sillä tätä laajaa ja keskeistä yhteyspintaa oppilaitosten, tutkimuslaitosten ja elinkeinoelämän välillä on käytettävä hyväksi tehokkaasti. UETP-verkosto on ollut olemassa seitsemän vuotta ja on osoittanut tarpeellisuutensa. "Tuotenimi" COMETT pitäisi säilyttää. UETP-järjestelmän rahoitus on varmistettava. Jos näin ei käy, sen tilalle on otettava yksittäisten ohjelmakomponenttien tehtäväkeskeinen yhteisrahoitus. Tämä on helpointa toteuttaa korkeamman yleiskulu- osuuden avulla. Kynnyksenä voisi olla yhteisön T&K-ohjelmien nykyinen arvioitu 20 prosentin osuus. 165 PK COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT Aihe Tiivistelmä vastauksesta TANSKA 1. 1 Keskustelun virittäminen Kyllä, etenkin korkeakouluissa; tekniset opistot tiedostivat kysymykset pätevyyden tekniikan paremmin. Pääasiassa on keskitytty henkilöstön ajanmukaistamisen tarpeeseen huippukoulutuksen tärkeyteen. elinkeinoelämässä ja 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet Epäilemättä COMETT-ohjelma on saanut aikaan joitakin suhteita, mutta luottaa kehityksen tulokset eivät ole jatkumiseen ilman lisätukea. jotta voitaisiin riittävät, 1. 3 Vaikutus politiikan COMETT-ohjelma on vain yksi hallituksen työvälineistä, muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin / alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet Tanskan täydennyskoulutuslaki, joka koskee kaikkia tasoja ammatti- työntekijöistä akateemisesti koulutettuihin henkilöihin, tukee COMETT- hankkeita, ja COMETT-hankkeet tukevat sitä. Tanskan elinkeinoelämän tutkijaohjelma, joka tukee teollisuuden kanssa yhteistyössä tehtävää väitöskirjatasoista liittyä ohjelmakohdan Bb toimenpiteisiin. tutkimusta, voi Kansallisen tason sitoutuminen ja tuki on ollut "hyvin vaatimatonta. " toimenpiteisiin. Jonkin Tämä on vaikuttanut COMETT-ohjelman ministeriön pitäisi ottaa ohjelma vastuulleen, vastuut pitäisi rajata selkeästi ja lisäksi pitäisi perustaa tiedotuskeskus. Tämä riippuu vastaanottajaorganisaation tavoitteista, toisin sanoen siitä, onko tavoitteena T&K-tulosten siirtäminen elinkeinoelämälle vai tutkimus ja opiskelijoiden koulutus. Yhteistyö paikallisten yritysten tutkintojen hyväksymistä, kanssa on parantanut UETP-jäsenten herättänyt kiinnostusta korkean asteen työskentelyyn tutkijoiden yrityksissä, johtanut koulutusohjelmia ja avannut yrityksille kanavia, joiden kautta hyödyntää korkean asteen oppilaitosten tietoa ja kehittää laajempaa yhteistyötä niiden kanssa. UETP:t ovat keskittyneet vain opiskelijoiden harjoitteluvaihtoon; pysyvän rakennemallin puuttuminen on haitannut yritysten osallistumista, mutta yksittäisille opiskelijoille ja yrityksille yhteistyöstä on ollut hyötyä. Alueelliset UETP:t eivät ole analysoineet koulutustarvetta. Yritykset eivät pidä UETP-henkilöstöä sopivana tai katsovat, että toiminnan pitää pysyä yrityksen sisäisenä. Yksi toimialakohtainen UETP on tehnyt toimintansa pohjaksi laajan koulutustarveanalyysin. 2. 3 Yhteistyökumppaneiden Rajoitetusti, kannustaminen kansainvälisyyteen 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet Ne näyttävät antavan paremman lisäarvon erikoistumisen ja keski- tetymmän lähestymistavan ansiosta. Osallistujien jakauma on parempi, Vahvuudet: Jäsenyys eurooppalaisessa UETP-yhteistyöverkostossa on tärkeä, mutta toimii paremmin Pohjois-Euroopassa kuin etelässä. Heikkoudet: Johdonmukainen ja taloudellisesti elinkelpoinen kokonais- ajatus puuttuu edelleen: UETP:t tarvitsevat edelleen COMETT- ohjelman tukea. Useimmat UETP. t ovat saaneet yhteyksiä yrityksiin vain välillisesti toimi merkityksellisen yhteistyön parantamisen välineenä. Turvattomuus on aiheuttanut henkilöstön vaihtuvuutta ja heikentänyt verkkoja. Yritysten osallistuminen on vähäistä ja usein tapauskohtaista. suoranaisesti satunnaisesti eivätkä ja 166 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- Opiskelijoiden harjoitteluvaihdon ansiosta yritykset ovat tulleet avoimemmiksi, joskin opiskelijoiden taso on ehkä syytä varmistaa, Toteutuneet henkilövaihdot ovat onnistuneet hyvin. toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi Kansainväliset yritykset noudattavat samaa politiikkaa saapuvien opiskelijoiden ja työntekijöiden suhteen. Saatujen tietojen mukaan tässä ei ole tapahtunut muutoksia. 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä • UETPMIä on välittäjän rooli: se esittelee yrityksille kiinnostavia eurooppalaisia kursseja ja suosittelee tarkasti määriteltyihin erikoistehtäviin soveltuvia korkean asteen oppilaitoksia, • Hankkeen johtajan asema: kumppani työskentelee uutta teknologiaa ja tietoa edellyttävässä hankkeessa. Tästä voidaan edetä koulutusmateriaalin kehittämiseen. • Tarvitaan innovatiivisia menetelmiä koulutuksen kehittämisen vauhdittamiseksi nopeasti muuttuvilla aloilla. • Tarvitaan parempia innovatiivisia levityskanavia, etenkin muiden kuin ammatillisten koulutusorganisaatioiden tarpeisiin. • Sellaisten yritysten kehittämät koulutushankkeet, joilla on jokin erityinen koulutustarve, ovat toimineet hyvin ja myös vahvistaneet suhteita yhteistyökumppaneihin. Kursseja ei ole voitu markkinoida yhteistyöryhmän ulkopuolella. Ohjelman käynnistyttyä oppilaitosten koulutustarve osoittautui odotettua pienemmäksi. Konsulttiyritysten omien erityisalojen hankkeet ovat menestyneet parhaiten, koska a) hankkeet ovat suurempia ja eurooppalaisen yhteistyön aste on korkeampi, b) johtajilla on koulutusalan osaamista ja mainetta, ja c) hankeorganisaation ja loppukäyttäjän yhteistyö on läheisempää. Koulutuksen kysyntä on muuttumassa; yritykset ajavat alas koulutusosastoja ja siirtyvät yleisestä koulutuksesta työkohtaiseen ja yrityspohjaiseen, huomattavasti tuloshakuisempaan koulutukseen. Koulutuksesta on tulossa yhtiön sisäistä mittatilaustyötä. Yksi UETP on ryhtynyt kehittämään koulutusta T&K-yhteyden seurauksena, mistä on ollut tuloksena läheisempi yhteistyö yrityksen kanssa. Määrän lisäys on pieni verrattuna markkinoiden kokoon. Yksi vastaaja väitti, että lyhyet itsenäiset kurssit ovat hyödyllisempiä kehittäjälleen kuin yrityksille. Yksi yritys käytti COMETT-ohjelmaa vain vähemmän ajankohtaisten koulutustarpeiden täyttämiseen. COMETT- ohjelman laatu on korkea. COMETT-ohjelman toimenpiteiden määrä on pieni. Alueellisella tasolla viranomaiset kuitenkin tukevat täydennyskoulutusta ja taloudellista kehityskoulutusta yhä enemmän. COMETT-ohjelmalla on ollut osansa tämän muutoksen aikaansaamisessa. 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen/ vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia 167 E COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT ESPANJA Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen COMETT-ohjelma on lisännyt keskustelua mm. l)maidenvälisyydestä, 2) ammattitaidon tarveselvityksistä, 3) uusista koulutusteknologioista. Joillakin alueilla COMETT-ohjelma on pannut ensimmäistä kertaa alulle virallisen keskustelun ja yhteistoiminnan korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välillä. Toisilla alueilla se on tuonut keskusteluun kansainvälisen näkökulman. 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin / alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet COMETT-ohjelma on lisännyt korkeakoulujen ja yritysten suhteita seuraavilla alueilla: Koulutustarveanalyysin yhdistäminen koulutuksen kehittämiseen yrityksiä varten Yritysten päätöksenteon parantaminen tarjoamalla parempaa tietoa huippukotilutuksesta Yritysten, avustaminen yhteyksien solmimisessa korkean asteen oppilaitoksiin Koulutustoimenpiteiden yritysvaikutusten ymmärtäminen COMETT-ohjelmalla on ollut perustavanlaatuinen vaikutus korkean asteen koulutuksen ja yritysten välisiin suhteisiin; erityisesti eräät tapahtuvan korkeakoulut työharjoittelun arvon osana akateemisia opintoja, ja kursseja on käytetty teknologian siirron välineenä yrityksille. erityisesti PK-yritysten, elinkeinoelämässä ensimmäisten oivaltaneet ovat Kyllä. Kansallisella tasolla ohjelma on 'eurooppalaistanut' keskustelua ja antanut oppilaitoksille tietynlaisia koulutusmalleja. Ohjelma on myös antanut korkean asteen oppilaitoksille ja yrityksille virikkeen suunnitella yhdessä lyhytkursseja. UETP. t ovat osallistuneet aluepolitiikan kehittämiseen. Niiden vaikutus vaihtelee kuitenkin suuresti eri puolilla Espanjaa. Opetus-ja tiedeministeriö antaa vuosittaista tukea UETP-järjestelmälle COMETT-ohjelmaa kehittämiseksi. Muuten ei päällekkäisyyksiä toisten ohjelmien kanssa juurikaan esiinny. Käytäntö vaihtelee alueelta toiselle, erityisesti autonomisilla alueilla, jotka päättävät itse koulutuksesta. toimenpiteiden täydentävien Vahva, tiedotus- ja hallintorakenteina, etenkin Alueelliset UETP:t: toimivat yhteisöohjelmien henkilöresurssien ja koulutuksen aloilla; järjestivät kansainvälisiä koulutusjaksoja korkeakouluopiskelijoille; tarjosivat kansainvälisen näkökulman tekniikan koulutukseen, työhar joittelujaksoja yrityksissä, uusia dynaamisia koulutusmateriaaleja ynnä muuta. ovat auttaneet yrityksiä määrittelemään Kyllä, UETP:t koulutustarpcensa, erityisesti metodologisen lähestymistavan käynnistämisessä ja määrittämisessä; koulutussuunnitelmien määrittämisessä valinnassa; yhteenvetojen tekemisessä eri yritystutkimuksista ja niitä noudattavan koulutustarjonnan myöhemmässä kehittämisessä; nämä erityisen toimenpiteet elinkeinoelämän PK-sektorilla. koulutusvaihtoehtojen tärkeitä Espanjan ovat olleet ja 168 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyy-teen 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet luomisessa yrityksiin tärkeää, erityisesti yhteyksien ja Hyvin teknologiapuistoihin. Tämä on useissa tapauksissa ollut UETP:n yhteistyökumppanien, erityisesti PK-yritysten, ensimmäinen kokemus toiminnasta. Yritysten saataville on myös tuotu kansainvälisestä ja ulkomaisten opiskelijoiden