title: Nõukogu direktiiv 96/61/EÜ, 24. september 1996, saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta

formats: html pdf print

text: 80 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 31996L0061 10. 10. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 257/26 NÕUKOGU DIREKTIIV 96/61/EÜ, 24. september 1996, saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, õhusaastet põhjustada võivate tööstusettevõtete käitami- seks või nende oluliseks muutmiseks vaja eelnevat luba; võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artik- li 130s lõiget 1, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2) (5) nõukogu 4. mai 1976. aasta direktiiviga 76/464/EMÜ tea- tavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta (6) kehtestati nõue, et nende ainete heidete vettejuhtimiseks on vaja luba; toimides asutamislepingu artiklis 189c ettenähtud menetluse kohaselt (3) (6) ning arvestades, et: (1) (2) (3) (4) asutamislepingu artiklis 130r sätestatud ühenduse kesk- konnapoliitika eesmärgid ja põhimõtted on eelkõige saas- tuse vältimine, vähendamine ja niipalju kui võimalik likvi- deerimine, pidades vähendamist esmatähtsaks tekkekohas ja loodusvarade säästlikku majandamist, järgi- des “saastaja maksab” ja saastuse vältimise põhimõtteid; selle viiendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, mille üldpõ- himõtted kiideti heaks nõukogu ja nõukogus kohtunud liikmesriikide valitsuste esindajate 1. veebruari 1993. aasta resolutsioonis ühenduse keskkonnapoliitika ja säästva arengu tegevusprogrammi kohta, (4) seatakse esikohale saastuse kompleksne kontroll kui oluline osa liikumises püsivama tasakaalu poole ühelt poolt inimtegevuse ja sot- siaalmajandusliku arengu vahel ja teiselt poolt loodusva- rade ja looduse taastumisvõime vahel; saastuse vähendamine kompleksse lähenemisviisi rakenda- misega nõuab meetmete võtmist ühenduse tasandil, et muuta ja täiendada olemasolevaid ühenduse õigusakte, mis on seotud tööstusettevõtetest lähtuva saastuse vältimise ja kontrolliga; (7) (8) (9) lähtuva õhusaaste vastu võitlemist tööstusettevõtetest käsitleva nõukogu 28. juuni 1984. aasta direktiiviga 84/360/EMÜ (5) kehtestati üldraamistik, mille kohaselt on (10) (1) EÜT C 311, 17. 11. 1993, lk 6 ja EÜT C 165, 1. 7. 1995, lk 9. (2) EÜT C 195, 18. 7. 1995, lk 54. (3) Euroopa Parlamendi 14. detsembri 1994. aasta arvamus (EÜT C 18, 23. 1. 1995, lk 96), nõukogu 27. novembri 1995. aasta ühine seisu- koht ja Euroopa Parlamendi 22. mai 1996. aasta otsus (EÜT C 166, 10. 6. 1996). (EÜT C 87, 25. 3. 1996, lk 8) kuigi on olemas ühenduse õigusaktid õhusaaste vastu võit- lemise ning ohtlike ainete heidete vettejuhtimise vältimise või vähendamise kohta, ei ole võrreldavaid ühenduse õigusakte, mille eesmärk on vältida või vähendada heidet pinnasesse; erinevad meetodid heidete kontrollimiseks õhku, vette ja pinnasesse võivad keskkonna kui terviku kaitsmise asemel hoopis soodustada saastuse üleminekut ühest keskkonna- elemendist teise; saastuse kontrolli kompleksse lähenemisviisi eesmärk on vältida väljutamist õhku, vette või pinnasesse, kus see on võimalik, arvestades ka jäätmehooldust, ja kui see ei ole võimalik, heidet vähendada, et saavutada keskkonna kui terviku kaitse kõrge tase; käesoleva direktiiviga kehtestatakse saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli üldraamistik; selles nähakse ette saas- tuse kompleksse vältimise ja kontrolli rakendamiseks vaja- likud meetmed, et saavutada keskkonna kui terviku kaitse kõrge tase; kompleksne lähenemine saastuse kontrollile soodustab säästva arengu põhimõtte rakendamist; käesoleva direktiivi sätete kohaldamine ei piira teatavate riiklike ja eratööde keskkonnamõju hindamist käsitleva nõukogu 27. juuni 1985. aasta direktiivi 85/337/EMÜ (7) sätete kohaldamist; kui loa andmisel tuleb arvesse võtta nimetatud direktiivi kohaldamisel saadud teavet või järel- ei mõjuta käesolev direktiiv siiski direktiivi dusi, 85/337/EMÜ rakendamist; (4) EÜT C 138, 17. 5. 1993, lk 1. (5) EÜT L 188, 16. 7. 1984, lk 20. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 31. 12. 1991, lk 48). (6) EÜT L 129, 18. 5. 1976, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 91/692/EMÜ. (7) EÜT L 175, 5. 7. 1985, lk 40. 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 81 (11) liikmesriigid peavad võtma vajalikke meetmeid, millega tagatakse, et I lisas nimetatud tööstuslike tegevusaladega tegelevad käitajad järgivad teatavate põhikohustuste üldpõ- himõtteid; selleks piisab, kui pädevad asutused võtavad need üldpõhimõtted loatingimuste kehtestamisel arvesse; kohalikke keskkonnatingimusi; kõikidel juhtudel nähakse loa andmise tingimustes ette sätted kaug- ja piiriülese saas- tuse vähendamiseks ja keskkonna kui terviku kaitse kõrge taseme tagamiseks; (12) mõned käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätted tuleb kohaldada olemasolevate käitiste suhtes pärast määratud tähtaega ja mõned alates käesoleva direktiivi rakendamise kuupäevast; (13) saastuse probleemidega tõhusamaks ja tulemuslikumaks tegelemiseks peaks käitaja arvesse võtma keskkonnaaspek- te; need aspektid tuleks pädevale asutusele või pädevatele asutustele teatavaks teha, et nad saaksid enne loa andmist veenduda, et kõik asjakohased saastuse vältimise või kont- rolli meetmed on ette nähtud; väga erinevad loa taotlemise menetlused võivad olla keskkonnakaitse ja üldsuse teadlik- kuse erineva taseme põhjuseks; seetõttu peaksid käesoleva direktiivi kohased loataotlused sisaldama teatavad miini- mumandmed; (18) liikmesriigid peavad otsustama, kuidas saab vajaduse kor- ral arvesse võtta asjaomase käitise tehnilisi omadusi, geo- graafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi; (19) kui keskkonnakvaliteedi standardis on ette nähtud range- mad tingimused kui need, mida on võimalik täita parima võimaliku tehnika kasutamisega, tuleb loas ette näha lisa- tingimused, ilma et see piiraks muude meetmete võtmist keskkonnakvaliteedi standardite täitmiseks; (20) kuna parim võimalik tehnika aja jooksul muutub eelkõige seoses tehnika arenguga, peavad pädevad asutused seda arengut jälgima või olema sellest teadlikud; (14) keskkonna kui terviku kõrgeimat kaitsetaset on võimalik saavutada, kui pädevate asutuste loa andmise menetlused ja tingimused on täielikus kooskõlas; (21) käitisesse tehtavad muudatused võivad saastust suurenda- da; seetõttu tuleb pädevat asutust või pädevaid asutusi tea- vitada igast muudatusest, mis võib keskkonda mõjutada; käitise oluliseks muutmiseks tuleb hankida käesoleva direktiivi kohane eelluba; (15) pädev asutus või pädevad asutused annavad loa või muu- davad seda ainult siis, kui komplekssed õhu, vee ja pinnase keskkonnakaitsemeetmed on vastu võetud; (22) tegevusloa väljaandmise tingimused tuleb korrapäraselt läbi vaadata ja vajaduse korral ajakohastada; teatavatel tin- gimustel vaadatakse need igal juhul uuesti läbi; (16) loas peavad olema kõik loa andmise tingimuste täitmiseks vajalikud meetmed, et nende abil saavutada keskkonna kui terviku kaitse kõrge tase; ilma et see piiraks loamenetluse kohaldamist, võivad need meetmed sisalduda ka siduvates üldnõuetes; (23) üldsuse teavitamiseks käitiste tegevusest ja nende võimali- kust mõjust keskkonnale ning loa andmise protsessi läbi- paistvuse tagamiseks terves ühenduses peab üldsusele olema enne otsuse tegemist kättesaadav teave, mis on seo- tud uute käitiste tegevuslubade taotlemise, oluliste muuda- tuste tegemise ja lubade endiga, nende ajakohastamisega ja asjakohaste seireandmetega; (17) heite piirväärtused, parameetrid või võrdväärsed tehnilised meetmed peaksid põhinema parimal võimalikul tehnikal, ilma et oleks kohustus kasutada üht või teist konkreetset tehnikat või tehnoloogiat, ja arvestada tuleks asjaomase ja käitise tehnilisi omadusi, geograafilist asukohta (24) põhiliste heitkoguste ja nende allikate andmekogu koosta- mist võib pidada tähtsaks vahendiks, mis võimaldab eel- kõige võrrelda keskkonda saastavat tegevust ühenduses; selle andmekogu koostab komisjon, keda abistab regula- tiivkomitee; ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 82 (25) parima võimaliku tehnika arendamine ja sellega seotud tea- bevahetus ühenduse tasandil aitab kaasa tehnoloogiliste ebavõrdsuste korvamisele ühenduses, ühenduses kasutata- vate heidete piirväärtuste ja tehnika ülemaailmse leviku edendamisele ja käesoleva direktiivi tõhusale rakendami- sele liikmesriikides; (26) käesoleva direktiivi rakendamise ja tõhususe kohta tuleb korrapäraselt aruanded esitada; (27) käesolev direktiiv käsitleb käitiseid, mis tõenäoliselt on olu- lised saastajad, sealhulgas piiriülesed saastajad; kui on esi- tatud loataotlus, mis on seotud uute käitiste või käitiste muutmisega, millel on tõenäoliselt oluline negatiivne mõju keskkonnale, tuleb korraldada konsultatsioone piiririikide- ga; liikmesriigi üldsusele, keda see tõenäoliselt mõjutab, peavad niisuguste ettepanekute või oluliste muutustega seotud taotlused olema kättesaadavad; (28) teatavate käesoleva direktiiviga reguleeritud käitiste liikide ja saasteainete osas võib ühenduse tasandil osutuda vajali- kuks sätestada heite piirväärtused; nõukogu kehtestab nii- sugused heite piirväärtused asutamislepingu sätete koha- selt; (29) käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse nii, et selle sätted ei piira ühenduse sätete kohaldamist, mis on seotud töö- kohal kehtivate tööohutuse ja töötervishoiu nõuetega, 1. 