title: VERORDENING (EG) Nr. 1748/96 VAN DE COMMISSIE van 9 september 1996 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1383/96 inzake een openbare inschrijving voor de restitutie of de belasting bij uitvoer van zachte tarwe naar Ceuta, Melilla en sommige ACS-Staten

eurovoc_concepts:
ACP countries
Ceuta and Melilla
award of contract
common wheat
export refund
export tax


title: Luonnos neuvoston päätökseksi Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 91/116/ETY muuttamisesta

eurovoc_concepts:
EU statistics
advisory committee (EU)
scientific research
socioeconomic conditions

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 09. 09. 1996 KOM(96) 439 lopull. 96/0223 (CNS) Luonnos NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 91/116/ETY muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Ehdotetut muutokset Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa- antavan komitean perustamisesta tehtyyn neuvoston päätökseen 91/116/ETY neuvoa-antava Neuvoston päätöksellä 91/116/ETY on perustettu Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevä koostuu jäsenvaltioiden tieteen, talouden ja sosiaalialan edustajista ja komitean pääasiallisena tehtävänä on avustaa neuvostoa ja komissiota yhteisön tilastotietopolitiikan tavoitteiden koordinoinnissa. komitea. Tämä neuvoa-antava komitea Edellä mainitun Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 91/116/ETY 4 artiklassa täsmennetään komitean muodostavien jäsenten lukumäärä mainitsemalla edustettavien jäsenvaltioiden edustajien lukumäärä. Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen vuoksi on tarpeen poistaa ristiriitainen viittaus jäsenvaltioiden kansallisten tilastolaitosten johtajien tai pääjohtajien lukumäärään (12) jäsenvaltiota kohti, ja neuvoston nimeämien edustajien, joita on kaksi kutakin lukumäärään (24). Jotta neuvoston päätös saataisiin tulevien uusien jäsenvaltioiden liittyessä ei tarvitsisi ehdottaa uusia muutoksia komitean jäsenten lukumäärään, ehdotetaan että 4 artiklan viittaus jäsenten täsmällisestä lukumäärästä poistetaan. joustavammaksi jotta ja NEUVOSTON PAATOS. 199. Euroopan talous-ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 91/116/ETY muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Norjan kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisasiakirjan' ja erityisesti sen 169 artiklan, ottaa huomioon komission laatiman luonnoksen päätökseksi, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon, :<„. •SekäJcatsqo,jettä^;. ,,. ,. ?. w. , r talous- komitean Euroopan perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 91/116/ETY2 4 artiklassa säädetään siitä, kuinka monta jäsentä komiteaan kuuluu, ja neuvoa-antavan sosiaalitilastoja käsittelevän ja Itävallan, Suomen ja Ruotsin jäsenmäärää, liittymisen vuoksi on tarpeen muuttaa komitean ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: Ainoa artikla Korvataan Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 91/116/ETY 4 artikla seuraavasti: "Komiteaan kuuluu: neljä tilastotietopolitiikasta, raha-, rahoitus-ja maksutasetilastokomitean puheenjohtaja, komissiota edustavaa jäsentä, vastattava yhden joista on 1 2 E Y V L N : oC 241, 29. 8. 1994, s. 3 EYVLNro L 59, 6. 3. 1991, s. 21 Z jäsenvaltioiden kansallisten tilastolaitosten johtajat tai pääjohtajat, jokaisesta jäsenvaltiosta kaksi jäsentä, jotka neuvosto nimeää komissiota kuultuaan talouden, sosiaalialan ja tieteen eri alojen edustajien keskuudesta. Näiden toimitettava jossa mainitaan neljä ehdokasta. Neuvoston on neuvostolle varmistettava talouden, sosiaalialan ja tieteen eri alojen riittävä edustus. jäsenten nimeämistä varten kunkin jäsenvaltion on luettelo, Tehty Brysseliss? Neuvoston puolesta Puheenjohtaja V RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMEN NIMI Ehdotetut muutokset Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean perustamisesta tehtyyn neuvoston päätökseen 91/116/ETY 2. TALOUSARVION KOHDAT AO-2510 3. OIKEUDELLINEN PERUSTE Neuvoston päätös N:o 91/116/ETY, tehty 25 päivänä helmikuuta 1991 4. TOIMEN KUVAUS 4. 1. Toimen yleiset tavoitteet Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisen vuoksi on tarpeen poistaa vanhentunut viittaus jäsenvaltioiden kansallisten tai pääjohtajien lukumäärään (12) ja neuvoston nimeämien edustajien, joita on kaksi kutakin jäsenvaltiota kohti, lukumäärään (24). tilastolaitosten johtajien 4. 2. Toimen kestoja sen uusimista tai jatkamista koskevat säännöt Määrittelemätön 5. MENOJEN/TULOJEN LUOKITTELU 5. 1. Ei-pakolliset menot 5. 2. Jaksotetut määrärahat 5. 3. Arvioitujen tulojen tyyppi : lii ole 6. MENOJEN TYYPPI Muu* Matkakulujen ja päivärahojen korvaukset. 7. RAHOITUKSELLINEN VAIKUTUS Katso kohta 10. 8. PETOKSIA EHKÄISEVÄT TOIMENPITEET 9. KUSTANNUS/TEHOKKUUS -ANALYYSIN OSATEKIJÄT Tarve integroida uudet jäsenvaltiot. 10. HALLINNOLLISET KULUT (TALOUSARVION A-OSA PÄÄLUOKKA III) Tarvittavien hallinnollisten varojen tehokas hankinta riippuu komission vuotuisesta liittyvästä päätöksestä ja erityisesti budjettivallan käyttäjän varojen myöntämiseen myöntämistä henkilöstöjä lisämäärärahoista. 10. 1. Vaikutus henkilöstön määrään: ei ole 10. 2. Lisähenkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus: ei ole 10. 3 Vaikutus muihin käyttömenoihin. Talousarvion kohta Summat 1996 Laskentatapa AUOIU ecua 5 0 00 Ylimääräiset kulut (arvio) Täysistunto (6 uutta jäsentä) - Ala-komiteat 8 kokousta vuodessa (3 uutta jäsentä) 5 000. Puheenjohtajisto 3 kokousta vuodessa (2 uutta jäsentä) Yhteensä 30 000 Vuotuiset kokonaiskulut ovat 104 000 ecua. Ne katetaan nykyisistä varoista. c ISSN 1024-4492 KOM(96) 439 lopullinen ASIAKIRJAT FI 17 01 10 05 Luettelonumero : CB-CO-96-445-FI-C ISBN 92-78-08654-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1754/96 av den 9 september 1996 om upphörande av fiske av torsk med fartyg under flagg från Portugal