Euroopan vastaanottaminen näkökulmaa. Korkeakouluissa COMETT-ohjelma on edistänyt Euroopan tasolla koulutusmenetelmien, opetusjärjestelmien ja koulutusvälineiden ja - korkeakoulujen materiaalien vaihtoa. Se on myös edistänyt osallistumista uusiin T&K-ohjelmiin. tason koulutustuotteita, laajentanut kansainvälistä on Toimialakohtaiset UETPrt ovat: • • • tuoneet jäsentensä toimintaan maidenvälisen näkökulman; saaneet aikaan eurooppalaiset työryhmät; saaneet aikaan viralliset ja Euroopan tason koulutusohjelmat ja korkean asteen kurssit; • käynnistäneet toimialakohtaisen teknologian sekä koulutustarjonnan ja -kysynnän selvitykset ja kansainvälisen vertailevan tutkimuksen Espanjan tilanteesta; • perustaneet viestintäverkon sekä koulutus-ja teknologiatietokannan; teknologista • tarjonneet keinot nostaa UETP-osallistujayritysten tasoa. laatu, Palvelujen yhteyksien kokemukset imago, tietämys alueellisten ja eurooppalaisten Vahvuudet: tietämyksestä ja johtamisesta, kansallisten ja koulutushankkeiden edistäminen, UETP-verkoston kansainvälisten toimialakohtaisten eurooppalainen yritysten tarpeista, suhteet aluehallintoon ja palvelujen monipuolisuus. Heikkoudet: Henkilöstön taloudelliset resurssit, oikeusjärjestelmien erilaisuus, työharjoittelua koskevien akateemisten säännösten vaihtelevuus (vain jotkin korkeakoulut yritysten hyväksyvät innovatiivisuuden puute ja siitä johtuva palvelujen vähäinen kysyntä. opintosuoritukseksi), riittämättömyys, työharjoittelun rajalliset 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä Liikkuvuuden edistämisohjelmat ovat olleet hyvin tärkeitä. Ne ovat • tehneet COMETT-ohjelman laajalti tunnetuksi ja auttaneet muiden eurooppalaisten hankkeiden kehittämisessä; • kehittäneet opiskelijoita varten uuden korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välisen kanavan ja parantaneet heidän uranäkymiään. Tällaiset opiskelijat ovat tulevaisuudessa tärkeä innovaation lähde espanjalaisissa yrityksissä; • kehittäneet uusia teknologian siirron muotoja tiedon, tekniikan ja mallien alalla; • vahvistaneet UETP-verkkoa; • • ja yritysten huolehtimalla asteen koulutuksen tuoneet korkean työmarkkinaympäristöön harjoitteluvaihdosta; auttaneet vertailemaan korkean asteen koulutuksen ja yritysten suhteita Euroopassa; • tarjonneet uusia tapoja ajanmukaistaa ja kierrättää henkilöresursseja; • parantaneet kielitaitoa ja siten helpottaneet maidenvälisen korkean suhteet ammatillisesta 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä. tapahtunut vain vähän, vaikka jotkin Todellista muutosta on korkeakoulut ovat hyväksyneet työharjoittelun opintosuoritukseksi, Yleisesti ottaen korkeakoulut eivät ole virallistaneet työharjoittelun hyväksymistä opintosuorituksiksi. Yritykset tarvitsevat myös selkeän lainsäädännöllisen perustan, jonka pohjalta ne voivat tehdä yhteistyötä opintosuoritukseksi hyväksytyn työharjoittelun järjestämiseksi. 169 4. 1 ja niin edelleen) ovat Innovatiivisten yhteistyö- COMETT-ohjelman koulutustoimenpiteiden puitteet (maidenvälisyys, arviointi, laatu muotojen luominen levinneet muihin UETP- toimenpiteisiin ja joskus alueellisiinkin toimenpiteisiin. Innovaatiota on koulutuskurssien t a p a h t u n ut m y ös kehittämisessä ja koulutustoimenpidesuunnittelussa, korkeakouluista, yrityksistä sekä uusien ulkomailta tulleen opetushenkilöstön keskuudessa koulutusjärjestelmien Innovaatiota on havaittu myös koulutuksen arvioinnissa ja vaikutusanalyysissä sekä koulutuksen kansainvälistämisessä. t a r v e a n a l y y s i in p e r u s t u v a s sa käytössä. 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen Määrällinen lisäys on ollut rajallista. COMETT II -ohjelmassa kurssien laatu oli kuitenkin merkittävästi parempi. Tämä johtui kysynnän selkeämmästä määrittämisestä tarveanalyysin avulla. 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen/ vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia COMETT-ohjelma on auttanut täyttämään tekniikan huippukoulutuksen erityistarpeita. Joissakin tapauksissa se on auttanut edistämään koulutustoimenpiteitä alueellisella tasolla ja hankkimaan rahoitusta jatkokoulutukselle. F COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT Aihe Tiivistelmä vastauksesta RANSKA II Keskustelun virittäminen 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin/ alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen 2. 4 UETP- toimialavcrkostojen panos Alueellinen synergia: paikalliselimet ovat osallistuneet hankkeisiin taloudellisesti ja luoneet omia ohjelmia. Aluksi kansallinen politiikka ja kansalliset läheisesti COMETT-ohjelmaan. Taloudelliset ja poliittiset muutokset ovat kuitenkin etäännyttäneet ne toisistaan; COMETT-ohjelmaa pidetään "hieman vanhentuneena". ohjelmat liittyivät COMETT-ohjelman merkitys on ollut alueellisesti paljon suurempi kuin ecuissa mitattuna. 170 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet Vahvuudet: Ne ovat toimineet ohjelman käyttäjien koordinointi- ja tukipalveluna. Ne ovat muuntaneet uusia todellisiksi eurooppalaisiksi hankkeiksi: eurooppalaisten yhteistyökumppanien verkko on ollut tässä tärkeä. Heikkoudet: Hatara taloudellinen rakenne, joka johtuu pienestä koosta ja monivuotisen budjettisuunnittelun puutteesta. Henkilöresurssit ovat rajalliset. Profiili on ollut matala. Määrällisiä suoritusmittareita on ollut vähän tai ei lainkaan. ideoita toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- Opiskelijoiden harjoitteluvaihto on käyttökelpoisuutensa ja helppoutensa vuoksi ollut hyvin hyödyllistä yrityksille, etenkin PK-yrityksille. Ne ovat luoneet eurooppalaista näkökulmaa, antaneet yrityksille uutta osaamista, nostaneet henkilöresurssikysymykset esiin sekä tarjonneet erityishankkeisiin. kaltaisiin asiantuntemusta Harjoitteluvaihto auttaa opiskelijaa saamaan ja parantaa kielitaitoa. tulee uusien liikesuhteiden lähde ja tulevien Harjoitteluvaihdoista etenkin T&K-ohjelmissa. kumppanuussuhteiden Valintamenettely kestää kuitenkin liian kauan. Henkilöstövaihdot eivät ole onnistuneet; niitä pitäisi harkita uudelleen. teknologiansiirron perusta, työtä 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi COMETT-ohjelman politiikka ja käytäntö ovat vaikuttaneet siihen, että ulkomainen harjoitteluvaihto on normalisoitu ja saatettu järjestelmäl- liselle pohjalle etenkin määrittelemällä laatuparametrit: oleskelun kesto, kummankin osapuolen oikeudet ja niin edelleen. 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- COMETT-ohjelma on tuonut työhön maidenvälisen ulottuvuuden ja lisäarvon. Usein se on tuonut myös voimakkaan inhimillisen tekijän muotojen luominen tekniikan koulutukseen. Koulutuksen ja T&K-toiminnan välille on koulutuskurssien kehitetty uusia yhteyksiä. kehittämisessä 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia COMETT-ohjelma on avannut Euroopan laajuiset markkinat tekniikan koulutukselle teknologiansiirron parantamisen olennaisena osana. Se on myös auttanut lisäämään tietoisuutta alueellisista osaamiskeskuksista. Koulutusaloitteiden käynnistämiseen on kuitenkin kulunut liikaa aikaa, ja rahallinen tuki on ollut liian pieni. COMETT-ohjelmaonmahdollistanutulkomaistenyhteistyökumppanien saamisen korkean asteen oppilaitoksille ja monipuolistanut niiden markkinoita. Se on myös erityisesti PK-yrityksiä auttanut integroitumaan kansainvälisiin verkkoihin. Harjoitteluvaihto Etclä-Eurooppaan on ollut vaikeaa; alueen kielten opetusta pitäisi kehittää enemmän. CR COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT KREIKKA Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen Osallistuminen koulutustoimenpiteisiin COMETT-ohjelman puitteissa on ollut huomattavaa; vaikka osallistuminen ensimmäisinä vuosina oli rajallista ja keskittyi julkisiin palveluihin, pankkialaan ja paikallis hallintoon, se on nyt kasvanut merkittäväksi. Hankkeiden byrokratia on pidettävä mahdollisimman pienenä. UETP-vei koston toiminnan on jatkuttava, ja sitä on vahvistettava. 171 1. 2 Korkean asteen COMETTia pidetään yhtenä onnistuneimmista ohjelmista, oppilaitosten ja yritysten Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välinen yhteistyö on vahvistunut merkittävästi sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. väliset suhteet COMETT-ohjelma viestintäjärjestelmiä korkeakoulujen ja yritysten välille. synnyttänyt on lainsäädäntöä sekä Ei ole olemassa erityistä kansallista koulutustoimenpideohjelmaa tai -suuntausta. Oppilaitosten keskittyy tutkimustoimintaan. yhteistyö yritysten ja COMETT-ohjelma asenteiden muuttumiseen eurooppalaisia ohjelmia kohtaan ja luonut perustan siirtymävaiheen yhteistyölle ja koulutusaloitteiden kehittämiselle. vaikuttanut on 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin / alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet 2. 3 Yhteistyökumppaneiden Maidenvälisen yhteistyön kehittäminen UETP-järjestelmän ja muiden COMETT-hankkeiden kautta katsotaan kreikkalaisten organisaatioiden kannalta ohjelman myönteisimmäksi kokemukseksi. kannustaminen kansainvälisyy-teen 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos Toimialakohtaiset UETP:t perustuvat yritysten aktiiviseen mukanaoloon, etenkin elintarvikkeiden, kemian, tekstiili- ja metalliteollisuuden tuotteiden alalla. 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet 3. 