2. 3. 4. aine — keemilised elemendid ja nende ühendid, välja arvatud radioaktiivsed ained direktiivi 80/836/Euratom (1) tähendu- ses ja geneetiliselt muundatud organismid direktiivide 90/219/EMÜ (2) ja 90/220/EMÜ (3) tähenduses; saastus — inimtegevusest tuleneva ainete, vibratsiooni, soo- juse või müra otsene või kaudne väljutamine õhku, vette või pinnasesse, mis võib ohustada inimeste tervist või keskkonna kvaliteeti, põhjustada varalist kahju või raskendada või takis- tada keskkonna puhkeotstarbelist või muud õiguspärast kasutamist; käitis — paikne tehniline üksus, kus tegeldakse ühe või mitme I lisas loetletud tegevusega ja muu tegevusega, mis on tehni- liselt otseselt seotud kõnealuses tegevuskohas teostatava tege- vusega, mis võivad mõjutada heitkoguseid ja saastust; olemasolev käitis — töötav käitis, enne käesoleva direktiivi jõustumist kehtivate õigusaktide kohaselt kasutusloa saanud käitis või käitis, mille kohta pädeva asutuse arvates tuleb esi- tada täieliku kasutusloa taotlus, tingimusel et käitis käivita- takse hiljemalt ühe aasta möödumisel käesoleva direktiivi jõustumisest; 5. heide — ainete, vibratsiooni, soojuse või müra otsene või kaudne juhtimine käitise punkt- või hajaallikatest õhku, vette või pinnasesse; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: Artikkel 1 Eesmärk ja reguleerimisala 6. heite piirväärtused — heite mass, sisaldus ja/või tase, mis on väljendatud teatavates kindlates ühikutes ja mida ei või ühe või mitme ajavahemiku vältel ületada. Heite piirväärtused võib sätestada ka teatavate ainerühmade, -liikide või -jaotiste kohta, eelkõige nende kohta, mis on loetletud III lisas. tuleneva tegevusaladest lisas loetletud Käesoleva direktiivi eesmärk on saavutada I saastuse kompleksne tööstuslikest vältimine ja kontroll. Selles sätestatakse meetmed, mille eesmärk on vältida või kui see ei ole võimalik, vähendada eespool nimetatud tegevusest tulenevat väljutamist õhku, vette ja pinnasesse, sealhulgas jäätmetega seotud meetmed, et saavutada ilma et see piiraks keskkonna kui terviku kaitse kõrge tase, direktiivi 85/337/EMÜ ja muude asjakohaste ühenduse sätete kohaldamist. Artikkel 2 Mõisted Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: (1) Nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiiv 80/836/Euratom, millega muudetakse direktiive, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgu- sest tulenevate ohtude eest (EÜT L 246, 17. 9. 1980, lk 1). Direktiivi on muudetud direktiiviga 84/467/EMÜ (EÜT L 265, 5. 10. 1984, lk 4). (2) Nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiiv 90/219/EMÜ geneetiliselt muundatud mikroorganismide kasutamise kohta suletud keskkonnas (EÜT L 117, 8. 5. 1990, lk 1). Direktiivi on muudetud komisjoni direk- tiiviga 94/51/EÜ (EÜT L 297, 18. 11. 1994, lk 29). (3) Nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiiv 90/220/EMÜ geneetiliselt muundatud organismide kohta (EÜT L 117, 8. 5. 1990, lk 15). Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 94/15/EÜ (EÜT L 103, 22. 4. 1994, lk 20). tahtliku keskkonda viimise 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 83 Ainete puhul kohaldatakse heite piirväärtusi tavaliselt punk- tis, kus heitmed väljuvad käitisest, ning nende kindlaksmää- ramisel ei arvestata lahjenemist. Kaudse vettejuhtimise puhul võib asjaomase käitise heite piirväärtuste kindlaksmäärami- sel arvesse võtta reoveepuhasti toimet tingimusel, et taga- takse keskkonnakaitse samaväärne tase ja ei põhjustata suu- remat keskkonna saastatust, ilma et see piiraks direktiivi 76/464/EMÜ või selle rakendusdirektiivide kohaldamist; keskkonnakvaliteedi standard — ühenduse õigusaktidega keh- testatud nõuete kogum, millele teatav keskkond või kesk- konna osa peab teataval ajavahemikul vastama; pädev asutus — riigiorgan või asutus, kes liikmesriikide õigus- normide kohaselt vastutab käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest; luba — kirjalik otsus (või mitu sellist otsust) tervikuna või selle osa, millega antakse luba käitist täielikult või osaliselt käitada teatavatel tingimustel, mis tagavad käitise vastavuse kõikidele käesoleva direktiivi nõuetele. Luba võib käsitleda üht või mitut käitist või käitise osi, mis asuvad samas kohas ja mida käitab sama käitaja; 7. 8. 9. seda tehnikat kasutatakse või luuakse sellest, kas kõnealuses liikmesriigis, kui see tehnika on käitajale mõistlikul viisil kättesaadav, — parim — kogu keskkonna kaitse üldise kõrge taseme saa- vutamiseks kõige tõhusam. Parima võimaliku tehnika määratlemisel tuleb erilist tähele- panu pöörata IV lisas loetletud punktidele; 12. käitaja — füüsiline või juriidiline isik, kes käitab käitist, kont- rollib selle tööd või kellele on siseriiklike õigusaktide koha- selt antud määrav otsustusõigus käitise tehnilise toimimise suhtes. Artikkel 3 Käitaja põhikohustuste üldpõhimõtted Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, milles sätestatakse, et pädevad asutused tagavad käitise käitamise viisil, mille puhul: a) võetakse kõik vajalikud meetmed saastuse vältimiseks, eel- kõige parima võimaliku tehnika kasutamisega; 10. a) tegevuse muutus — muutus käitise laadis või toimimisvii- sis või käitise laiendamine, mis võib keskkonnale mõju avaldada; b) ei põhjustata olulist saastust; b) oluline muutus — tegevuse muutus, mis pädeva asutuse arvates võib märkimisväärselt kahjustada inimeste tervist või keskkonda; c) välditakse jäätmete tootmist jäätmeid käsitleva nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivi 75/442/EMÜ (1) kohaselt; kui jäätmeid toodetakse, võetakse need ringlusse või kui see on tehniliselt ja majanduslikult võimatu, need kõrvaldatakse vii- sil, mis ei mõjuta keskkonda või mille mõju on väike; 11. parim võimalik tehnika — kõige tõhusam ja arenenum tegevus ja selle rakendusviisid, mis näitab teatava tehnika praktilist sobivust heite piirväärtuste aluse määramise põhimõtte loo- miseks, et vältida või kui see ei ole võimalik, üldiselt vähen- dada heidet ja selle mõju keskkonnale tervikuna: — tehnika — kasutatud tehnoloogia ja käitise projekteerimi- se, ehitamise, hooldamise, käitamise ja tegevuse lõpeta- mise viis, — võimalik tehnika — niisugusel arengutasandil tehnika, mis võimaldab selle kasutamist vastavas tööstussektoris, mille kasutamine on kulusid ja eeliseid arvesse võttes majan- olenemata duslikult otstarbekas, tehniliselt ja d) energiat kasutatakse tõhusalt; e) võetakse vajalikud meetmed õnnetusjuhtumite vältimiseks ja nende tagajärgede piiramiseks; f) võetakse vajalikud meetmed tegevuse täieliku lõpetamise järel, et vältida saastuse ohtusid ja viia tegevuskoht tagasi rahulda- vasse seisukorda. Käesoleva artikli järgimiseks piisab, kui liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused võtavad arvesse käesolevas artiklis ettenähtud üldpõhimõtteid, kui nad määravad kindlaks loa tingimused. (1) EÜT L 194, 25. 7. 1975, lk 39. Direktiivi on viimati muudetud direk- tiiviga 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 31. 12. 1991, lk 48). 84 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Artikkel 4 — vajaduse korral meetmeid käitises tekkivate jäätmete vältimi- seks ja taaskasutamiseks, Loa andmine uutele käitistele Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagatakse, et mitte ühtki uut käitist ei käitata ilma käesoleva direktiivi kohase loata, ilma et see piiraks teatavate suurtest põletusseadmetest õhku eralduvate nõukogu 24. novembri 1988. aasta direktiivis 88/609/EMÜ (1) ettenähtud erandite kohaldamist. saasteainete piiramist käsitleva Artikkel 5 Olemasolevatele käitistele loa andmise nõuded 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et päde- vad asutused hoolitsevad artiklite 6 ja 8 kohaste lubade abil või tingimuste uuesti läbivaatamise või vajaduse korral nende ajako- hastamise abil selle eest, et olemasolevad käitised tegutsevad vas- tavuses artiklite 3, 7, 9, 10, 13 ning artikli 14 esimese ja teise taande ja artikli 15 lõike 2 nõuetega mitte kauem kui kaheksa aas- tat alates käesoleva direktiivi jõustumisest, ilma et see piiraks ühenduse erisätete kohaldamist. — täiendavaid meetmeid, mis on kavandatud artiklis 3 ettenäh- tud käitaja põhikohustuste üldpõhimõtete järgimiseks, — kavandatavaid heiteseiremeetmeid. Loataotluses peab olema ka üldarusaadav kokkuvõte eespool nimetatud taanetes ettenähtud andmete kohta. 