eurovoc_concepts:
Portugal
fishing controls
fishing rights
ship's flag

formats: html pdfa1b print


title: RELAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO E AL PARLAMENTO EUROPEO concernente l'esecuzione dei prestiti concessi dalla BEI per il finanziamento di progetti di reciproco interesse nei paesi dell'America Latina e dell'Asia coi quali la Comunità ha concluso accordi di cooperazione (1995-1996)

eurovoc_concepts:
Asia
EIB loan
Latin America
cooperation policy
use of aid

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, ()<). ()*) I<)% 0 > M ( %) -129 ilei" RELAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO E AL PARLAMENTO EUROPEO concernente l'esecuzione dei prestiti concessi dalla BEI per il fìnanziamento di progetti di reciproco interesse nei paesi dell'America Latina e dell'Asia coi quali la Comunità ha concluso accordi di cooperazione (1995-1996) SOMMARIO 1. Introduzione 2. Quadro giuridico 3. Inquadramento della missione relativa all'America Latina ed all'Asia nel contesto delle attività affidate alla Banca all'esterno della Comunità 4. Bilancio del terzo anno di attività 5. Osservazioni generali sulle operazioni finanziate e valutazione dell'esecuzione del mandato relativo all'America Latina e all'Asia da parte della BEI Allegato 1 America Latina ed Asia: elenco dei paesi che hanno concluso accordi di cooperazione con la Comunità e accordi quadro con la BEI Allegato 2 Tabella ricapitolativa degli interventi della BEI in Asia ed America Latina nel triennio del mandato (23. 2. 1993 - 22. 2. 1996) Allegato 3 Tabella ricapitolativa della ripartizione degli impegni per settori e per zone geografiche Allegato 4 Tabella ricapitolativa delle differenti fonti di finanziamento per i progetti finanziati dalla BEI 1. Introduzione La presente relazione annuale sulle attività della BEI in taluni paesi dell'America Latina e dell'Asia, redatta nel quadro della decisione n° 93/115/CEE del Consiglio del 15 febbraio 1993 (GU L 45 del 23. 2. 93), concerne il terzo ed ultimo anno d'attuazione di tale nuovo mandato conferito alla BEI e si riferisce al periodo compreso fra il 23. 2. 1995 ed il 22. 2. 1996. La relazione relativa al secondo anno d'attuazione è stata trasmessa al Consiglio ed al Parlamento europeo nell'ottobre 1995 (si veda il documento COM (95) 507 dei*, del 30. 10. 1995). Oltre a descrivere le operazioni intraprese nel corso del terzo anno di attività la presente relazione traccia un bilancio dell'esperienza acquisita fin dall'inizio dell'attività in questione. Detto bilancio riguarda un importo totale di 750 Mio di ECU (contro 500 Mio di ECU per il 1993 ed il 1994), ripartiti fra 21 progetti (contro 13 nel 1993/94) e 13 paesi diversi (contro 10 nel 1993/94). 2. Quadro giuridico Il quadro giuridico e istituzionale del mandato conferito alla Banca per quanto riguarda l'America Latina e l'Asia è definito dalle decisioni e dai documenti seguenti: - Decisione del Consiglio delle Comunità del 19 maggio 1992 che invita la Banca ad intervenire nei paesi dell'America Latina e dell'Asia che hanno concluso accordi di cooperazione con la Comunità. Tale proposta riguarda un periodo di tre anni e prevede lo stanziamento di 250 Mio di ECU all'anno. Essa precisa che i prestiti sono destinati a progetti di reciproco interesse rispondenti ai criteri d'uso della Banca. - Decisione del Consiglio delle Comunità del 15 febbraio 1993 (Decisione n° 93/115/CEE, GU del 23. 2. 