1 Liikkuvuuden edistämis toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia Vahvuudet: maantieteellinen kattavuus (paitsi Aigeianmeren saaret); rohkaiseminen; uuden yhteistyömuodon yritysten osallistumisen kehittäminen oppilaitosten ja yritysten välille; vaikuttaminen maidenväliseen yhteistyöhön ja vaihtoon. Heikkoudet: vaikeuksia päästä taloudellisesti omavaraiseksi; UETP- vetäjät tarjoajia; opiskelijoiden osallistujakorkeakoulut harjoitteluvaihdosta eivätkä osallistu koulutuspakettien kehittämiseen. ovat olleet koulutuksen huolehtivat pääasiassa käyttäjiä eivätkä teollisuusautomaatio, Raportti sisältää tietoja tärkeimmistä aloista, joilla koulutusta tarjotaan (kuten uudet tuotantomenetelmät, tuotesuunnittelu) sekä toimialoista, jotka ovat koulutuksen merkittävimpiä käyttäjiä (kuten elintarvike-, tekstiili-, huonekalu-, metalli- ja kemianteollisuus, palveluyritykset). tuotannonhallinta, 172 I COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT ITALIA Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen Historiallisista ja kulttuurisyistä sekä lainsäädännön puuttumisen vuoksi korkeakoulujen ja yritysten välinen vuoropuhelu on suhteellisen tuore ilmiö Italiassa. COMETT-ohjelma on suurimmaksi osaksi vastuussa laatupohjaiscn kehyksen luomisesta korkeakoulujen ja yritysten väliselle julkiselle keskustelulle. 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet Italiassa COMETT-ohjelma on UETP-järjestelmän kautta luonut selkeät kanavat järjestelmälliselle yhteistyölle paikallisten korkeakoulujen, PK- yritysten, ammattiliittojen, kauppakamarien ja paikallishallinnon välille. COMETT-ohjelman ansiosta korkeakoulujen ja yritysten suhteessa on kurssien ja harjoitteluvaihdon avulla keskitytty täyttämään elinkeino elämässä todettuja koulutustarpeita. COMETT-ohjelma on tuonut suhteeseen maidenvälisen ulottuvuuden. 1. 3 Vaikutus politiikan Ei virallista vaikutusta, muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin/ alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus ohjelmaa vaikutusten kasvu on täydentäviin muutoksiin liittynyt kansallisessa Italiassa COMETT-ohjelman merkittäviin, lainsäädännössä. Esimerkiksi: Laki 67 (1988) loi kehyksen, jonka mukaan 10 % T&K-budjeteista on käytettävä koulutukseen. Tähän lakiin äskettäin tehdyt muutokset edistävät maidenvälistä harjoitteluvaihtoa yrityksiin ja osaamis keskuksiin koulutuksen välineenä. Laki 391 (1990) loi keinot, joilla italialaiset yliopistot voivat osallistua yhteisaloilteisiin kolmansien osapuolten kanssa ja järjestää lyhyitä ammattikoulutuskursseja. COMETT-ohjelma on rohkaissut ja levittänyt yhteistyön ja vaihdon muotoja korkean asteen kansallisen koulutuksen ja yritysten välillä. Se on vaikuttanut merkittävästi eurooppalaisen ulottuvuuden tuomiseen korkeakoulujen opinto-ohjelmiin ja opiskelijakulttuuriin (erityisesti ohjelman tarjoamien vaihtomahdollisuuksien kautta). Ohjelma tarjoaa pätevän mallin, jonka pohjalle voidaan rakentaa tulevaisuuden perus- ja täydennyskoulutuspolitiikkaa. Se kannustaa kansallista politiikkaa, jonka tarkoitus on kehittää hajautettu ja joustava koulutusjärjestelmä korkeakoulujen ja osallistujayritysten välisen suoran vuoropuhelun ja aktiivisen yhteishankkeisiin osallistumisen kautta. Edistämällä keskustelua korkeakoulujen, elinkeinoelämän, T&K- organisaatioiden ja paikallisen ja kansallisen hallinnon välillä COMETT on perustanut koulutuspolitiikan keskustelufoorumin, jolla on sekä kansallinen että eurooppalainen ulottuvuus. COMETT-ohjelman maanlaajuisen UETP-järjestelmän kautta kehittämä toimintamalli ja kokemukset eri puolilla maata vaikuttavat paikalliseen politiikkaan. Tämä on erityisen tärkeää Etelä-Italiassa. MURSTissa sijaitsevan kansallisen COMETT-tiedotuskeskuksen työ on ollut ensiarvoisen tärkeää, sillä se on saattanut ohjelman tärkeimmät tekijät yhteen ja varmistanut laatunormit. Tiedotuskeskus on vaikuttanut erityisesti ja tunnustamiseen Italiassa. opiskelijavaihtojärjestelmien hyväksymiseen 173 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet 13 alueellista UETP:tä ovat menestyneet Italian erityisesti laatunäkökulman tuomisessa koulutusalalle koko maassa, erityisesti Etelä-Italiassa. Alueelliset UETP:t ovat konkreettisesti parantaneet maan yritysten, erityisesti paikallisten PK-yritysten, koulutustarpeiden ymmärtämistä. Alueellisessa UE TP-järjestelmässä on kehittynyt yrityspohjainen asenne koulutukseen; tämä varmistanee ohjelman pitkän aikavälin vaikutukset koulutuksen laatuun Italiassa. kuin yritystenkin COMETT-ohjelman UETP:t ovat järjestelmällisesti analysoineet niin korkeakoulujen koulutustarpeita. Koulutustarveanalyysi on • antanut mahdollisuuden kokeilla erityisiä menetelmiä käytännössä; • auttanut yrityksiä suhtautumaan ongelmiin järjestelmällisemmin; • kehittänyt keskustelua koulutustarveanalyysin säännöllisen käytön ilmaisemia tarpeesta; • helpottanut lyhytkurssien kehittämistä. COMETT-ohjelma on kehittänyt koulutusalalle kollektiivisen ja jäsennellyn maidenvälisen lähestymistavan, jollaista Italiassa ei ole ollut ennen ohjelmaa. Alueelliset UETP:t ovat kehittäneet erilaisia maidenvälisiä malleja. Toiset ovat korostaneet tiettyjä tekniikan toimialoja, toiset ovat pyrkineet saamaan suuren määrän alueensa organisaatioita mukaan maidenvälisiin hankkeisiin, ja toiset ovat keskittyneet korkeakoulujen aseman kehittämiseen maidenvälisen huippukoulutuksen vauhdittajina. Italian 6 toimialakohtaista UETP:tä ovat vaikuttaneet merkittävästi korkealaatuisten koulutusaloitteiden kehittämiseenomillatoimialoillaan. Toimialakohtaiset UETP:t edustavat Italian johtavia tekniikan aloja, kuten automaatiota, johtavia organisaatioita. ja niihin osallistuu monia maan Vahvuudet: henkilöstön korkea laatu, ryhmätyö, hankkeiden luominen ja johtaminen; maidenvälinen ulottuvuus; PK-yritysten osallistuminen; UETP-yrittäjyys; yleinen strategia, jonka mukaan UETP:t toimivat alueellisina kehitysvirastoina. Heikkoudet: vaikeudet keskusteluissa paikallisviranomaisten kanssa, taloudelliset voimavarat, korkean asteen oppilaitosten rajalliset haluttomuus opinto-ohjelmaan; korkeakoulujen vähäinen vaikutus UETP-strategioita koskevassa päätöksenteossa; COMETT-ohjelman UETP-työtä ei ole integroitu ammattikoulutuksesta vastaavien kansallisten ja paikallisten virastojen ja laitosten työn kanssa. harjoitteluvaihtoa hyväksyä 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- COMETT-ohjelman tärkein vaikutus Italiassa on ollut, että se on luonut opiskelijavaihdolle toimintamallin ja menettelytavat (näitä ei Italiassa aikaisemmin ollut), joiden tuloksena on saatu aikaan käytännön kehys korkeakoulujen ja yritysten välisiä yhteyksiä varten. Henkilövaihto on tehostunut. toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 174 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi I -ohjelman Korkeakoulut, yritykset ja opiskelijat alkavat vähitellen ymmärtää liikkuvuuden arvon. Erityisesti COMETT jälkeen italialaiset yritykset ovat arvostaneet harjoitteluvaihtoa siinä määrin, että opiskelijoiden kysyntä ylittää maasta lähtevien opiskelijoiden määrän 25 %. Nuorisokulttuuri on omaksunut maidenvälisen harjoitteluvaihdon periaatteen varsin hitaasti; tähän ovat olleet syynä huono vieraiden kielten taito, yhteiskunnalliset paineet (erityisesti Etelä-Italiassa ja naisten osalta), tietämättömyys työkokemuksen hyödystä työnhaussa, asepalvelus, korkeakoulujen opinto-ohjelmien joustamattomuus ja se, ettei työharjoittelua ole tunnustettu opintosuoritukseksi. 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- COMETT-ohjelma on Italiassa vaikuttanut innovatiivisten mallien rohkaisemalla ja kehittämällä kehittämiseen kansallisten kurssien suunnittelussa korkeakouluja ottamaan osaa yhteishankkeisiin maidenvälistä ulottuvuutta hankkeiden suunnittelussa. muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen/ vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia COMETT-ohjelma on Italiassa vaikuttanut erityisesti korkealaatuisten ja koulutusvoimavarojen etäopiskelumateriaalit), yhteistyöhön DELTAn kanssa ja laajempaan tietoisuuteen joustavista koulutusjärjestelmistä. (muun muassa multimedia tuotantoon COMETT-ohjelman UETP:t ovat Italiassa vaikuttaneet erityisesti kansallisten koulutustoimenpiteiden ja -politiikan täydentämiseen ja vahvistamiseen. Ohjelma on vauhdittanut korkeakoulujen yhteistyöjärjestelmän vakiinnuttamista. ja yritysten välisen Italian toimintaympäristössä COMETT-ohjelma on onnistunut tekemään itsestään tavaramerkin, jolla on selkeät laatunormit. Yhteistyö ohjelman kanssa vie osallistujat usein mukaan muihin EY- aloitteisiin. Italian UETP:t ovat kiinteässä yhteydessä FORCE- ja TEMPUS-ohjelmiin. Ohjelman menestys on kannustanut monia korkeakouluja tarkistamaan säännöksiään ja hyväksymään työharjoittelun virallisesti. COMETT-ohjelmalla on myös ollut tärkeä levitysvaikutus siinä, että se on toiminut teknologiansiirron välineenä ja lujittanut UETP:iden asemaa tehokkaina kehityskeskuksina koulutus-, T&K- ja kehitysohjelmissa sekä yhteisön tasolla että kansallisesti. IRL COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT ___ IRLANTI Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen Keskustelua korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välisestä yhteistyöstä on käyty 1970-luvun alkupuolelta lähtien. COMETT on tuonut siihen mukaan uusia koulutusulottuvuuksia sekä maidenvälisen näkökulman. 