2. Kui direktiivi 85/337/EMÜ nõuete kohaselt esitatud teave või nõukogu 24. juuni 1982. aasta direktiivi 82/501/EMÜ (teatavate tööstuslike tegevusalade tekitatava suurõnnetuse ohu kohta) (2) kohaselt koostatud ohutusaruanne või muu teave, mis on esita- tud muude õigusaktide põhjal, vastab käesoleva direktiivi artik- lis 16 esitatud nõuetele, võib selle esitada taotluses või taotlusele lisada. Artikkel 7 Loa väljaandmise kompleksmenetlus 2. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid artiklite 1, 2, 11, 12, artikli 14 kolmanda taande, artikli 15 lõigete 1, 3 ja 4, artiklite 16 ja 17 ning artikli 18 lõike 2 sätete kohaldamiseks olemasolevate käitiste suhtes alates käesoleva direktiivi jõustamise kuupäevast. loa Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et tingimused ja selle väljaandmise menetlus on täielikus kooskõlas, kui selles osaleb mitu pädevat asutust, et tagada kõikide menetluse suhtes pädevate asutuste tõhus terviklik lähenemisviis. Artikkel 6 Loataotlused Artikkel 8 Otsused 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et päde- vale asutusele esitatud loataotluses on andmed, mis kirjeldavad: — käitist ja selle tegevust, Ilma et see piiraks siseriiklikes või ühenduse õigusaktides ettenähtud muude nõuete kohaldamist, annab pädev asutus välja loa, mille tingimused tagavad käitise vastavuse käesoleva direktiivi nõuetele või vastupidisel juhul keeldub loa andmisest. — toor- ja abimaterjale, muid aineid ja käitises kasutatavat või seal toodetavat energiat, Kõikides väljaantud lubades ja muudetud lubades peavad olema üksikasjalikud andmed käesolevas direktiivi kohase õhu, vee ja pinnase kaitsmise korra kohta. — käitise heiteallikaid, — käitise tegevuskoha tingimusi, — heitmete laadi ja kogust, mida käitis eeldatavalt väljutab igasse keskkonna ossa, ning heite olulise mõju kindlaksmääramist keskkonnale, — kavandatavat tehnoloogiat ja muud tehnikat käitisest väljuva heite vältimiseks või kui see ei ole võimalik, selle vähendami- seks, Artikkel 9 Loa tingimused 1. Liikmesriigid tagavad, et loas on märgitud kõik artiklites 3 ja 10 ettenähtud nõuete täitmiseks vajalikud meetmed, et saavutada õhu, vee ja pinnase kaitsmisega keskkonna kui terviku kaitse kõrge tase. (1) EÜT L 336, 7. 12. 1988, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direk- (2) EÜT L 230, 5. 8. 1982, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktii- tiiviga 90/656/EMÜ (EÜT L 353, 17. 12. 1990, lk 59). viga 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 31. 12. 1991, lk 48). 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 85 2. Uute käitiste või oluliste muutuste puhul, kui kohaldatakse direktiivi 85/337/EMÜ artiklit 4, võetakse loa väljaandmisel arvesse kogu selle direktiivi artiklite 5–7 alusel saadud teave või järeldused. nõuete täitmine kuue kuu jooksul ja kui projekti tulemuseks on saastuse vähendamine. 3. Loas tuleb esitada saasteainete heite piirväärtused, eelkõige nende ainete, mis on loetletud III lisas, mida asjaomane käitis tõe- näoliselt väljutab suurtes kogustes, võttes arvesse nende laadi ja nende võimet saastust ühest keskkonna osast teise (vesi, õhk ja pinnas) kanda. Vajaduse korral märgitakse loas ka asjakohased nõuded, millega tagatakse pinnase ja põhjavee kaitse, ning meet- med, mis on seotud käitises tekkivate jäätmete hooldusega. Vaja- duse korral võib piirväärtusi täiendada või need asendada võrd- väärsete parameetritega või tehniliste meetmetega. 7. Luba võib sisaldada muid eritingimusi käesoleva direktiivi kohaldamiseks, kui liikmesriik või pädev asutus peab seda vajali- kuks. 8. Ilma et see piiraks kohustust kohaldada käesoleva direktiivi kohast loamenetlust, võivad liikmesriigid teatavate käitiseliikide puhul lisada teatavad nõuded üldsiduvatesse eeskirjadesse, selle asemel et lisada need konkreetse loa tingimustesse, kui on taga- tud kompleksne lähenemisviis ja keskkonna kui terviku kaitse sama kõrge tase. I lisa alajaotises 6. 6. nimetatud käitiste osas võetakse käesoleva lõike kohaselt ettenähtud piirväärtuste puhul arvesse praktilisi kaalutlusi, mis nende käitiseliikide puhul on asjakohased. Parim võimalik tehnika ja keskkonnakvaliteedi standardid Artikkel 10 4. Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, peavad lõikes 3 nimetatud heite piirväärtused, parameetrid või võrdväärsed teh- nilised meetmed põhinema parimal võimalikul tehnikal, ilma et oleks kohustus kasutada üht või teist konkreetset tehnikat või teh- noloogiat, ja arvestada tuleks asjaomase käitise tehnilisi omadusi, geograafilist asukohta ja kohalikke keskkonnatingimusi. Kõikidel juhtudel nähakse loa tingimustes ette sätted kaug- ja piiriülese saastuse vähendamiseks ja keskkonna kui terviku kaitse kõrge taseme tagamiseks. Kui keskkonnakvaliteedi standardis on ette nähtud rangemad tingimused kui need, mida on võimalik täita parima võimaliku tehnika kasutamisega, tuleb loas ette näha lisameetmed, ilma et see piiraks muude meetmete võtmist keskkonnakvaliteedi standardite täitmiseks. Artikkel 11 Parima võimaliku tehnika täiendamine 5. Luba peab sisaldama asjakohaseid heiteseire nõudeid, milles määratletakse mõõtmismeetodid ja -sagedus, nende hindamisme- netlus ja kohustus esitada pädevale asutusele loas ettenähtud tin- gimuste täitmise kontrollimiseks vajalikud andmed. Liikmesriigid tagavad, et pädev asutus jälgib parima tehnika arengut või laseb ennast sellest teavitada. I lisa alajaotises 6. 6. nimetatud käitiste puhul võib käesolevas lõi- kes nimetatud meetmete kavandamisel arvesse võtta kulusid ja tulusid. 6. Loas tuleb märkida muudel kui tavapärastel käitamistingimus- tel võetavad meetmed. Kui on olemas keskkonna kahjustamise oht, nähakse sellega nähakse ette asjakohased sätted, mis käsitle- vad käikuandmist, lekkeid, ajutisi seisakuid ja tegevuse täielikku lõpetamist. Luba võib sisaldada ka ajutisi erandeid lõike 4 nõuetest, kui pädeva asutuse kinnitatud taastamiskavaga tagatakse nende Artikkel 12 Käitajate tehtavad muudatused käitistesse 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et käitaja teavitab pädevat asutust kõikidest kavandatud muudatustest käi- tise tegevuses artikli 2 lõike 10 punkti a kohaselt. Pädev asutus ajakohastab vajaduse korral luba või selle tingimusi. 2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et käitise tegevuses ei tehta mitte ühtki artikli 2 lõike 10 punktis b määratletud olulist muudatust ilma käesoleva direktiivi kohase loata. Loataotlus ja pädeva asutuse otsus peab hõlmama käitise osi ja artiklis 6 loetletud aspekte, mida muudatused võivad mõjuta- da. Artiklite 3, 6–10 ja artikli 15 lõikeid 1, 2 ja 4 kohaldatakse mutatis mutandis. 86 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Artikkel 13 Loatingimuste uuesti läbivaatamine ja ajakohastamine pädeva asutuse poolt taotlused oleksid üldsusele kättesaadavad sobiva ajavahemiku jooksul, et üldsus saaks oma arvamust avaldada enne, kui pädev asutus teeb otsuse. 1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et päde- vad asutused vaatavad loatingimused korrapäraselt uuesti läbi ja vajadusel ajakohastavad neid. 2. Uus läbivaatus tehakse igal juhul, kui: — käitise põhjustatud saastus on nii suur, et loas ettenähtud heite piirväärtused tuleb uuesti läbi vaadata või lisada sinna uued piirväärtused, — parima võimaliku tehnika oluline muutmine võimaldab heit- koguseid ilma liigsete kulutusteta oluliselt vähendada, — protsessi või tegevuse kasutamisohutus nõuab teistsuguse teh- nika kasutamist, — ühenduse või siseriiklike õigusaktide sätted nõuavad seda. Artikkel 14 Loatingimuste täitmine Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et: — käitaja täidab käitise käitamisel loa tingimusi, — käitaja teavitab korrapäraselt pädevat asutust heiteseire tule- mustest ja teatab viivitamatult igast vahejuhtumist või õnne- tusjuhtumist, mis oluliselt mõjutab keskkonda, — käitiste käitajad annavad pädeva asutuse esindajatele igakülg- set abi, mis võimaldab neil käitises teha kontrolli, võtta proove ja koguda teavet, mis on vajalik nende ülesannete täitmiseks käesoleva direktiivi kohaselt. Artikkel 15 Juurdepääs teabele ja üldsuse osalemine loamenetluses 1. Ilma et see piiraks keskkonnateabele vaba juurdepääsu käsit- juuni 1990. aasta direktiivi 90/313/EMÜ (1) leva nõukogu 7. kohaldamist, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed selleks, et uute käitiste lubade taotlused või oluliste muudatuste lubade (1) EÜT L 158, 23. 6. 1990, lk 56. Kõnealune otsus ning vähemalt loa koopia ja kõik edasised muu- datused tuleb teha üldsusele kättesaadavaks. 2. Artiklis 9 nimetatud loatingimuste kohaselt nõutud heiteseire tulemused, mis on pädeva asutuse valduses, tuleb teha üldsusele kättesaadavaks. 3. Komisjon avaldab iga kolme aasta tagant liikmesriikidelt saa- dud andmete põhjal andmekogu põhiliste heitkoguste ja nende allikate kohta. Komisjon kehtestab andmete edastamiseks vajaliku vormi ja üksikasjalikud andmed artiklis 19 sätestatud korras. Samas korras võib komisjon teha ettepanekuid meetmete kohta, mis tagavad esimese lõigus nimetatud heitkoguseid käsitleva and- mekogu andmete ning muude heitkoguseid käsitlevate registrite ja allikate vastastikuse võrreldavuse ja täiendavuse. 