1993) che concede la garanzia della Comunità alle operazioni finanziate nel contesto suddetto. - Decisione del Consiglio dei Governatori della BEI del 22 febbraio 1993 che autorizza la Banca ad intraprendere l'attività in questione a concorrenza di un importo complessivo annuo di 250 Mio di ECU per un periodo di tre anni ed a condizione che i prestiti accordati siano garantiti integralmente dalla Comunità. - Contratto di garanzia fra la Comunità e la BEI firmato in data 4 e 17 novembre 1993. Tale documento si riferisce ai testi di cui sopra e precisa che la garanzia in questione si applica per un periodo triennale che termina il 23 febbraio 1996. I paesi che soddisfano tale criterio sono 30 (17 in America latina e 13 in Asia) e sono elencati nell'allegato 1. Successivamente alla decisione del Consiglio del 19. 5. 1992 è stato firmato un accordo di cooperazione supplementare col Vietnam. 3 In aggiunta ai testi suddetti, i quali costituiscono la base giuridica del mandato affidatole, la Banca conclude coi paesi in cui opera "Accordi quadro", conformemente alla politica seguita per altre zone geografiche, allo scopo di definire il quadro giuridico, fiscale e finanziario dei propri interventi nei singoli paesi 3 Inquadramento della missione relativa all'America Latina e all'Asia nel contesto delle attività affidate alla Banca all'esterno della Comunità La missione della Banca relativa all'America Latina e all'Asia comporta responsabilità particolari di sostegno alla politica di cooperazione della Comunità. I legami di lunga data esistenti tra l'Unione europea ed i paesi interessati si sono tradotti in una politica di cooperazione comunitaria che, attuata in taluni paesi fin dal 1976, è stata estesa nel corso degli anni fino alle decisioni del 1992 e 1993 concernenti gli interventi della Banca stessa. L'interesse dei paesi in questione (i paesi ALA e quelli dell'Unione europea) nonché delle imprese e degli agenti economici per gli interventi della Banca in Asia ed America Latina ha continuato a rafforzarsi nel corso del terzo anno d'attività. L'esperienza acquisita conferma sempre più il ruolo complementare che la Banca può svolgere in tali regioni, ed anche la comunità finanziaria internazionale continua a considerate gli interventi della BEI come utili complementi alle proprie iniziative. Alla fine dei tre anni del suo primo mandato la Banca ha potuto quindi consolidare la propria posizione di prestatrice di fondi nei paesi ALA. Questi aspetti sono trattati in termini concreti più avanti, al punto 5. 4. Bilancio del terzo anno di attività Nel corso del terzo anno d'attività, conclusosi il 22 febbraio 1996, il consiglio d'amministrazione della Banca ha approvato le sette operazioni indicate più sotto per un totale di 250 Mio di ECU. E' stata inoltre realizzata un'operazione dell'importo di 12 Mio di ECU nell'ambito dell'autorizzazione globale di 20 Mio di ECU relativa al primo anno d'attività. Nell'allegato 2 figura una tabella ricapitolativa che fornisce maggiori dettagli sulle operazioni approvate e firmate fino al termine del terzo anno d'attività. Paese Settore Importo impegnato (in Mio di ECU) Interesse reciproco America Latina Argentina trattamento delle 70 progetto euro-argentino che gestisce una acque di scarico concessione di servizio pubblico con l'intervento di società per la fornitura di servizi pubblici di tre paesi dell'UE; garanzia di un consorzio di banche commerciali dell'UE; miglioramento dell'ambiente; trattamento dei rifiuti 6 mutuante euro-argentino; cofinanziamento di un'istituzione finanziaria UE per l'aiuto allo sviluppo; miglioramento dell'ambiente; trasferimento di tecnologie europee; Colombia trasporti 38 concessione accordata ad un consorzio diretto da imprese dell'UE; contributo alla cooperazione ed integrazione regionale (obiettivi dichiarati dell'accordo di cooperazione tra UE e Patto andino); Paraguay trattamento delle 17 miglioramento dell'ambiente; elaborazione acque di scarico