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten COMETTin kansallinen yhteyskomitea on väliset suhteet UETP. t ovat lisänneet uuden ulottuvuuden toimimalla perusrakenteena, tehokkaasti ensimmäistä kertaa yhteen kaikki ne (valtion viranomaiset, korkean asteen oppilaitokset, yritykset, ammattiyhdistykset, ja niin edelleen), jotka ovat kiinnostuneita korkean asteen koulutuksesta ja tieteellisestä ja teknologisesta koulutuksesta. tuonut 175 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin/ alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet On auttanut tuomaan Euroopan Unionin ulottuvuuden alan kansalliseen politiikkaan. Korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välisessä yhteistyössä on muodostettu yhteyksiä teollisuuden kehittämisen toimintaohjelman (1989-1993) alaisten toimintojen kanssa. Koulutustarvetta on selvitetty yhdessä tieteen ja tekniikan alueellisten ja kansallisten laitosten kanssa. Elinkeinoelämän yhteystoiminta on saanut aikaan kestävää yhteistyötä korkean asteen oppilaitoksissa sekä tieteen ja teknologian kansallisten avainalueiden kehittämisessä (esimerkiksi puu-ja metsäteollisuus, vesi- ja kalatalous, biotekniikka). Osuuteen on sisältynyt kehitystyötä seuraavilla alueilla: • eurooppalaisten yhteistyöhankkeiden asiantuntemus • yhteisöulottuvuus alueellisessa toiminnassa • kansallinen UETP-yhdistys Kaikki UETP:t ovat tehneet koulutustarveanalyysejä, järjestäneet lyhytkursseja ja saaneet irlantilaisia yrityksiä mukaan kansainvälisiin koulutushankkeisiin. Kyllä. UETP-toiminta on saanut aikaan lujia verkostoja, joita on kehitetty lyhytkurssien ja koulutushankkeiden ympärille ja joita liikkuvuuden edistämistoimet tukevat. Pienille yrityksille tämä on usein ollut ensimmäinen askel kohti maidenvälistä toimintaa. UETP:t tukevat niitä, kun ne osallistuvat laajempiin hankkeisiin. Vain kahta toimialakohtaista UETP:ta johdetaan Irlannista käsin, Molemmat tuottavat aktiivisesti Euroopan laajuisia lyhytkursseja ja kehittävät liikkuvuuden edistämisohjelmia. Ne ovat osallistuneet myös muihin yhteisöohjelmiin (LINGUA, TEMPUS, FORCE, jne. ) ja koordinoineet niitä jäsentensä puolesta. Vahvuudet: • hyvä maine, asiantuntemus ja taidot • yhteydet muihin yhteisöohjelmiin ja verkostot Heikkoudet: • elinkeinoelämän osallistuminen on vähäistä, koska alueella on yrityksiä harvassa, ne ovat teknologisesti kehittymättömiä ja enimmäkseen PK-yrityksiä • yksikään ministeriö ei ole ottanut vastuulleen UETP-järjestelmää • epävarmuus ja rahoituksen puute toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- Opiskelijoiden harjoitteluvaihto on 1) tuonut maidenvälisen tekijän mukaan oppilaitosten ja elinkeinoelämän harjoitteluvaihtoon 2) parantanut vaihdon edellytyksiä ja kehittänyt järjestelyjä niissä korkean asteen oppilaitoksissa, jotka eivät ole aikaisemmin osallistuneet vaihtotoimintaan 3) parantanut opiskelijoiden kielitaitoa 4) toiminut pohjana kiinteämmälle yhteistyölle ja yhteishankkeille 5) antanut yrityksille kokemusta eri kulttuureista. 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi Oppilaitokset, jotka eivät vielä järjestä harjoitteluvaihtoa, ovat enimmäkseen muokanneet politiikkaa epävirallisella tasolla vaihdon laitokset ovat muodollisesti muuttaneet helpottamiseksi. Jotkin I rakennettaan. 176 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen Innovatiivinen yhteistyö on saanut seuraavia muotoja: suora osallistuminen • yritysten kurssien suunnitteluun ja kehittämiseen * kehittämisprosessin kansainvälistäminen joustavien verkostojen kehittäminen • lisännyt COMETT on tarjontaa kannustamalla korkean asteen oppilaitoksia kehittämään ja tarjoamaan tekniikan koulutusta, erityisesti alueilla, ulkomaille. Kansainvälisen asiantuntemuksen parempi saatavuus on parantanut laatua. COMETT on vauhdittanut myös avointa opetusta, multimedia- ja etäopiskelua. tarvitaan matkoja joilla 4. 3 Kansallisen tason COMETT on täydentänyt jo aloitettua toimintaa, koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia Henkilöstön liikkuvuusohjelma on liian kankea ja kolmen kuukauden jakso liian pitkä. IS COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT ISLANTI Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen COMETT on ollut voimallinen keskustelun virittäjä. Se on tarjonnut hyväksyttävän eurooppalaisen foorumin keskustelulle, jota aikaisemmin on haitannut molemminpuolinen epäluuloja auttanut antamaan korkean asteen oppilaitosten asiantuntemukselle arvostetun aseman Islannin elinkeinoelämän silmissä. Se on osaltaan ollut pohjana korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän suhteita käsittelevälle vuoropuhelulle. 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet Islannin elinkeinoelämä on varsin PK-yritysvoittoista, ja siksi COMETT on joutunut toimimaan elinkeinoelämän ja ammatillisten yhdistysten kanssa hallinnollisella tasolla. Erityisen kiinteitä yhteyksiä solmitaan yksittäisten hankkeiden ja harjoitteluvaihdon yhteydessä. Islantilaisen yhteiskunnan tottumus suoraan yhteydenpitoon on johtanut siihen, että COMETT on saattanut panna yhteyksiä alulle ja sitten luopunut välitystehtävästään. Ohjelma on vauhdittanut monenlaista koulutusta, harjoitteluvaihtoa. tutkimusta ja 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun Suoranaista vaikutusta ei ole ollut, mutta kansallisen politiikan tekijät ovat olleet tietoisia COMETTin toiminnasta ja periaatteista. 1. 4 Suhde kansallisiin / alueellisiin ohjelmiin / Synergia SosiaaliministeriönkoulutustukiohjelmaontukenutCOMETT-kursseille osallistuvia henkilöitä. COMETT on myös tehnyt useita selvityksiä läheisessä yhteistyössä opetusministeriön kanssa ammattityöntekijöiden koulutusta varten. 177 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus COMETT on: • lisännyt yhteyksiä korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välillä koko ETA-alueella. • vaikuttanut voimakkaasti siihen, että korkean asteen oppilaitokset ja tarpeeseen markkinoida keskittyneet koulutus- ovat tutkimustoimintaansa elinkeinoelämälle. 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos • parantanut elinkeinoelämän tietoisuutta loppututkinnon suorittaneiden rekrytoinnista. • parantanut laatua ja edistänyt kehitystä etenkin vesiviljely- ja kalastusteollisuuden alalla. Islannissa on vain yksi UETP. Se on tehnyt koulutustarveselvityksiä ja kehittänyt ja järjestänyt kursseja sekä myötävaikuttanut korkean asteen oppilaitosten suhteita käsittelevien kokousten järjestämiseen. teollisuuden ja 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet Erityisesti kalanjalostusteollisuuden tarpeet ovat tulleet esille. 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen Islanti on aina ollut kansainvälisesti suuntautunut ja islantilaiset ovat perinteisesti hakeneet teknisen alan koulutusta ulkomailta. Näin COMETT on toiminut kanavana valmiille markkinoille. 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet Islannissa on vain yksi alueellinen UETP, joka on erikoistunut kalanviljelyyn ja kalanjalostukseen. Vahvuudet: Sellaisten elinkeinoelämän yhdistysten ja ammatillisten järjestöjen osallistuminen, joilla on suorat yhteydet yrityksiin, ja Islannin yliopiston voimakas moraalinen ja taloudellinen tuki. Heikkoudet: Suorien yritysyhteyksien puute ja hyvin epävarma taloudellinen pohja. 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- Vaikea määrittää, toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi Islannin yliopistot ja yritykset virallistavat politiikan ja käytännön vasta pidennetyn koeajan jälkeen. Ne ovat ottaneet COMETTin avoimesti vastaan, mutta eivät ole virallistaneet käytäntöjä. 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia • COMETT on toiminut uranuurtajana koulutustarveselvityksissä ja keskustellut elinkeinoelämän kanssa parhaista keinoista havaittujen tarpeiden täyttämiseksi. • COMETT on laadukkaiden koulutusohjelmien laajassa valmistelutyössäyhdessäkansainvälisten korkeakouluasiantuntijoiden ja yritysjohtajien kanssa. toiminut uranuurtajana myös On kehitetty laadukkaita koulutuskursseja. Tarjonta ei kuitenkaan ole ollut riittävää, eikä uusien koulutusmuotojen tarjontaa ole käytetty riittävästi hyväksi. Kouluttajakoulutusta on myös painotettu. lisännyt koulutukseen uuden ulottuvuuden COMETT on (eikä ainoastaan täydentänyt sitä) koulutustarveanalyysien, korkealaatuisten kurssien valmistelun ja kouluttajien koulutuksen avulla, Tutkimuskeskusten toiminta erillään korkeakouluista ja tutkinnon suorittaneiden jatkokoulutuksen puute rajoittivat vuoteen 1991 saakka yhteistyömahdollisuuksia. 178 L COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT LUXEMBURG Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen Korkean asteen koulutuksen ja teollisuuden väliset suhteet olivat kehittyneet jo ennen COMETTia. COMETT on kuitenkin epäsuorasti vauhdittanut näitä suhteita sekä kiinnittänyt huomiota maidenvälisen yhteistyön tärkeyteen. 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin/ alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus COMETT alkaa tulla tunnetuksi. Ohjelman tehokas hallinnointi on rohkaissut yrityksiä osallistumaan muihinkin yhteisöohjelmiin. että toiminta on kiinnittänyt huomiota COMETTin luxemburgilaisten yritysten ja ulkomaisten korkeakoulujen yhteistyölle ei ole kansallista koordinointiapa edistänyt yhteistoimia Sarr-Lor-Lux -alueella. siihen, UETP on tietojenkäsittelyn hankkeiden laadunhallinnan QUALIF-ohjelmaa. kansallisten yritysten tukenut viranomaisten ja COMETTilla on ollut selvä käynnistysvaikutus SITec. n kehittämisessä CRP-Henri Tudorin puitteissa. SITec järjestää uusien tekniikoiden intensiivikursseja. UETP on saattanut yhteen koulutuksesta kiinnostuneita tekniikan innovaatioelimiä. 2. 1 Alueellisten UETP- Luxemburgissa on vain yksi alueellinen UETP, ja se kattaa koko maan. verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet Kyllä, toimialakohtaisia koulutustarveselvityksiä on tehty. 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen Kyllä, tuomalla kursseihin kansainvälisyyttä ja lisäämällä yritysten tietoisuutta T&K-toiminnan eurooppalaisesta ja ulottuvuudesta. koulutuksen 2. 