4. Lõikeid 1–3 kohaldatakse direktiivi 90/313/EMÜ artikli 3 lõi- getes 2 ja 3 ettenähtud piirangute kohaselt. Artikkel 16 Teabevahetus 1. Seoses teabevahetusega võtavad liikmesriigid vajalikud meet- med, et saata komisjonile iga kolme aasta tagant ja esimest korda 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi jõustamisest olemasole- vad representatiivsed andmed piirväärtuste kohta, mis on sätesta- tud I lisa kohaste konkreetsete tegevusalade kohta ja vajaduse kor- ral parima võimaliku tehnika kohta, mille alusel need väärtused on arvutatud eelkõige artikli 9 kohaselt. Edaspidi täiendatakse neid andmeid käesoleva artikli lõikes 3 sätestatud korras. 2. Komisjon korraldab liikmesriikide ja asjaomaste tööstusharude vahelise teabevahetuse, mis hõlmab parimat võimalikku tehnikat, sellega seotud järelevalvet ja tehnika arengut. Komisjon avaldab iga kolme aasta järel teabevahetuse tulemused. 3. Aruanded käesoleva direktiivi rakendamise ja selle tõhususe kohta võrreldes muude ühenduse keskkonnaaktidega koostatakse direktiivi 91/692/EMÜ artiklites 5 ja 6 sätestatud korras. Esimene aruanne hõlmab kolme artiklis 21 nimetatud direktiivi jõustumis- päevale järgnevat aastat. Komisjon esitab aruande nõukogule, mil- lele on vajaduse korral lisatud ettepanekud. 4. Liikmesriigid loovad või määravad asutuse või asutused, mis vastutavad lõigete 1–3 kohase teabe vahetuse eest ja teavitavad sellest komisjoni. 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 87 Artikkel 17 Piiriülesed mõjud 1. Kui liikmesriik teab, et käitise tegevusel on teise liikmesriigi keskkonnale tõenäoliselt oluline negatiivne mõju või kui liikmes- riik, mida tõenäoliselt oluliselt mõjutatakse, seda nõuab, edastab liikmesriik, kelle territooriumil artikli 4 või artikli 12 lõike 2 kohane loataotlus on esitatud, artikli 6 kohaselt esitatud teabe tei- sele liikmesriigile samal ajal, kui ta teeb selle kättesaadavaks oma kodanikele. Niisugune teave on aluseks kõikidele konsultatsioo- nidele, mis võivad nende kahe liikmesriigi vastastikuste ja võrd- väärsete omavaheliste suhete raames vajalikuks osutuda. 2. Kahepoolsete suhete raames hoolitsevad liikmesriigid selle eest, et lõikes 1 nimetatud juhtudel tehakse loataotlused piisava ajavahemiku jooksul kättesaadavaks ka tõenäoliselt mõjutatava liikmesriigi üldsusele, nii et üldsus saaks nende kohta arvamust avaldada, enne kui pädev asutus teeb oma otsuse. Artikkel 18 Ühenduses kehtivad heite piirväärtused 1. Komisjoni ettepanekul kehtestab nõukogu asutamislepingus ettenähtud korras heite piirväärtused: — I lisas loetletud käitiseliikide kohta, välja arvatud selle lisa punktide 5. 1 ja 5. 4 nimetatud prügilad ja — III lisas nimetatud saasteainete kohta, mille puhul on kindlaks tehtud vajadus ühenduse meetmete järele eelkõige artiklis 16 ettenähtud teabevahetuse alusel. 2. Käesoleva direktiivi alusel määratletud ühenduse heite piirväär- tuste puudumisel kohaldatakse I lisas loetletud käitiste puhul II lisas nimetatud direktiivides ja muudes ühenduse õigusaktides sisalduvaid asjakohaseid heite piirväärtusi käesoleva direktiivi kohaste heite miinimumpiirväärtustena. Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi nõuete kohaldamist, keh- testab nõukogu komisjoni ettepanekul asutamislepingus ettenäh- tud menetluse kohaselt tehnilised nõuded, mida kohaldatakse I lisa jaotistes 5. 1 ja 5. 4 nimetatud prügilate suhtes. Artikkel 19 Artikli 15 lõikes 3 nimetatud komiteemenetlus Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta. Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu. Artikkel 20 Üleminekusätted 1. Ilma et see piiraks direktiivis 88/609/EMÜ ettenähtud erandite kohaldamist kohaldatakse direktiivi 84/360/EMÜ, direktiivi 76/464/EMÜ artiklite 3 ja 5, artikli 6 lõike 3 ja artikli 7 lõike 2 ning II lisas loetletud direktiivide loasüsteeme käsitlevaid asjako- haseid sätteid olemasolevate käitiste I lisas loetletud tegevusalade suhtes, kuni pädevad asutused on võtnud käesoleva direktiivi arti- klis 5 ettenähtud meetmed. 2. Lõikes 1 nimetatud direktiivide loasüsteeme käsitlevaid asja- kohaseid sätteid ei kohaldata käesoleva direktiivi jõustumise päe- val uute käitiste suhtes, mis tegutsevad I lisas loetletud tegevus- aladel. 3. Direktiiv 84/360/EMÜ tunnistatakse kehtetuks 11 aasta möö- dumisel käesoleva direktiivi jõustumisest. Niipea kui artiklis 4, 5 või 12 ettenähtud meetmed on mõne käi- tise suhtes vastu võetud, direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõikes 3 ettenähtud erandeid käesoleva direktiiviga reguleeritud käitiste suhtes enam ei kohaldata. Vajaduse korral muudab nõukogu komisjoni ettepanekul II lisas nimetatud direktiivide asjakohaseid sätteid, et kohandada neid käesoleva direktiivi nõuetele enne esimese lõigus nimetatud direk- tiivi 84/360/EMÜ kehtetuks tunnistamise päeva. 88 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Artikkel 21 Jõustamine Artikkel 22 Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist. 1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt kolme aasta jooksul alates direktiivi jõustumisest. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käes- olevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid. 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõl- matud valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. Artikkel 23 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Brüssel, 24. september 1996 Nõukogu nimel eesistuja E. FITZGERALD 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 89 I LISA ARTIKLIS 1 NIMETATUD TÖÖSTUSLIKE TEGEVUSALADE LIIGID 1. 2. Käesolev direktiiv ei käsitle käitisi või käitise osi, mis tegelevad uute toodete ja menetluste uurimise, arendustegevuse ja katsetamisega. Allpool esitatud künnisväärtused on üldjuhul tootmisvõimsuse või toodangu väärtused. Kui käitaja tegeleb samas käitises või samas tegevuskohas mitme samasse alajaotisse kuuluva tegevusalaga, siis nende alade võimsused liidetakse. 1. Energiatööstus 1. 1. Põletuskäitised nimisoojusvõimsusega üle 50 MW (1) 1. 2. Mineraalõli ja gaasi rafineerimistehased 1. 3. Koksiahjud 1. 4. Kivisöe gaasistamis- ja vedeldamistehased 2. Metallide tootmine ja töötlemine 2. 1. Metallimaakide (sh sulfiidmaagid) särdamis- või paagutamisahjud 2. 2. Käitised malmi või terase tootmiseks (esmane või teisene sulatamine), sealhulgas pidevvaluks, tootmisvõimsusega üle 2,5 tonni tunnis 2. 3. Käitised raudmetallide töötlemiseks järgmiste menetlustega: a) kuumvaltsimine tootmisvõimsusega üle 20 tonni toorterast tunnis b) vasaraga sepistamine löögijõuga 50 kilodžauli vasara kohta, kus kasutatav küttevõimsus on üle 20 MW c) kaitsva sulatatud metallpindade paigaldamine tootmisvõimsusega üle 2 tonni toorterast tunnis 2. 4. Mustmetallide valukojad tootmisvõimsusega üle 20 tonni ööpäevas 2. 5. Käitised a) muude toormetallide kui raua tootmiseks maakidest, rikastatud maakidest või teisesest toormest metallurgiliste, keemiliste või elektrolüütiliste menetlustega b) mitteraudmetallide sulatamiseks, sealhulgas sulandamiseks, kaasa arvatud teiseste toodete valmistamiseks (puhastamine, valamine jne), mille sulatamisvõimsus on üle 4 tonni pliid või kaadmiumi ööpäevas või 20 tonni kõiki muid metalle ööpäevas 2. 6. Käitised metallide ja plastide pinnatöötluseks elektrolüütilise või keemilise menetlusega, kus töötlemisvannide kogumaht ületab 30 m3 3. Mineraalitööstus 3. 1. Käitised tsemendiklinkri tootmiseks pöördahjudes tootmisvõimsusega üle 500 tonni ööpäevas või lubja tootmisvõimsusega üle 50 tonni ööpäevas või muudes põletusahjudes tootmiseks pöördahjudes tootmisvõimsusega üle 50 tonni ööpäevas 3. 2. Käitised asbesti tootmiseks ja asbestil põhinevate toodete valmistamiseks 3. 3. Käitised klaasi, sh klaaskiu tootmiseks sulatusvõimsusega üle 20 tonni ööpäevas 3. 4. Käitised mineraalainete sulatamiseks, sh mineraalkiu tootmiseks, sulatusvõimsusega üle 20 tonni ööpäevas 3. 5. Käitised keraamiliste toodete valmistamiseks põletamise teel, eelkõige katusekivide, telliste, rasksulamtelliste, kahhelkivide, keraamiliste materjalide või portselani põletamiseks tootmisvõimsusega üle 75 tonni ööpäevas ja/või ahjudes mahutavusega üle 4 m3 ja mahtuvustihedusega 300 kg/m3 põletusahju kohta 4. Keemiatööstus Tootmine käesolevas jaotises nimetatud tegevusaladel on jaotistes 4. 1–4. 6 loetletud ainete või ainerühmade tööstuslik tootmine keemiliste menetluste abil (1) Direktiivi 88/609/EMÜ materiaalseid nõudeid olemasolevate käitiste suhtes kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2003. 90 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd 4. 1. Keemiatööstusettevõtted näiteks järgmiste üldorgaaniliste ainete tootmiseks: a) lihtsüsivesinikud (atsüklilised või tsüklilised, küllastatud või küllastamata, alifaatsed või aromaatsed) b) hapnikku sisaldavad süsivesinike derivaadid, nt alkoholid, aldehüüdid, ketoonid, karboksüülhapped, atsetaadid, eetrid, peroksiidid, epoksüvaigud c) väävlit sisaldavad süsivesinikud d) lämmastikku sisaldavad süsivesinikud, nt amiinid, amiidid, nitrosoühendid, nitroühendid või nitraadiühendid, nitriilid, tsüanaadid, isotsüanaadid fosforit sisaldavad süsivesinikud e) f) halogeenitud süsivesinikud g) metallorgaanilised ühendid h) põhilised plastmaterjalid (polümeerid, sünteeskiud ja tselluloosil põhinevad kiud) i) j) k) pindaktiivsed ained ja tensiidid sünteetilised kummid värvained ja pigmendid 4. 2. Keemiatööstusettevõtted näiteks järgmiste üldanorgaaniliste ainete tootmiseks: a) gaasilised ained, nt ammoniaak, kloor või vesinikkloriid, fluor või vesinikfluoriid, süsinikoksiidid, väävliühendid, lämmastikoksiidid, vesinik, vääveldioksiid, süsinikoksiidkloriid b) happed, nt kroomhape, vesinikfluoriidhape, fosforhape, lämmastikhape, vesinikkloriidhape, väävelhape, ooleum, väävlishapped c) alused, nt ammooniumhüdroksiid, kaaliumhüdroksiid, naatriumhüdroksiid d) soolad, nt ammooniumkloriid, kaaliumkloraat, kaaliumkarbonaat, naatriumkarbonaat, booraks, hõbenitraat e) mittemetallid, metalloksiidid või muud anorgaanilised ühendid, nt kaltsiumkarbiid, räni, ränikarbiid 4. 3. Keemiatööstusettevõtted fosfor-, lämmastik- või kaaliumväetiste (liht- või liitväetised) tootmiseks 4. 4. Keemiatööstusettevõtted põhiliste taimekaitsevahendite ja biotsiidide tootmiseks 4. 5. Käitised põhifarmaatsiatoodete tootmiseks keemiliste või bioloogiliste menetluste abil 4. 6. Keemiatööstusettevõtted lõhkeainete tootmiseks 5. Jäätmehooldus Ilma direktiivi 75/442/EMÜ artikli 11 või ohtlikke jäätmeid käsitleva nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/689/EMÜ (1) artikli 3 sätete kohaldamist piiramata: 5. 1. Käitised ohtlike jäätmete kõrvaldamiseks või taaskasutamiseks, mis on määratletud direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõikes 4 nimetatud loetelus, direktiivi 75/442/EMÜ IIA ja IIB lisas (toimingud R1, R5, R6, R8 ja R9) ning nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiivis 75/439/EMÜ õlijäätmete kõrvaldamise kohta, (2) tootmisvõimsusega üle 10 tonni ööpäevas 5. 2. Käitised olmejäätmete põletamiseks, mis on määratletud nõukogu 8. juuni 1989. aasta direktiivis 89/369/EMÜ uutest olmejäätmete põletustehastest lähtuva õhusaaste vältimise kohta (3) ja nõukogu 21. juuni 1989. aasta direktiivis 89/429/EMÜ olemasolevatest olmejäätmete põletustehastest lähtuva õhusaaste vähendamise kohta, (4) tootmisvõimsusega üle 3 tonni tunnis 5. 3. Käitised tavajäätmete kõrvaldamiseks, mis on määratletud direktiivi 75/442/EMÜ IIA lisa jaotistes D8 ja D9, tootmisvõimsusega üle 50 tonni ööpäevas 5. 4. Prügilad, kuhu ladestatakse üle 10 tonni ööpäevas või mille üldmaht on 25 000 tonni, v. a püsijäätmete prügilad 6. Muud tegevusalad 6. 1. Tööstusettevõtted: a) paberimassi tootmiseks puidust või muust kiulisest materjalist b) paberi ja papi tootmiseks, mille tootmisvõimsus on üle 20 tonni ööpäevas 6. 2. Käitised kiudude või tekstiili eeltöötluseks (pesemine, pleegitamine ja leelislahusega töötlemine) või värvimiseks tootmisvõimsusega üle 10 tonni ööpäevas 6. 3. Nahaparkimiskäitised tootmisvõimsusega üle 12 tonni valmistooteid ööpäevas (1) (2) (3) (4) EÜT L 377, 31. 12. 1991, lk 20. Direktiivi on muudetud direktiiviga 94/31/EÜ (EÜT L 168, 2. 7. 1994, lk 28). EÜT L 194, 25. 7. 1975, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 91/692/EMÜ (EÜT L 377, 31. 12. 1991, lk 48). EÜT L 163, 14. 6. 1989, lk 32. EÜT L 203, 15. 7. 1989, lk 50. 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 91 6. 4. a) Tapamajad tootmisvõimsusega üle 50 tonni rümpasid ööpäevas b) Käitised toiduainete töötlemiseks ja ümbertöötlemiseks: — loomsest toormaterjalist (v. a piim) tootmisvõimsusega üle 75 tonni valmistooteid ööpäevas — taimsest toormaterjalist tootmisvõimsusega üle 300 tonni valmistooteid ööpäevas (kvartali keskmine) c) Käitised piima töötlemiseks ja ümbertöötlemiseks, kus võetakse vastu üle 200 tonni piima ööpäevas (aasta keskmine) 6. 5. Käitised loomakorjuste ja loomsete jäätmete kõrvaldamiseks või ringlussevõtuks tootmisvõimsusega üle 10 tonni ööpäevas 6. 6. Kanalad ja sigalad, kus on üle: a) 40 000 kodulinnukoha, b) 2 000 nuumseakoha (kaaluga üle 30 kg) või c) 750 emisekoha. 6. 7. Käitised ainete, esemete või toodete pinnatöötluseks orgaaniliste lahustite kasutamisega, eelkõige apreteerimiseks, rasvaärastuseks, veekindluse tagamiseks, kruntimiseks, värvimiseks, puhastamiseks või impregneerimiseks lahustite kuluga üle 150 kg tunnis või üle 200 tonni aastas trükkimiseks, pealistamiseks, 6. 8. Käitised grafiidi (tempersöe) või elektrografiidi tootmiseks põletamise või grafitiseerimise abil 92 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd II LISA ARTIKLI 18 LÕIKES 2 JA ARTIKLIS 20 NIMETATUD DIREKTIIVIDE LOETELU 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. Direktiiv 87/217/EMÜ asbestist põhjustatud keskkonnareostuse vältimise ja vähendamise kohta Direktiiv kvaliteedieesmärkide kohta 82/176/EMÜ kloorleeliste elektrolüüsitööstuse elavhõbedaheitmete piirväärtuste ja Direktiiv 83/513/EMÜ kaadmiumiheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta Direktiiv 84/156/EMÜ muude sektorite kui kloorleeliste elektrolüüsitööstuse elavhõbedaheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta Direktiiv 84/491/EMÜ heksaklorotsükloheksaaniheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta Direktiiv 86/280/EMÜ teatavate direktiivi 76/464/EMÜ lisa I loendis sisalduvate ohtlike ainete heitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta, hiljem muudetud direktiividega 88/347/EMÜ ja 90/415/EMÜ, millega muudetakse direktiivi 86/280/EMÜ II lisa Direktiiv 89/369/EMÜ uutest olmejäätmete põletustehastest lähtuva õhusaaste vältimise kohta Direktiiv 89/429/EMÜ olemasolevatest olmejäätmete põletustehastest lähtuva õhusaaste vähendamise kohta Direktiiv 94/67/EÜ ohtlike jäätmete põletamise kohta 10. Direktiiv 92/112/EMÜ titaanoksiiditööstuse jäätmetest tuleneva saaste vähendamise ja lõpliku kõrvaldamise programmide ühtlustamise korra kohta 11. Direktiiv 88/609/EMÜ teatavate suurtest põletusseadmetest lähtuvate saasteainete õhku pääsemise piiramise kohta, viimati muudetud direktiiviga 94/66/EÜ 12. Direktiiv 76/464/EMÜ teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta 13. Direktiiv 75/442/EMÜ jäätmete kohta, muudetud direktiiviga 91/156/EMÜ 14. Direktiiv 75/439/EMÜ õlijäätmete kõrvaldamise kohta 15. Direktiiv 91/689/EMÜ ohtlike jäätmete kohta 15/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 93 PEAMISTE SAASTEAINETE SOOVITUSLOEND, MIDA TULEB ARVESSE VÕTTA, KUI NEED ON HEITE PIIRVÄÄRTUSE ARVESTAMISEL ASJAKOHASED III LISA ÕHK 1. 2. 3. 4. Vääveldioksiid ja muud väävliühendid Lämmastikoksiidid ja muud lämmastikuühendid Süsinikmonooksiid Lenduvad orgaanilised ühendid 5. Metallid ja nende ühendid 6. 7. 8. 9. Tolm Asbest (lenduvad osakesed, kiud) Kloor ja selle ühendid Fluor ja selle ühendid 10. Arseen ja selle ühendid 11. Tsüaniidid 12. Ained ja valmistised, mille kantserogeensed või mutageensed omadused või omadused, mis võivad õhukeskkonna kaudu mõjutada sigimist, on tõestatud 13. Polüklooritud dibensodioksiinid ja polüklooritud dibensofuraanid VESI 1. 2. 3. 4. 5. 6. Halogeenorgaanilised ühendid ja ained, mis võivad vesikeskkonnas selliseid ühendeid moodustada Fosfororgaanilised ühendid Tinaorgaanilised ühendid Ained ja valmistised, mille kantserogeensed või mutageensed omadused või omadused, mis võivad veekeskkonna kaudu mõjutada sigimist, on tõestatud Püsivad süsivesinikud ja püsivad bioakumuleeruvad orgaanilised toksilised ained Tsüaniidid 7. Metallid ja nende ühendid 8. 9. Arseen ja selle ühendid Biotsiidid ja taimekaitsevahendid 10. Heljum 11. Eutrofeerumist soodustavad ained (eelkõige nitraadid ja fosfaadid) 12. Ained, mis avaldavad ebasoodsat mõju hapnikurežiimile (ja mida saab mõõta selliste parameetritega nagu BHT, KHT jms). 94 ET Euroopa Liidu Teataja 15/3. kd Asjaolud, mida tuleb üldiselt või erijuhtudel artikli 2 punktis 11 määratletud parima võimaliku tehnika valikul arvesse võtta, pidades silmas selle tõenäolisi kulusid ja tulusid ning ettevaatus- ja ennetuspõhimõtteid: IV LISA 1. 2. 3. 4. 5. jäätmevaese tehnoloogia kasutamine; vähemohtlike ainete kasutamine; vajaduse korral tootmisprotsessis ringlussevõtumenetluste edendamine; toodetud ja kasutatud ainete ning jäätmete taaskasutamis- ja tööstuslikus tootmises edukaks osutunud võrreldavate protsesside, seadmete või tootmismenetluste arendamine; tehnoloogilised uuendused ja teaduse ja teadmiste areng; 6. heidete laad, mõju ja hulk; 7. uute või olemasolevate käitiste käikulaskmistähtajad; 8. parima võimaliku tehnika kasutuselevõtuks vajalik aeg; 9. tootmises kasutatava toormaterjali (sh vesi) tarbimine ja laad ning nende energiatõhusus (energeetiline kasutegur); 10. heidete kahjuliku keskkonnamõju vältimise või minimeerimise vajalikkus ja sellega kaasnevad ohud; 11. õnnetusjuhtumite vältimise ning nendega kaasneva keskkonnaohu minimeerimise vajalikkus; 12. komisjoni või rahvusvaheliste organisatsioonide artikli 16 lõike 2 kohaselt avaldatud teave