4 UETP- Toimialakohtaista UETP:tä ei ole. toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet Vahvuudet: Yhteistyökumppaneiden joukossa on ollut ammatillisia järjestöjä, mikä on lisännyt uskottavuutta ja helpottanut yhteydenottoa yrityksiin. Muita kumppaneita ovat olleet ITS, CU ja CRP. t. Kaikki kumppanit ovat toimineet aktiivisesti kansallisessa ja yhteisötason T&K:ssa, ja siten UETP on voinut yhdistää koulutuksen ja tutkimuksen keskenään. Heikkoudet: 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- COMETT on luonut yhteyksiä korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välille. Näin PK-yritykset ovat monessa tapauksessa saaneet ensimmäisen yhteyden eurooppalaiseen ohjelmaan, mikä on rohkaissut niitä siirtymään edelleen T&K-ohjelmiin. toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen Harjoitteluvaihto yritysten kanssa on kehittynyt järjestelmällisemmäksi, muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- Kyllä, erityisesti SITec-kehitystyössä lyhytkurssien pohjaksi, muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä 79 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen CRC-CU on kehittänyt lyhyitä kursseja elinkeinoelämää varten COMETTin puitteissa, samoin Chambre des Métiers, joka on keskittynyt erityisesti PK-yrityksiin. 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia laajenemisvaiheessa. Korkean asteen koulutus on uudistumis- ja Uudistuksen jälkeen odotetaan LEONARDOn täydentävän kansallisia koulutusponnistuksia entistä paremmin. Luxemburgin korkean asteen koulutustarjonta ei ole kattava, sillä siellä on vain Institut Supérieur de Technologie (1ST) ja Centre Universitaire du Luxembourg (CUL). Siksi yritykset hakevat korkean asteen opetuksen ja elinkeinoelämän välistä yhteistyötä ulkomailta. Vuoden 1992 taloudellisten vaikeuksien jälkeen opiskelijat ovat kiinnostuneet harjoitteluvaihdosta enemmän, ja yritykset ovat alkaneet suhtautua vaihdon merkitykseen vakavammin. 50 % työvoimasta tulee ulkomailta. Uuden ja huipputeknologian koulutusta on ollut saatavissa vasta sen jälkeen kun Centres de Recherche Publics (CRP) perustettiin vuonna 1987. NL COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT ALANKOMAAT1 Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen COMETTilla ei ole ollut merkittävää osaa korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyöstä käydyssä keskustelussa maassa, koska ohjelman talousarvio on ollut vaatimaton ja elinkeinoelämän tarpeita vastaavaa täydennnyskoulutusta on ollut runsaasti tarjolla. Sitä paitsi korkeakoulujen, ammattikorkeakoulujen ja yritysten välillä oli paljon yhteyksiä jo ennen COMETTia. Lisäksi käytössä on ollut kattava toimenpidevalikoima uuden tekniikan kehittämiseksi ja levittämiseksi varsinkin PK-yrityksiin. 1. 2 Korkean asteen COMETTilla on ennemminkin tukea antava kuin johtava asema, oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet 1. 3 Vaikutus politiikan Ei vaikutusta toistaiseksi, muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin/ alueellisiin ohjelmiin / Synergia Ohjelma ei ole vielä johtanut uuden kansallisen tai alueellisen politiikan muotoiluun tai luonut yhteyksiä täydentäviin kansallisiin tai alueellisiin ohjelmiin. Ministeriö on kuitenkin antanut taloudellista tukea UETP:ille. 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen Vähäinen, koska korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän suhteet taloudelliset voimavarat olivat olivat jo pitkälle kehittyneet ja vaatimattomat. Ohjelma koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta. kuitenkin lisännyt on Kokemuksia on vielä vähän, ja ne vaihtelevat UETP:stä toiseen, rypässtrategioiden ovat UETP:t toteuttamisessa. teollisuuden avuksi olleet "Pyöreän Koulutustarveanalyysejä ei aina ole tehty. keskustelut pöydän" ovat olleet hyödyllisiä. Kyllä^arsinkinammattikorkeakouluissaC/jc-^e. vc/jr;/^. Korkeakoulujen osalta COMETT on koordinoinut olemassaolevaa toimintaa, 180 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet Vaikuttaa tehokkaalta silloin, kun lähtee liikkeelle olemassa olevan yhteistyön pohjalta. Sopii hyvin kehittyneeseen koulutusjärjestelmään, ja yrityksiin Vahvuudet: Alueelliset UETP. t - läheinen suhde muihin välittäjä- organisaatioihin, maakunnallisiin viranomaisiin - konkreettiset ja näkyvät tulokset kansainvälisestä yhteistyöstä - tieto eurooppalaisesta asiantuntemuksesta ja kyky käyttää sitä tarvittaessa. Toimialakohtaiset UETP. t - kansainvälisen ulottuvuuden lisääminen - Muita vahvuuksia ovat COMETTin ylikansallinen luonne ja yhteydet komissioon sekä heijastusvaikutukset muihin ohjelmiin ja toimintoihin. Heikkoudet: Toimenpiteiden riittämätön rahoitus, liian suuret alueet, liian heikosti sitoutuneet osallistujayritykset, teollisuuden huono COMETT-ohjelman tuntemus, UETP:n henkilöstön suuri vaihtuvuus, alueellisissa UE'1 P:issä suuremmat vaikeudet saada yhteyksiä yrityksiin. 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- Yksi UETP on perustanut paikallisia strategiakomiteoita osallistuja- yritysten kanssa valvomaan henkilövaihtoja ja vaikuttamaan kurssien sisältöön. Näissä tapauksissa kurssit ja vaihto on nivottu toisiinsa. Muut UETP. t raportoivat huomattavasti vähäisemmästä innovaation tasosta, toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi Enemmän huomiota kiinnitetään nyt käytännön asiofhin kuten majoitukseen, (verkottumispyrkimys epämuodollisten yhteyksien sijaan) sekä harjoittelijavaihtohankkeiden suunnitelmalliseen sisällyttämiseen yritysten toimintaan. jäsentymiseen yhteyksien 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- COMETT-ohjelma on kansainvälistänyt eräitä koulutuskurssitoimintoja ja auttanut kouluttajia suuntautumaan kansainväliseen kouluttamiseen, muotojen luominen koulutuskurssien Kysyntäperusteisia kursseja on kehitetty yritysten mukanaolon ansiosta, kehittämisessä 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia Kurssien kehitystyön laatu on parantunut ajatustenvaihdon kautta, Euroopan tason laatutakuita on kehitetty välttämällä suuret eroavai- suudet eri korkeakoulujen välillä ja laatimalla yhteinen opinto-ohjelma (johon harjoitteluvaihto perustuu). Laadunvalvontaa varten on nimitetty tarkastajia. Kurssit ovat lisääntyneet Alankomaissa ja koko Euroopassa, ja kurssitarjonta on monipuolistunut. Koulutustoimenpiteistä on tullut kansainvälisempiä, ja PK-yritysten kiinnostus ja osallistuminen ovat kasvussa. • Liikkuvuuden edistämisohjelmiin liittyviä säännöksiä ja menettelyjä jälkiraportointi pyritään muuttamaan. Myös seuraamukset ja saattaisivat parantaa huomattavasti ohjelman tehoa. • EY:n monien teknistä koulutusta tarjoavien ohjelmien koordinaatiota on syytä parantaa. • Korkean asteen koulutuksen/COMETTin ammattikoulutuksen tehottomuutta. jyrkän erottelun katsotaan ja ylemmän tason aiheuttavan 1 Alankomaiden valtuuskunta ilmoitti, että heidän arvionsa olisi sama kuin vuonna 1993. Niinpä tässä on käytetty vuoden 1993 arviointia ja Alankomaiden toimittamaa asiakirjaa "Vuotta 1994 koskevat huomautukset lisättäväksi vuonna 1993 annettuihin tietoihin". 181 N COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT NORJA 1 Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen Keskustelu korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyöstä on vähitellen tiivistynyt, mutta ei voida sanoa, että COMETT olisi ollut keskustelussa kovin tärkeässä asemassa; keskustelu on ollut käynnissä jo ennen sitä. Konkreettisempia tuloksia ovat olleet lukuisat korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän uudet yhteistyömuodot. 1. 2 Korkean asteen Suhteita ovat edistäneet lukuisat uudet yhteistyömuodot, oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin/ alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos Vähäinen kansallisella tasolla, mutta merkittävä aluepolitiikan ja suunnittelun kannalta. sekä "Norjan verkossa" lisäämään Kansallisella tasolla: • Vuonna 1991 julkaistu korkean asteen koulutusta käsittelevä valkoinen kirja kehotti lähentämään oppilaitosten välistä yhteistyötä integroidussa yhteistyötä ulkopuolisten laitosten kanssa, mutta tätä koskevaa kansallista ohjelmaa ei ole. • Norjan tutkimusneuvostoilla on korkeakoulujen ja yritysten välillä toimivia teknologiansiirto-ohjelmia. Teollisuusministeriö toivoo, että tutkimuslaitokset ja korkeakoulut tekisivät enemmän yhteistyötä. • Norjalla on vuosille 1994-97 pitkän aikavälin suunnitelma, jonka 'levittää saatavilla olevaa teknologiaa ja osaamista tavoitteena on yrityksiin. ajanmukaistaa ja ammattitaitoa entistä nopeammin. " • Vuoden 1993 valtion talousarviossa todettiin, että "kansainvälistä yhteistyötä korkean asteen koulutuksessa on vahvistettava; tähän liittyy kansainvälisiin koulutusohjelmiin osallistuminen. " COMETT-ohjelman tavoitteet ja kansalliset tavoitteet ovat olleet pitkälti yhteneviä. Alueellisella tasolla: • COMETT-ohjelman merkitystä alueiden ja läänien strategisten suunnitelmien kehittämisessä toteuttamisessa on painotettava erityisesti. • Missä tällaiset suunnitelmat olivat jo olemassa, esim. Länsi-Norjassa, COMETT-ohjelma on ollut tärkeä tekijä niiden toteuttamisessa; muissa tapauksissa taas COMETT-ohjelman tavoitteet on otettu huomioon suunnitelmien valmistelussa. teknistä osaamista ja uudistaa ja jäsenyys on COMETT-ohjelman laajuista teknologian siirtoa ja koulutusta, jota ei muuten olisi lainkaan ollut tai jota olisi ollut vaikea toteuttaa kansallisten voimavarojen puitteissa tai kansallisin ehdoin; kansainvälistä yhteistyöohjelmaa olisi tältä pohjalta tuskin voitu toteuttaa. tarjonnut Euroopan UETP:t ovat edistäneet alueellista yhteistyötä alueidensa elinkeino- elämän ja koulutusalan välillä. Ne ovat tuoneet eurooppalaisen ulottu vuuden korkeakoulujen perinteisiin yritysyhteyksiin ja täydennys koulutukseen. Ne ovat kehittäneet maanlaajuisen tiedonjakeluverkon teknisten aikakauslehtien ja tiedotteiden sekä vuotuisten tekniikan ammattitaitokonlerenssien kautta. Ne ovat auttaneet myös kurssien kehittämisessä ja järjestäneet opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja. Ne ovat teknologia siirtyneet koulutusyhteistyöstä hankkeisiin ja kehittäneet erikoisalojen toimintoja. tutkimus-, kehitys- ja 182 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet UETP:iden toimenpiteet ovat vaihdelleet välittömästä koulutustarpeiden analysoinnista ja sitä seuranneesta kurssien kehitystyöstä teollisuuden tukemiseen sen pyrkimyksissä; eli kuten eräs UETP asian ilmaisi, "autetaan heitä auttamaan itseään. " 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen Kaikki UETP:t ovat onnistuneet kansainvälistämään toimintansa, Toimialakohtaiset UETP:t ovat olleet maidenvälisiä alusta asti, mutta myös alueelliset UETP. t ovat menestyneet tässä suhteessa. 