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1838/96 av den 24 september 1996 om fastställande av koefficienter som är tillämpliga på spannmål som exporteras i form av Scotch whisky under perioden 1996/97

eurovoc_concepts:
United Kingdom
barley
cereals
export refund
ratio
spirits

formats: html pdfa1b print


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2599/96 del Glyn FORD a la Comisión. Programa SAFE

eurovoc_concepts:
EP opinion
European Commission
European Parliament
Germany
project management
proposal (EU)

formats: html print


title: 96/568/EY, Euratom: Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä syyskuuta 1996, talous- ja sosiaalikomitean jäsenen nimeämisestä

eurovoc_concepts:
European Economic and Social Committee
France
appointment of staff


title: 96/569/EC: Council Decision of 24 September 1996 on the conclusion of the Agreement in the form of an Exchange of Letters concerning the provisional application of the Protocol defining for the period from 3 May 1996 to 2 May 1999 the fishing opportunities and the financial compensation provided for by the Agreement between the European Economic Community and the Government of the People's Republic of Angola on fishing off the coast of Angola

eurovoc_concepts:
Angola
agreement (EU)
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing area
fishing licence


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αριθ. 2599/96 του Glyn FORD προς την Επιτροπή. Πρόγραμμα Safe


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1837/96 av den 24 september 1996 om fastställande av koefficienter som är tillämpliga på spannmål som exporteras i form av Irish whiskey under perioden 1996/97

eurovoc_concepts:
Ireland
barley
cereals
export refund
ratio
spirits


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1841/96 DELLA COMMISSIONE del 24 settembre 1996 recante fissazione dei valori forfettari all'importazione ai fini della determinazione del prezzo di entrata di alcuni ortofrutticoli

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit


title: Förslag till rådets beslut om ingående av avtal om samarbete och ömsesidigt bistånd vad gäller tullfrågor mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea