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet toimivat Norjan Toimialakohtaisia UETP:itä on kaksi; nämä teknologiainstituutissa (NTH) Trondheimissa, ja niillä on läheiset yhteydet SINTEFiin, joka on samassa paikassa toimiva suuri sopimustutkimuslaitos. UETP. t ovat myös tuoneet kansainvälisyyttä tähän laajaan teknologiakeskittymään kansainvälisen koulutustarpeiden analysoinnin, lyhytkurssien ja henkilövaihtojen kautta ja kehittäneet laajempia tutkimus-, kehittämis- ja teknologiahankkeita COMETT- ohjelman ulkopuolella. Vahvuudet: UETP:iden päävahvuuksia ovat niiden luoma vahva eurooppalainen verkosto, Norjan hallituksen ja alueellisten viranomaisten tuki, NTH. n aktiivinen tuki kolmelle UETP:lle, Norjan insinööriyhdistyksen (NIF) ja Norjan teknisen teollisuuden liiton (TBL) tuki ja osallistuminen. Heikkoudet: Rahoitustarpeen aliarviointi. sitoutuminen ja 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- Osallistujat ovat käyttäneet liikkuvuuden edistämistoimenpiteitä laajemmissa COMETT-ohjelman ja muissa hankkeissa yhteistyön lujittamisen ja kehittämisen välineinä. toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi hallituksen ansiosta COMETT-ohjelmaan osallistuville Norjan opiskelijoille myönnetään työ- ja oleskeluluvat automaattisesti, Sopimukset opiskelija-asuntotoimistojen kanssa auttoivat maahan saapuvia opiskelijoita suuresti. Sopimukset korkeakoulujen kanssa täydet takasivat COMETT-ohjelmaan osallistuville opiskelijoille opiskelijaoikeudet (alennukset matkalipuista, opiskelijapalvelut jne. ). TBL järjestämistä. jäsenilleen Vaihtomenettely on tehostunut. harjoittelupaikkojen suositteli 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- Kursseja on kehitetty alusta alkaen eurooppalaiselle käyttäjäkunnalle ja eurooppalainen ulottuvuus huomioon ottaen. Eräät kurssit ovat lähiöisin muotojen luominen muista EU:n investoinneista (esim. ESPRIT II). Toimintaan on liitetty koulutuskurssien laajasti uusia tekniikoita, tietokoneohjelmia ja simuloinnin apuvälineitä. kehittämisessä COMETTilla on ollut merkitystä sekä käytännön toimintana että liikkeellepanevana tekijänä. 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen Toiminta on keskittynyt laadun parantamiseen. COMETT-ohjelma on täydennyskoulutustoimintaan tuonut kurssien kehittämiseen "laatukumppaneita", joita Norjassa ei olisi ollut. ja 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen COMETT-ohjelman tavoitteiden samankaltaisuus on varmistanut keskinäisen täydentävyyden, teknologian siirtoa ja koulutusta koskevien tavoitteiden sekä Norjan vastaavien kansallisten 183 4. 4 Muita näkökohtia • Vuonna 1991 julkaistu korkean asteen koulutusta käsittelevä valkoinen kirja kehotti lähentämään oppilaitosten välistä yhteistyötä integroidussa "Norjan verkossa" sekä lisäämään yhteistyötä ulkopuolisten laitosten kanssa, mutta tätä koskevaa kansallista ohjelmaa ei ole. • Norjan tutkimusneuvostoilla on korkeakoulujen ja yritysten välillä toimivia teknologiansiirto-ohjelmia. Teollisuusministeriö toivoo, että tutkimuslaitokset ja korkeakoulut tekisivät enemmän yhteistyötä. P COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT Aihe Tiivistelmä vastauksesta PORTUGALI 1. 1 Keskustelun virittäminen COMETT-ohjelma jossakin määrin virittänyt keskustelua vaikuttamalla uusien ideoiden ja ehdotusten kehittämiseen tekniikan koulutuksessa ja lisäämällä tietoisuutta teknologian siirron tärkeydestä. on 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet COMETT on parantanut kansallisia ja kansainvälisiä yhteyksiä korkean asteen oppilaitosten ja yritysten välillä tekniikan koulutuksen ja teknologian siirron alalla. 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin/ alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus COMETT-tiedotuskeskuksen perustaminen CESEn (Conselho para a Cooperaçào Ensino Superior Empresa) eli korkean asteen koulutuksesta ja yritysten yhteistyömenettelyjen ja -politiikan laatimisesta vastaavan viraston yhteyteen on vaikuttanut ratkaisevasti ohjelman onnistumiseen Portugalissa. COMETT-ohjelman kokemusten pohjalta on ehdotettu, että vastaavanlaista korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä yhdistettäisiin muihinkin kansallisiin ohjelmiin. CESE suositteli UETP:n tukemista julkisin varoin, jotta saavutettaisiin parempi synergia kansallisten ohjelmien kanssa. Rinnan COMETT- ohjelman kanssa se on järjestänyt kaksi suurta korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyökonferenssia vuosittain. COMETT- kokemuksct ovat rohkaisseet CESEä käynnistämään myös kansallisia tarkoituksena järjestää harjoittelupaikkoja harjoitteluvaihto-ohjelmia vastavalmistuneille muissa EU-ja EFTA-maissa sijaitsevissa yrityksissä ja organisaatioissa. Uusi ohjelma perustuu COMETT-ohjelmasta saatuihin tietoihin ja taitoihin. Jotkin aikaisemmat T&K:hon ja teknologiansiirtoon erikoistuneet yhtymät ovat laajentuneet koulutusalalle COMETT-ohjelman kautta. Korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä edistävien aluekeskusten kehittäminen. Maidenvälisen harjoittelijavaihdon sisällyttäminen kursseihin. Innovatiivisen dialogin käynnistäminen korkean asteen oppilaitosten ja elinkeinoelämän välillä, mikä on johtanut mittatilauskursseihin. 184 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos Alueellisilla UETP:illä on ollut seuraavat vaikutukset: (1) on kehittynyt korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyön aluekeskuksia, joita korkeakoulut ovat hallinneet, (2) aiemmin heikko kansainvälinen ulottuvuus on tuotu näihin keskuksiin, (3) toiminnan laajeneminen muihin EU:n ohjelmiin ja kansallisiin ohjelmiin (PEDIP, PRODEP ja niin edelleen). Kaksi UETP:tä on ryhtynyt yhteistyöhön alueellisten viranomaisten kanssa aluekehityksen alalla. Yksi UETP on perustanut teknologian siirtokeskuksia omalle alueelleen. 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet COMETT-ohjelman tuki ammattitaitovaatimusten selvittämiseksi on ollut hyödyllistä etenkin PK-yrityksille. 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos UETP:t ja COMETT-ohjelma ovat vahvistaneet yhteyksiä ulkomaisiin oppilaitoksiin ja yrityksiin, hankkien siten uusia T&K -toiminnan ja koulutuksen yhteistyökumppaneita. Ohjelma on tuonut yrityksille kansainvälisiä kontakteja ja avannut uusia markkinoita sekä toiminut yhdyssiteenä muihin eurooppalaisiin ohjelmiin. Yritysten, etenkin PK- yritysten, osuus ohjelmien kehityksessä on kuitenkin erittäin vähäinen. Kuusi toimialakohtaista UETP:tä (tekstiiliteollisuus, maatalous- ja elintarviketeollisuus, kaivosteollisuus, viestintä, biotekniikka) ovat tuottaneet kursseja, koulutusmateriaaleja, kirjoja, hakemistoja jne. Ne ovat järjestäneet harjoitteluvaihtoja ja vahvistaneet yhteyksiä eri puolille Eurooppaa. 2. 5 UETP-yhteistyön Vahvuudet: UETP-toimintojen maidenvälinen ulottuvuus, ammatti- vahvuudet ja heikkoudet maisenjohtamisrakenteen kehittäminen,erikoistuminen kansainväliseen tekniikan koulutukseen. Heikkoudet: UETP:t ovat edelleen suuressa määrin riippuvaisia epävarmasta rahoituksesta, useimpien toimialakohtaisten UETP:iden oikeudellinen asema on sekava, yleisö ei tiedä UETP:istä ja niiden potentiaalista Ell. n uusissa koulutusohjelmissa. toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- Opiskelijoiden lisääntynyt kiinnostus ulkomaista harjoittelua kohtaan, eurooppalaisen ulottuvuuden tuominen opintoihin, eurooppalaisen korkeakoulujen ja yritysten välisen teknologiansiirtoverkoston synty- misen edistäminen. Opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja ei kuitenkaan vielä kaikin paikoin tunnusteta osaksi akateemista opinto-ohjelmaa. Korkeakoulut ja yritykset eivät myöskään valvo koulutusta tarpeeksi. Henkilövaihdot, etenkin yrityshenkilöstön sijoittaminen korkea kouluihin, ovat edelleen hankalia, sillä yrityksillä on vaikeuksia sovittaa yhteen oman henkilöstönsä koulutustarpeet ja korkeakoulujen opetus menetelmät ja vapauttaa henkilöstöä riittävän pitkäksi aikaa. 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi Vähäistä. Korkeakoulujen osallistumista ja vastuuta opiskelijavaihdosta on syytä lisätä. I isäksi on tarpeen saada aikaan johdonmukainen järjes- telmä maidenvälisen harjoitteluvaihdon tunnustamiseksi opinnoissa. 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- Maidenvälisen kehitystyön muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä vahvistaminen. ja koulutustoimintaan osallistumisen 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen Markkinoilla olevien koulutusmateriaalien laatu ja määrä ovat parantuneet. Vaikutusta on kuitenkin rajoittanut tekniikan koulutuksen vähäinen kysyntä (ja tarjonta) Portugalissa. 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen lopulliset tulokset riippuvat Vaikka vaikutus on ollut rajallinen, saavutetusta synergiasta ja täydentävyydestä COMETT-ohjelman koulutustoiminnan ja kansallisten, alueellisten ja paikallisten ohjelmien välillä. 185 4. 4 Muita näkökohtia SW COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT RUOTSI Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen Vaikutus kansallisella tasolla on ollut marginaalinen, mutta alueellisella ja paikallisella tasolla vaikutusta on ollut. Ohjelma on pieni, ja talouselämä on ollut lamassa. 