eurovoc_concepts:
South Korea
administrative cooperation
cooperation agreement (EU)
customs cooperation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 09. 1996 KOM(96) 461 slutlig 96/0233 (ACC) Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående av avtal om samarbete och ömsesidigt bistånd vad gäller tullfrågor mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea (framlagt av kommissionen) Motivering Genom sitt beslut av den 5 april 1993 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar om avtal om tullsamarbete med vissa av gemenskapens viktigaste handelspartners, särskilt Republiken Korea, och antog förhandlingsdirektiv för detta ändamål. Ett flertal möten med de koreanska myndigheterna har ägt rum i Bryssel och Söul. Till följd av dessa förhandlingar paraferades detta avtal den 3 juli 1996. Avtalet har nu förelagts rådet för undertecknande och ingående. Kommissionen förhandlingsdirektiv som rådet antog den 5 april 1993. anser att det paraferade avtalet överenstämmer med de För att avtalet om samarbete och ömsesidigt bistånd vad gäller tullfrågor skall kunna undertecknas vid ministermötet i oktober 1996 föreslår kommissionen rådet att godkänna det bifogade förslaget till beslut avseende undertecknande av detta avtal. I Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående av avtal om samarbete och ömsesidigt bistånd vad gäller tullfrågor mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea 3> EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 113 jämförd med artikel 228. 2 första meningen och 228. 3 första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: Den 5 april 1993 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar på gemenskapens vägnar om avtal om tullsamarbete med vissa av gemenskapens viktigaste handelspartners. Avtalet om samarbete och ömsesidigt bistånd vad gäller tullfrågor mellan Europeiska gemenskapen och republiken Korea bör godkännas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 Avtalet om samarbete och ömsesidigt bistånd vad gäller tullfrågor mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Korea godkänns härmed på Europeiska gemenskapens vägnar. Avtalstexten är bifogad detta beslut. Artikel 2 Kommissionen, biträdd av företrädare för medlemsstaterna, skall företräda Europeiska gemenskapen i den Gemensamma kommittén för tullsamarbete som inrättas genom artikel 15 i avtalet. H- Artikel 3 Rådets ordförande skall utse de personer som skall vara bemyndigade att underteckna detta avtal. Artikel 4 Rådets ordförande skall på Europeiska gemenskapens vägnar göra den anmälan som avses i artikel 19 i avtalet1. Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 5 Utfärdat i Bryssel den. På rådets vägnar Ordförande 1 Rådets generalsekretariat kommer att ombesörja att dag för avtalets ikraftträdande offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. AVTAL MELLAN REPUBLIKEN KOREA OCH EUROPEISKA GEMENSKAPEN OM SAMARBETE OCH ÖMSESIDIGT ADMINISTRATIVT BISTÅND I TULLFRÅGOR k AVTAL MELLAN REPUBLIKEN KOREA OCH EUROPEISKA GEMENSKAPEN OM SAMARBETE OCH ÖMSESIDIGT ADMINISTRATIVT BISTÅND ITULLFKÅGOR REPUBLIKEN KOREA och EUROPEISKA GEMENSKAPEN (nedan kallade de avtalsslutande parterna), SOM BEAKTAR vikten av handelsförbindelserna mellan Korea och Europeiska gemenskapen och som önskar bidra till att dessa förbindelser utvecklas på ett harmoniskt sätt till fördel för de avtalsslutande partema, SOM BEAKTAR utvecklingen av tullsamarbetet med avseende på tullförfaranden mellan de avtalsslutande parterna, SOM FINNER att transaktioner som strider mot tullagstiftningen inverkar menligt på de avtalsslutande parternas ekonomiska, skattemässiga och handelsmässiga intressen och som inser vikten av att säkerställa att tullar och andra skatter fastställs på rätt sätt, SOM ÄR ÖVERTYGADE OM att samarbete mellan deras tullmyndigheter kommer att leda till mer effektiva åtgärder mot sådana transaktioner, SOM BEAKTAR de förpliktelser enligt internationella konventioner som de avtalsslutande parterna redan åtagit sig och som även beaktar Tullsamarbetsrådets rekommendation av den 5 december 1953 om ömsesidigt administrativt bistånd, HAR ENATS OM FÖLJANDE: ?r AVDELNING I ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 Definitioner I detta avtal avses med a) b) c) tullagstiftning: bestämmelser som antagits av Korea eller Europeiska gemenskapen om införsel, utförsel och transitering av varor eller andra tullförfaranden, inbegripet förbuds-, begränsnings- eller kontrollåtgärder, i Korea den koreanska tullmyndighet: i Europeiska gemenskapen behörig tjänst vid Europeiska gemenskapemas kommission och tullmyndigheterna i medlemsstaterna i Europeiska gemenskapen, tullförvaltningen och ansökande tullmyndighet: en behörig tullmyndighet hos en av de avtalsslutande partema som begär bistånd i tullfråga, d) tillfrågad tullmyndighet: en behörig tullmyndighet hos en avtalsslutande part som mottar en begäran om bistånd i tullfråga, e) i) personuppgifter, alla uppgifter som hänför sig till en identifierad eller identifierbar individ, transaktion som strider mot tullagstiftningen: alla överträdelser av tullagstiftningen samt alla försök till överträdelse av tullagstiftning. Artikel 2 Förpliktelser enligt internationella konventioner Bestämmelserna i detta avtal skall inte påverka de förpliktelser enligt internationella konventioner som de avtalsslutande partema till detta avtal åtagit sig. sr AVDELNING II TULLSAMARBETE Artikel 3 Tullsamarbetets räckvidd 1. a) De avtalsslutande parterna skall genom sina tullmyndigheter i enlighet med bestämmelserna detta avtal sträva efter att inom ramen för tillgängliga medel samarbeta om utformning, utveckling och prövning av nya tullförfaranden, om utbildning och utbyte av personal och om andra frågor som kan kräva en gemensam insats, och b) förenkling, harmonisering och datorisering av tullförfaranden, med beaktande av det arbete som utförts internationella organisationer i detta avseende. 2. a) b) Tullsamarbetet skall omfatta följande: Utbyte av vetenskapliga-, tekniska- och fackdata som hänför sig till tullagstiftning. Utbyte av uppgifter rörande åtgärder som vidtas i samarbete med tredje land vad gäller tekniskt bistånd i syfte att förbättra dessa åtgärder. ^ AVDELNING III ÖMSESIDIGT BISTÅND Artikel 4 Biståndets räckvidd 1. a) b) 2. 3. a) b) c) De avtalsslutande partema skall i enlighet med bestämmelserna i detta avtal bistå varandra i syfte att säkerställa att tullagstiftning tillämpas på rätt sätt, särskilt genom att förhindra, upptäcka och undersöka transaktioner som strider mot denna lagstiftning, genom att på begäran tillhandahålla upplysningar som skall användas vid förvaltning och upprätthållande av tullagstiftningen. Bistånd i tullfrågor i enlighet med detta avtal skall inte påverka tillämpningen av reglerna om ömsesidigt bistånd i straffrättsliga frågor. Det skall heller inte omfatta upplysningar som erhållits enligt befogenheter som utövas på begäran av en rättslig myndighet såvida denna inte lämnat sitt samtycke. Biståndet skall även omfatta utbyte av upplysningar och erfarenheter vad gäller användning av utrustning för avspärrning och detektorer, tekniker för att tillse att lagstiftningen efterlevs som kan vara användbara för att förhindra överträdelser av tullagstiftningen och särskilt alla tekniska hjälpmedel som befunnits vara användbara för att förhindra överträdelser, och iakttagelser och rön till följd av tillämpningen av nya tekniker för att tillse att tullagstiftningen efterlevs. O Artikel 5 Bistånd på begäran 1. 2. 3. a) b) c) d) På begäran av den ansökande tullmyndigheten skall den tillfrågade tullmyndigheten förse denna med alla relevanta uppgifter som gör det möjligt för den ansökande myndigheten att tillämpa tullagstiftningen på rätt sätt, inbegripet upplysningar rörande konstaterade eller planerade transaktioner som strider eller skulle kunna strida mot tullagstiftningen. På begäran av den ansökande tullmyndigheten skall den tillfrågade tullmyndigheten meddela denna om varor som utförts från en av den avtalsslutande parternas territorium vederbörligen införts till den andra avtalsslutande partens territorium och, om så är lämpligt, med angivande av vilket tullförfarande som tillämpats på varorna. På begäran av den ansökande tullmyndigheten skall den tillfrågade tullmyndigheten vidta nödvändiga åtgärder för att tillse att övervakning sker av följande: Fysiska och juridiska personer som det finns rimliga skäl att anta bryter mot eller har brutit mot tullagstiftningen. Platser där varor lagras på ett sätt som ger anledning till misstanke om att de är avsedda för leveranser i strid mot tullagstiftningen. Vamrörelser som enligt upplysning möjhgen utgör transaktioner i strid mot tullagstiftningen. Transportsätt som det finns rimliga skäl att anta har använts eller skulle kunna användas för att genomföra transaktioner i strid mot tullagstiftningen. Artikel 6 Spontant bistånd De avtalsslutande partema skall i enlighet med sin egen lagstiftning, sina egna regler och andra rättsliga instrument bistå varandra om det anser detta vara nödvändigt för'en korrekt tillämpning av tullagstiftningen, särskilt då de erhåller upplysningar avseende a) transaktioner som genomförts i strid mot eller förefaller strida mot tullagstiftningen och som kan vara av intresse för den andra avtalsslutande parten, \\ b) c) nya sätt och metoder som används för att genomföra sådana transaktioner, och fall där det är känt att varor omfattas av transaktioner i strid mot tullagstiftningen. Artikel 7 På begäran av den ansökande tullmyndigheten skall den tillfrågade tullmyndigheten i enlighet med sin egen lagstiftning vidta nödvändiga åtgärder för att översända alla dokument, och meddela alla beslut, som faller inom ramen för detta avtal till sådan adressat som är bosatt eller etablerad på dess territorium. I dessa fall är artikel 8. 3 tillämplig. Artikel 8 Biståndsansökningarnas form och innehåll 1. 2. 3. 4. Ansökningar i enlighet med detta avtal skall lämnas skriftligen. Dokument som är nödvändiga för att genomföra ansökan skall bifogas ansökan. Muntliga ansökningar kan godtas i brådskande fall med de måste omedelbart bekräftas skriftligen. Ansökningar i enlighet med punkt 1 i denna artikel skall innehålla följande uppgifter: a) b) c) d) e) f) Ansökande tullmyndighet. Begärd åtgärd. Ansökningens syfte och orsak. De lagar, regler och andra rättsliga instrument som berörs. Så exakt och omfattande angivelse som möjligt av vilka fysiska och juridiska personer som undersökningen avser. En sammanfattning av relevanta fakta och de undersökningar som redan genomförts, med undantag för de fall som avses i artikel 7. Ansökningarna skall vara på ett av den ansökande tullmyndighetens officiella språk eller på ett språk som är godtagbart för denna myndighet. Om ansökan inte uppfyller de formella kraven kan rättelse eller komplettering begäras. Detta berör emellertid inte eventuella försiktighetsåtgärder. \i Artikel 9 Genomförande av ansökningar 1. 2. 3. 4. 1. 2. I syfte att efterkomma en begäran om bistånd skall den tillfrågade tullmyndigheten eller andra administrativa avdelningar i de fall den inte kan agera själv, inom ramen för sina befogenheter och tillgängliga resurser, tillhandahålla de upplysningar den redan innehar, genomföra lämpliga undersökningar eller tillse att undersökningar genomförs. Begäran om bistånd skall genomföras i överenstämmelse med den tillfrågade avtalsspartens lagar, regler och andra rättsliga instrument. Bemyndigade tjänstemän från en av de avtalsslutande partema kan med den andra berörda avtalsslutande parten samtycke och enligt de villkor som denna anger från den tillfrågade tullmyndigheten, eller annan myndighet som den tillfrågade tullmyndigheten ansvarar för, erhålla de upplysningar rörande transaktioner i strid mot tullagstiftningen som den ansökande tullmyndigheten behöver för tillämpningen av detta avtal. Tjänstemän från en av de avtalsslutande partema kan med den andra avtalsslutande partens samtycke och enligt de villkor som denne anger närvara vid undersökningar som genomförs på den senares territorium. Artikel 10 På vilket sätt upplysningar skall meddelas Den tillfrågade tullmyndigheten skall meddela undersökningsresultaten till den ansökande tullmyndigheten genom dokument, bestyrkta kopior av dokument, rapporter eller liknande. De dokument som anges i punkt 1 kan ersättas av upplysningar i alla datoriserade former för samma ändamål. i3 Artikel 11 Undantag från skyldigheten att ge bistånd 1. De avtalsslutande partema kan helt eller delvis avslå en begäran bistånd enligt detta avtal om sådant bistånd a) b) c) d) skulle kunna inverka på Koreas eller en av Europeiska gemenskapens medlemsstaters suveränitet, skulle kunna inverka på den allmänna ordningen, säkerheten eller andra väsentliga intressen, särskilt vad gäller de fall som avses i artikel 12. 2, omfattar valuta- eller skattelagstiftning utanför tullagstiftningen, eller bryter mot industriell, kommersiell eller yrkesmässig tystnadsplikt. Om den ansökande tullmyndigheten begär bistånd i ett fall där den själv inte hade kunnat ge bistånd på begäran av den andra avtalsslutande partens tullmyndighet skall den omnämna detta i sin ansökan. Den tillfrågade tullmyndigheten har därefter rätt att ta ställning till hur begäran skall behandlas. Innan den tillfrågade myndigheten avslår en begäran om bistånd skall den överväga om sådant bistånd kan tillhandahållas enligt de villkor och krav som den bedömer vara nödvändiga. Om den ansökande tullmyndigheten godtar bistånd enligt dessa villkor eller krav skall den uppfylla dessa. Om en begäran om bistånd avslås skall den ansökande tullmyndigheten omedelbart underrättas om skälen till detta. Artikel 12 Utbyte av upplysningar och sekretess Alla upplysningar som lämnas i enlighet med detta avtal, oavsett form, är konfidentiella eller begränsade beroende på de regler som är tillämpliga hos varje avtalsslutande part. De skall vara belagda med sekretess och omfattas av det skydd som gäller för motsvarande upplysningar enligt tillämplig lagstiftning hos den avtalsslutande part som mottar upplysningarna och enligt motsvarande bestämmelser som är tillämpliga på gemenskapsinstitutionerna. 2. 3. 4. 1. ^ 2. 3. 4. 5. Personuppgifter kan endast utväxlas om den mottagande parten kan garantera en skyddsnivå för dessa uppgifter som minst motsvarar den som är tillämplig i fallet i fråga hos den avtalsslutande part som lämnar uppgifterna. Mottagna upplysningar skall endast användas för tillämpningen av detta avtal. Då en av de avtalsslutande partema begär att använda sådana upplysningar för andra ändamål skall den begära skriftligt förhandsgodkännande av den tullmyndighet som lämnat upplysningarna. Dessa upplysningar skall därefter omfattas av eventuella begränsningar som denna myndighet anger. Punkt 3 skall inte hindra att upplysningar används i sådana rättsliga eller administrativa förfaranden som inleds till följd av att brott mot tullagstiftningen. Den behöriga myndighet som lämnat upplysningarna skall underrättas om sådan användning. De avtalsslutande partema kan i sin bevisning, rapporter och vittnesmål och rättssaker som behandlas i domstol som bevis använda mottagna upplysningar och dokument som konsulterats i enlighet med bestämmelserna i avtalet. Artikel 13 Experter och vittnen En officiell eller tillfrågad tullmyndighet kan bemyndigas att för bemyndigandet vittna i rättsliga eller administrativa förfaranden rörande frågor som omfattas av detta avtal inom den andra avtalsslutande partens jurisdiktion och som bevisning framlägga de föremål, dokument eller bestyrkta kopior som är nödvändiga för förfarandet eller rättssaken. En begäran om att lämna vittnesmål måste innehålla upplysningar om vilka frågor och i vilken egenskap tjänstemannen skall höras. inom ramen Artikel 14 Kostnader De avtalsslutande partema skall avstå från alla krav på ersättning av kostnader till följd av detta avtal, med undantag för kostnader för experter, vittnen, tolkar och översättare som inte är offentligt anställda. tb AVDELNING IV SLUTBESTÄMMELSER Artikel 15 Gemensamma tullsamarbetskommittén 1. 2. En gemensam tuUsamarbetskommitté skall inrättas och den skall utgöras av företrädare för Korea och Europeiska gemenskapen. Den skall sammanträda växelvis i Seoul och Bryssel enligt ömsesidig överenskommelse och datum och dagordning skall fastställas genom ömsesidig överenskommelse. Den gemensamma tullsamarbetskommittén skall tillse att avtalet fungerar väl och undersöka frågor i samband med avtalets tillämpning. Med hänsyn till uppfyllandet av dess skyldigheter skall den ha följande huvuduppgifter: a) b) c) Undersöka om tullsamarbetet framskrider i enlighet med detta avtal och fastställa nya områden och särskilda sektorer för ytterligare tullsamarbete. Utbyta synpunkter om alla frågor rörande tullsamarbete som är av gemensamt intresse, inbegripet framtida åtgärder och medel till dessa. Generellt rekommendera lösningar som syftar till att bidra till att målen i detta avtal uppfylls. 3. Den gemensamma tullsamarbetskommittén skall anta sin egen arbetsordning. Artikel 16 Genomförande 1. Den koreanska tullförvaltningen å ena sidan, och behöriga tjänster vid Europeiska gemenskapemas kommission å den andra sidan, eller när så är lämpligt tullmyndigheterna i Europeiska gemenskapens medlemsstater, skall ansvara för förvaltningen av detta avtal. De skall besluta om alla praktika åtgärder och arrangemang som är nödvändiga för avtalets tillämpning och detta med beaktande av bestämmelser inom området dataskydd. IG 2. De avtalsslutande partema skall samråda och hålla varandra underrättade om närmare genomförandebestämmelser som antas i enlighet med detta avtal. Artikel 17 Översyn och ändring De avtalsslutande partema kan när som helst genom ömsesidig överenskommelse se över eller ändra avtalet. Artikel 18 Territoriell tillämpning Detta avtal skall tillämpas dels på Koreas tullområde, dels på de territorier där Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen tillämpas och enligt de villkor som anges i detta fördrag. Artikel 19 Ikraftträdande och varaktighet 1. 2. Detta avtal skall träda i kraft den första dagen i den månad som följer efter den dag då partema anmält till varandra att de nödvändiga förfarandena slutförts. Detta avtal skall gälla i fem år. Det skall förlängas årligen genom tyst överenskommelse, med förbehåll för partemas rätt att säga upp avtalet genom en skriftlig anmälan sex månader före den sista giltighetsdagen. Artikel 20 Giltiga språk Detta avtal är upprättat i två exemplar på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, koreanska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska språken, vilka samtliga är lika giltiga. • T- TILL BEVIS HÄRPÅ har de undertecknande befullmäktigade ombuden undertecknat detta avtal. Som skedde i två exemplar i. den. På Republiken Koreas vägnar På Europeiska gemenskapens vägnar \r ISSN 1024-4506 KOM(96) 461 slutlig DOKUMENT SV 11 Katalognummer : CB-CO-96-472-SV-C ISBN 92-78-09075-1 Byrån f Or Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg l°l