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet ja yritysten yhteistyö on vähäistä hankkeisiin Korkeakoulujen vahvat osallistujia täydennyskoulutuskeskukset. Kansainvälisten luominen ruotsalaisissa korkeakouluissa ja yrityksissä on kuitenkin ollut uusi asia. lukuunottamatta. Korkeakouluilla on suhteiden jo 1. 3 Vaikutus politiikan Ei vaikutusta kansallisella tasolla, alueellisella jonkin verran, muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin/ alueellisiin ohjelmiin / Synergia 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos Ei kovinkaan paljon. Korkeakoulujen täydennyskoulutusohjelmien ja UETP:iden välillä on ollut jonkin verran synergiaa. Yleisvaikutus on ollut vähäinen. Ohjelmalohko B on ollut todellinen menestys, etenkin suuremmille PK-yrityksille. Kehitettyjä verkkoja käytetään tulevissa hankkeissa. Ohjelma on myös parantanut EU- tietämystä. UETP:iden vaikutus hankkeisiin välittömästi osallistuvien yritysten ja korkeakoulujen ulkopuolella on ollut vähäistä. UETP:illä on ollut identiteettikriisi. Epäsuoria vaikutuksia ovat kuitenkin: • • • tiedonjakaminen teknologian ja koulutuksen tehostunut markkinointi eurooppalaisen areenan painostukselle (toimialat) luominen yhteistyölle ja poliittiselle 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet Useimmat UETP:t ovat yrittäneet ottaa ne huomioon. Tällä alueella toimii kuitenkin useita organisaatioita. 2. 3 Yhteistyökumppaneiden Jossakin määrin, pääasiassa näyttämällä esimerkkiä, kannustaminen kansainvälisyyteen 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet Melko pieni, tarjottuja kursseja ja lukuunottamatta. Nämä ovat tosin toimineet hyvin. toteutunutta opiskelijavaihtoa Vahvuudet ovat olleet UETP-henkilöstön omistautuminen työlleen ja kyky toimia eurooppalaisessa ympäristössä ja tukea muita ohjelmia. Heikkouksia ovat olleet teollisuuden, erityisesti PK-yritysten, heikko osallistuminen sekä alueidenvälinen kokemusten siirto. 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- Ohjelma ei ole varsinaisesti tuonut mitään uutta harjoittelijavaihtoon, toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä Muita vaihtomuotoja ei juuri ole käytetty, 186 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi • Lisääntynyt pyrkimys löytää sijoituspaikkoja opiskelijoille suurista yrityksistä. Jotkut näistä ovat käyttäneet COMETTia keinona kokeilla potentiaalisia työntekijöitä ulkomaisissa tytäryhtiöissä. Jotkut PK-yritykset ovat saaneet ensimmäiset kokemuksensa ulkomaisista opiskelijoista. • • Kulttuurierojen tuntemuksen lisääntyminen. • Ulkoministeriö on ottanut käyttöön nopeutetun menettelyn opiskelijoiden työ- ja oleskelulupien myöntämiseksi. 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- Vähäisessä määrin muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen 1. COMETT-ohjelman merkittävimmät vaikutukset ovat olleet korkeakoulujen opettajille kohdistettavan "tilauksen" soveltamista ja muotoilua koskevissa valmistelevissa keskusteluissa ja neuvotteluissa. vaikutus 2. Toimialakohtaisilla UETP:illä koulutuksen kehittämiseen on ollut suurempi. 3. Tietotekniikan verkko on perustettu (aluksi tietojen ja yhteistyö kumppaneiden hakemista varten), ja sitä pyritään käyttämään teolli suuden työpaikkakoulutuksen välineenä. teollisuudenalojen Vähäisessä määrin. Laadunvalvonnasta on tullut tärkeä ja keskeinen kysymys, sillä kursseja pitävät erilaiset opettajat eri maissa, 4. 3 Kansallisen tason Vähäisessä määrin koulutus-aloitteiden täydentäminen/ vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia • COMETT-ohjelma on ollut käynnissä vasta niin lyhyen aikaa, että sitä ei voida vielä kattavasti arvioida. Se on ollut liian pieni vaikuttaakseen merkittävästi. • Selvempi erottelu UETP:iden välillä tarpeen. Toimialakohtaiset UETP:t voisivat keskittyä kurssien tuottamiseen ja tarjoamiseen alueellisille UETP. ille, jotka pyrkivät tyydyttämään paikallista kysyntää. Kehitettyjen kurssien uudelleenkäyttöaste on ollut hyvin huono. saattaa olla • UETP-verkostot tulisi säilyttää ja niiden asema varmistaa. SF COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT Aihe Tiivistelmä vastauksesta SUOMI 1. 1 Keskustelun virittäminen • Koska Suomessa oli jo olemassa voimakas korkean asteen yritysten opiskelijoiden koulutuksen ja harjoitteluvaihtojen ja henkilövaihtojen perinne, COMETT- ohjelmalla ei katsota olleen merkittävää vaikutusta korkean asteen tai politiikan muotoiluun koulutuksen ja yritysten suhteisiin alueellisella tai kansallisella tasolla. Innovatiivinen vaikutus on näkynyt maidenvälisellä tasolla. yhteistyön, • 1. 2 Korkean asteen • Korkeakoulujen ja yritysten yhteistyön olemassaoleva perinne antoi oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet hyvät lähtökohdat ohjelman toteuttamiselle. • Eurooppalaisesta toimintaympäristöstä on saatu lisää kokemusta. 1. 3 Vaikutus politiikan muotoiluun Alueellisessa ja kansallisessa politiikassa pidetään korkean asteen koulutuksen ja elinkeinoelämän yhteistyötä jo itsestäänselvyytenä. 187 1. 4 Suhde kansallisiin / alueellisiin ohjelmiin / Synergia • Ohjelmalla on ollut voimakas yhteisvaikutus teknisten opistojen kanssa. Kaksi kansainvälistymisohjelman lähteneistä ohjelmakohdan Ba vaihto- maanlaajuisen kolmannesta Suomesta opiskelijoista on opiskellut teknisissä opistoissa. erityistä lisärahoitusta korkeakouluille, jotka ovat lisänneet kansainvälisiä toimintojaan. Osallistuminen COMETT-ohjelmaan on tätä nykyä yksi edellytys lisärahoituksen saamiselle. • Opetusministeriö on maksanut 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus • Ohjelma on tarjonnut kokemuksia EU-toimintaympäristöstä sekä viranomaisille että osallistujaorganisaatioille. • Vankka perusta menestykselliselle osallistumiselle eurooppalaiseen ohjelmaan on luotu. 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos UETP:t ovat toimineet sillanrakentajina Brysselin ja suomalaisten osallistujaorganisaatioiden, etenkin yritysten, välillä. 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet Kaikki UETP:t ovat harjoittaneet ammattitaitotarpeiden analysointia, jonka perusteella on muotoiltu uusia hankkeita. 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet Ne ovat myös edistäneet ja auttaneet kansainvälistä yhteistyötä, laajentaen kansallisia hankkeita eurooppalaisiksi, toimialakohtaista UETP:tä ovat vaikuttaneet merkittävästi Kaksi koulutukseen omilla erikoisaloillaan. Vahvuudet: UETP:iden keskinäinen sekä niiden ja tiedotuskeskuksen välinen tiivis yhteistyö; UETP:iden saama lisärahoitus LEONARDOon valmistautumista varten. Heikkoudet: UETP:t eivät kata koko maata; talouden lama on rajoittanut teollisuuden osallistujamääriä. Koska COMETT-ohjelma oli ainoa ohjelma, johon Suomi pystyi osallistumaan, UETP:t ovat voineet toimia pääasiassa vain COMETT-ohjelman puitteissa. toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- Opiskelijoiden harjoitteluvaihtoja ulkomaille on Suomessa harjoitettu pitkään. COMETT-ohjelma on tarjonnut tälle toiminnalle vain uuden kanavan pikemminkin kuin innovaatiota. COMETT-ohjelma on kuitenkin etenkin teknillisten opistojen kannalta ollut tehokas keino lisätä korkealaatuisten harjoitteluvaihtojen määrää. Asiantuntijoiden henkilövaihdot (Bc), vaikka ne eivät uusi asia olekaan, on katsottu erääksi COMETT-ohjelman hyödyllisimmistä toiminnoista. Vuonna 1994 Suomi oli toiseksi suurin lähtömaa COMETT-ohjelmassa! 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen COMETT-ohjelman hajautettu rakenne on rohkaissut korkeakoulujen ja kansainvälisten asioiden vastuuhenkilöitä tekemään aloitteita ottamaan vastuuta henkilövaihtojen järjestämisestä. Aikaisemmin toiminta oli keskitetympää. Yritykset eivät enää pidä harjoittelu paikkojen tunnustavat opiskelijoiden tuoman todellisen lisäarvon. hyväntekeväisyytenä tarjoamista vaan pienen määrän tasolla COMETTilla ei ole ollut suurta vaikutusta kansallisella hankkeiden kuitenkin eurooppalaistanut sellaisia kursseja, jotka olisivat muuten jääneet kansallisiksi. Kursseja on pidetty englanniksi ulkomaisten osallistujien huomioon ottamiseksi. Teollisuus on pitänyt ohjelman tuottamaa materiaalia hyödyllisenä. vuoksi. Ohjelma on 188 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia COMETT-ohjelma on tehokkaasti vaikuttanut eurooppalaisen yhteistyön lisäämiseen ja auttanut luomaan uusia yhteyksiä ja yhteistyömuotoja, UK COMETT-OHJELMAN LOPULLISET KANSALLISET ARVIOT YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA1 Aihe Tiivistelmä vastauksesta 1. 1 Keskustelun virittäminen 1. Korkeakoulujen mielestä COMETT-ohjelma oli lisännyt jonkin verran korkean asteen koulutuksen ja yritysten yhteistyötä koskevaa keskustelua. Monet totesivat kuitenkin, että keskustelua oli käyty jo kauan ennen COMETT-ohjelmaa. 2. Yrityksistä 43 % katsoi ohjelman onnistuneen tällä alueella; 36 % oli eri mieltä. 3. Alueellisista UETP:istä 58 % ja toimialakohtaisista 71 % oli sitä mieltä, että ohjelman vaikutus oli ollut merkittävä. 1. 2 Korkean asteen oppilaitosten ja yritysten väliset suhteet 1. Useimmat korkeakoulut olivat sitä mieltä, että COMETT-ohjelman vaikutus oli ollut merkittävä. Se oli lisännyt niin paikallisia kuin Euroopan laajuisia yhteyksiä. 2. Eräiden yritysten mielestä ohjelma uusia yhteistyöhankkeita vain vähäisessä määrin. Eräiden mielestä ohjelman kehittämät korkeakoulujen ja yritysten yhteydet olivat tuoneet uusia ajatuksia työpaikalle. tuottanut oli 3. Kaikista UETP:istä 70 % oli sitä mieltä, että niiden vaikutus tällä alalla oli ollut merkittävä ja ulottuu opiskelijoiden harjoittelu vaihdoista uusien maidenvälisten yhteyksien luomiseen, ammattitaito ja koulutustarpeiden analysointiin alueellisella ja toimialakohtaisella tasolla sekä vastavalmistuneiden työllistämiskysymyksiin. 1. 3 Vaikutus politiikan 1. Korkeakouluista 49 % oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelma ei muotoiluun 1. 4 Suhde kansallisiin/ alueellisiin ohjelmiin / Synergia vaikuttanut politiikkaan, joka oli jo melko pitkälle muotoutunut. 2. Yrityksistä 36 % oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelma oli vaikuttanut jonkin verran tai merkittävästi niiden suhtautumiseen korkeakouluihin. 3. Vain 25 % alueellisista UETP:istä ja 14 % toimialakohtaisista oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelmalla oli ollut jonkin verran tai merkittävästi vaikutusta tällä alueella. Monet totesivat kuitenkin, että välillinen vaikutus on ollut tärkeä tekijä. COMETT-ohjelma täydensi ja paransi olemassaolevia korkeakoulujen ja yritysten yhteistyön muotoja. 1. Puolet korkeakouluista osallistui kansallista/alueellista politiikkaa koskeviin COMETTin kaltaisiin hankkeisiin. Muutamat olivat koulutus & yritys -neuvostojen (TEC) jäseniä. 2. Yrityksille COMETT-ohjelman merkittävimmät edut olivat eurooppalaisen asiantuntemuksen saatavuus ja tietoisuus eurooppalaisista koulutuskysymyksistä. Yrityksistä 44 % osallistui vastaaviin toimenpiteisiin. 3. Alueellisista UETP:istä 77 % ja toimialakohtaisista 60 % kertoi luoneensa yhteyksiä COMETT-ohjelman ja muiden samansuuntaisten kansallisten tai alueellisten aloitteiden välille. laajempi 189 1. 5 COMETTin kokonaisvaikutus 2. 1 Alueellisten UETP- verkostojen panos 2. 2 Elinkeinoelämän tarpeet 2. 3 Yhteistyökumppaneiden kannustaminen kansainvälisyyteen tuovan katsottiin kuitenkin 1. Korkeakoulut olivat yleisesti ottaen sitä mieltä, että COMETT- ohjelman vaikutus oli ollut vähäinen paikallistasollakin. Kansainvälisten näkökohtien uskottavuutta EU:n koulutuspolitiikkaan. Eräiden mielestä ohjelma oli parantanut teknologian osaamista paikallisissa yrityksissä. 2. Puolet yrityksistä oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelmasta oli ollut merkittävästi hyötyä erityisesti opiskelijoiden harjoitteluvaihdon kautta. Vaihdot olivat tuoneet uutta osaamista yrityksiin ja lisänneet niiden tietoisuutta EU. n markkinoista. Yritysten mielestä COMETT-ohjelman alueellinen vaikutus oli vähäinen. 3. UETP. iden mielestä vaikutusta rajoitti pula rahoituksesta, jonka turvin olisi voitu herättää laajempaa kiinnostusta ja saada enemmän osallistujia. tärkein 1. Korkeakoulujen mielestä UETP:iden toimintataso on alueellinen eikä niinkään kansallinen. UETP:t markkinoivat COMETT- ohjelmaa tehokkaasti. Tiedotuslehdet, kokoukset, henkilövaihdot ja lyhytkurssit olivat hyödyllisiä. 2. Yleisesti ottaen yritykset tiedostivat korkean asteen oppilaitosten ja yritysten muodostamien verkostojen tarpeen ja arvostivat UETP:itä niiden alullepanijoina. 3. Kaikki UETP:t pitivät tarpeellisena perustaa oppilaitosten ja yritysten yhteisiä verkostoja, jotka kehittäisivät maidenvälisiä yhteyksiä ja tarjoaisivat tietoja koulutusmahdollisuuksista EU:ssa. 1. Yli puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, että UETP:istä oli vähän tai ei lainkaan apua yrityksille niiden kertoessa tarpeistaan: monia muita kanavia oli tarjolla. 2. Yritysien mielestä UETP:istä oli analysoinnissa ja yritysten koulutusprofiilin nostamisessa. 3. UETP:t itse eivät pystyneet juurikaan osoittamaan olleensa avuksi tässä suhteessa; 54 % alueellisista UETP:istä oli sitä mieltä, että ne eivät olleet saaneet aikaan paljoakaan. koulutustarpeiden apua rajoja pitemmälle löysivät UETP:iden kautta I. Korkeakoulujen mielestä UETP:t auttoivat niitä näkemään luomaan yhteyksiä muihin ja kansallisia korkeakouluihin ja yrityksiin ympäri Eurooppaa. 2. Yritykset yhteistyökumppaneita ulkomailta ja harjoitteluvaihtoon tulevia opiskelijoita muualta EU:n alueelta. 3. 61 % alueellisista UETP:istä ja kaikki toimialakohtaiset UETP:t olivat sitä mieltä, että ne olivat vaikuttaneet jonkin verran tai suuresti maidenvälisen yhteistyön edistämiseen. 2. 4 UETP- toimialaverkostojen panos ja alueellisten UETP:iden vaikutukset eivät Toimialakohtaisten juurikaan eronneet toisistaan. Toimialakohtaisilla UETP:illä tuntui kuitenkin olleen lähemmät ja tiiviimmät suhteet yrityksiin. 190 2. 5 UETP-yhteistyön vahvuudet ja heikkoudet 3. 1 Liikkuvuuden edistämis- toimien vaikutus innovaatioon korkean asteen oppilaitosten ja yritysten yhteistyössä 3. 2 Politiikan ja käytäntöjen muuttaminen vaihtojen helpottamiseksi ja sekä kehitykseen korkeakoulujen 1. Korkean asteen oppilaitosten mielestä UETP:iden vahvuuksia ovat niiden laajat yhteydet muihin UETP:ihin, korkeakouluihin ja yrityksiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja EU. ssa , niiden sitoutuminen teolliseen yritysten vuorovaikutuksen piristäminen. Heikkouksia olivat rahoituksen puute ja aluetason yhteyksien puute. 2. Yritysten mielestä UETP:iden vahvuuksia ovat niiden kyky saattaa eurooppalaisia organisaatioita yhteen ja tarjota viimeisimpiä EU:n tekniikan koulutustoimenpiteitä. Tärkeitä ovat myös Euroopan laajuiset henkilövaihtomahdollisuudet. Heikkouksia ovat ja toimialakohtaisten UETP:iden epäyhdenmukaisuus ja rahoituskäytäntö, joka vaikeutti pitkän aikavälin suunnittelua. Mainostus ja julkinen tiedottaminen oli huonoa. UETP:iden olemassaolosta ei yleisesti tiedetä. verkottumista, 3. Alueelliset UETP:t liikkuvuuden yhteyksiä komissioon, projektinhallintaa sekä korkean asteen oppilaitosten, yritysten ja yhteisöohjelmien yhteyspisteenä toimimista. Heikkouksia ja olivat kykenemättömyys hankkia muuta rahoitusta, vaikeudet yritysten mielenkiinnon ylläpitämisessä, toimintojen eriytymättömyys ja niin edelleen. Toimialakohtaisten UETP:iden vahvuuksia ovat selkeä tehtävänmäärittely, korkean asteen oppilaitosten, yritysten ja EY:n hyvä tuki, yhteisörahoituksen asiantuntemus ja projektinhallinta. Heikkouksia ovat suhteellisen huonot yhteydet yrityksiin ja heikko kaupallinen suuntautuminen sekä heikot yhteydet eräisiin maihin. riippuvuus yhteisörahoituksesta edistämisohjelmien asiantuntemusta, vahvuuksinaan rahoituksen alueellisten pitivät puute, 1. Vähän yli puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, että opiskelijoiden harjoitteluvaihdot olivat vaikuttaneet innovaation tasoon laitoksessa, 2. Kaksi kolmannesta yrityksistä oli sitä mieltä, että ne olivat hyötyneet harjoitteluvaihdoista sekä kansallisten rajojen ylittämisen ja teknisen markkinointimahdollisuuksien avaamisen että varsinaisen osaamisen suhteen. 3. Alueellisista UETP:istä 85 % oli sitä mieltä, että opiskelijoiden harjoitteluvaihdot olivat vaikuttaneet innovaatioon perustamalla uusia kysyntää yhteyksiä, opiskelijoille, viemällä yrityksiä uusille markkinoille, hyödyttämällä korkeakouluja ja saattamalla yritysten käyttöön suuren määrän hyvin motivoituneita opiskelijoita ja niin edelleen. lisäämällä kiinnostusta opiskelijoihin ja hyväksymisestä opintosuoritukseksi tai käytäntöjään vaihto- 1. Puolet korkeakouluista uudisti politiikkaansa harjoitteluvaihtojen menettelyn uudistamiseen. 2. Puolet tutkituista yrityksistä oli tehnyt muutoksia. 3. Noin kolme neljännestä UETP:istä oli sitä mieltä, että korkeakoulut ja yritykset olivat tehneet muutoksia, jotka tuottivat muun muassa joustavuutta kurssien suunnitteluun, tukea ulkomaille opetustehtäviin ja parempaa kielikoulutusta. matkustaville, vakuutusjärjestelyjä Yritysten tulleet suunnittelu joustavammiksi ja niin edelleen. työnmäärittelykäytännöt olivat ja 4. 1 Innovatiivisten yhteistyö- muotojen luominen koulutuskurssien kehittämisessä I. Puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelma oli vaikuttanui innovatiivisesti koulutukseen. 2. Yrityksistä 70 % oli sitä mieltä, että ohjelma oli vaikuttanut innovaatioon vain vähän tai ci lainkaan. 3. UETP:istä vain 16 % alueellisista ja 57 % toimialakohtaisista oli sitä mieltä, että innovaation suhteen oli saatu aikaan jonkin verran tai paljon. Huono tulos johtuu ohjelmalohkon C rahoituksen puutteesta ja siitä, ettei PK-yritysten henkilöstöä ollut käytettävissä. 4. 2 Teknologiaan liittyvän koulutustarjonnan parantaminen 4. 3 Kansallisen tason koulutus-aloitteiden täydentäminen / vahvistaminen 4. 4 Muita näkökohtia 1. Puolet korkeakouluista oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelmalla oli ollut vaikutusta. 2. Koulutuksen määrän ja laadun suhteen yritykset olivat sitä mieltä, että COMETT-ohjelman vaikutus on ollut vähäinen tai olematon. 3. Noin puolet UETP:istä oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelma oli vaikuttanut määrään laajempaan asiantuntijapiiriin, tuottamalla eurooppalaista lisäarvoa, hankkimalla lisärahoitusta ja niin edelleen. luomalla yhteyksiä laatuun ja 1. Puolet korkeakouluista katsoi, että COMETT-ohjelmasta oli ollut hyötyä. 2. Yrityksistä 59 % oli sitä mieltä, että COMETT-ohjelma täydensi niiden omia koulutustoimenpiteitä. 3. Toimialakohtaiset UETP:t olivat myönteisimpiä kuin alueelliset: 57 % oli sitä mieltä, että vaikutusta oli ollut jonkin verran tai suuresti. Johtopäätös: COMETT-ohjelma on yleisesti ottaen lisännyt Eurooppa- tietoisuutta koulutusalalla. (mutta) se on ollut mittasuhteiltaan hyvin vaatimaton verrattuna täydentäviin alueellisiin ja kansallisiin toimen piteisiin. COMETTin luoma pääasiallinen lisäarvo on ollut harjoittelu- vaihtokäytännön ulottaminen laajemmalle yrityskentälle. Se on myös auttanut avaamaan uusia yhteyksiä maan korkeakoulujen ja muiden jäsenvaltioiden tai EFTA-maiden yritysten välille. 1 Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen lopullinen kertomus perustuu korkeakoulujen, yritysten, UETP:idenja kokeiluluontoisten hankkeiden vetäjien mielipiteiden vertailuun. Tutkimustulokset annetaan kolmena erillisenä kertomuksena: I = korkeakoulut, 2 yritykset, 3 = UETP:t. 192 ISSN 1024-4492 KOM(96) 410 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 15 Luettelonumero : CB-CO-96-408-FI-C ISBN 92-78-07793-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg /h 3