title: 387 R 2241 : Council regulation(EEC) No 2241/87 of 23 July 1987 establishing certain control measures for fishing activities(OJ No L 207, 29.7.1987, p. 1).,387 R 2241 : Neuvoston asetus (ETY) N:o 2241/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tietyistä kalastustoiminnan valvontatoimenpiteistä(EYVL N:o L 207, 29.7.1987, s. 1)(EP. 04/NIDE 03, s. 32).,387 R 2241 : Reglamento (CEE) N̊ 2241/87 del Consejo de 23 de julio de 1987 por el que se establecen ciertas medidas de control respecto a las actividades pesqueras(DO n̊ L 207 de 29.7.1987, p. 1).,387 R 2241 : Regolamento (CEE) n. 2241/87 del Consiglio del 23 luglio 1987 che istituisce alcune misure di controllo delle attività di pesca(GU n. L 207 del 29.7.1987, pag. 1).,387 R 2241 : Regulamento (CEE) N̊ 2241/87 do Consehlo de 23 de Julho de 1987 que estabelece certas medidas de controlo em releção às actividades piscatórias(JO n̊ L 207 de 29.7.1987,p. 1).,387 R 2241 : Rådets forordning (EØF) nr. 2241/87 af 23. juli 1987 om fastsættelse af visse foranstaltninger til kontrol af fiskeri(EFT nr. L 207 af 29.7.1987,s. 1).,387 R 2241 : Rådets förordning (EEG) nr 2241/87 av den 23 juli 1987 om fastställande av vissa åtgärder för kontroll av fisket(EGT nr L 207, 29.7.1987, s. 1)(SU 4/VOL. 3, s. 32).,387 R 2241 : Règlement (CEE) n̊ 2241/87 du Conseil du 23 juillet 1987 établissant certaines mesures de contrôle à l'égard des activités de pêche(JO n̊ L 207 du 29.7.1987, p. 1).,387 R 2241 : Verordening (EEG) Nr. 2241/87 van de Raad van 23 juli 1987 houdende vaststelling van bepaalde maatregelen voor controle op de visserijactiviteiten(PB nr. L 207 van 29.7.1987, blz. 1).,387 R 2241 : Verordnung (EWG) Nr. 2241/87 des Rates vom 23. Juli 1987 zur Festlegung bestimmter Maßnahmen zur Kontrolle der Fischereitätigkeit(ABl.Nr. L 207 vom 29.7.1987, S. 1).,387 R 2241 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 2241/87 του συμβουλίου της 23ης Ιουλίου 1987 για τη θέσπιση ορισμένων μέτρων ελέγχου για τις αλιευτικές δραστηριότητες(Ε.Ε. αριθ. L 207 της 29.7.1987, σ. 1).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
fishing controls
fishing industry
fishing vessel


title: EC Food Security and Food Aid Programme.

eurovoc_concepts:
EU programme
financial aid
food aid
rural development