del progetto compiuta da un consulente europeo; - Asia Cina energia Pakistan energia 55 24 tutela dell'ambiente; partecipazione di consulenti europei alla preparazione del progetto; cofinanziamento di un'impresa pubblica europea; trasferimento di tecnologie europee; partecipazione di consulenti europei; amplissima partecipazione di società europee d'ingegneria civile; (Pakistan ) (energia) (12) (impresa comune con una società europea; miglioramento dell'ambiente; preparazione effettuata da consulenti europei); Tailandia trasporto di gas naturale 18 miglioramento dell'ambiente grazie all'impiego del gas in sostituzione dei prodotti petroliferi; contributo ad un settore/progetto con forte partecipazione europea nel campo della prospezione e dello sfruttamento di giacimenti di gas. 22 Mio di ECU del prestito "Indonesia - Trasporto di gas", approvato il 31. 1. 1995 dal consiglio d'amministrazione della Banca, sono contabilizzati a carico del terzo anno (si veda il rapporto semestrale della Commissione al Consiglio ed al Parlamento europeo che copre il periodo 23. 2 - 22. 8. 1995, COM (96) 72 dcf. ). Questo progetto privato pachistano rientra nell'ambito dell'autorizzazione globale concessa nel corso del primo anno. b 5. Osservazioni generali sulle operazioni finanziate e valutazione dell'esecuzione del mandato relativo all'America Latina e all'Asia da parte della BEI 5. 1 Come già era avvenuto l'anno precedente, anche nel terzo anno la domanda ha superato notevolmente la disponibilità di fondi cosicché, come nei primi due anni d'attività, è stato possibile impegnare l'importo di 250 Mio di ECU corrispondente al tetto annuale. Vista l'elevata capacità d'assorbimento dei paesi interessati si sono potuti impegnare tutti i 750 Mio di ECU previsti dal mandato ( si veda l'allegato 2). 5. 2 Conformemente al mandato conferito alla Banca i progetti finanziati presentavano interesse sia per i paesi ALA, sia per l'Unione europea. In ossequio a questa nozione specifica di reciproco interesse le operazioni effettuate nel terzo anno d'attività rispondevano, come l'anno precedente, ad uno o più dei seguenti criteri: integrazione regionale, miglioramento dell'ambiente, trasferimento di tecnologie europee, costituzione d'imprese comuni tra imprenditori europei e locali, concessione a privati dell'esecuzione e della gestione d'investimenti a carattere di servizio pubblico ovvero elaborazione dei progetti da parte di consulenti europei (si veda più avanti al punto 4). 5. 3 Di particolare interesse è il forte aumento del numero dei progetti cui partecipano operatori privati europei: nel corso del terzo anno la percentuale dei progetti privati approvati dalla Banca è salita fino al 50% (1994: 42%; 1993: 20%). Tale quota potrebbe risultare ancora superiore qualora si considerassero i progetti già proposti che potrebbero venir presentati nel quadro del nuovo mandato. Tale evoluzione è importante e colloca il mandato ALA in un contesto particolare, giacché effettivamente sta a dimostrare che: • grazie a finanziamenti di questo tipo la BEI può coadiuvare le imprese europee nei loro investimenti nei paesi cosiddetti emergenti, che costituiscono la maggioranza dei paesi ALA e rappresentano per le imprese in questione mercati con considerevoli possibilità di sviluppo; • gli interventi di questo tipo risultano particolarmente apprezzati dalle imprese suddette in quanto, pur mantenendosi nell'ambito del mercato, si prestano particolarmente al finanziamento dei progetti di servizi pubblici privatizzati (energia, telecomunicazioni, forniture d'acqua ecc. ), che stanno conoscendo un rapido sviluppo nelle regioni in questione e rappresentano un campo in cui le imprese europee sono molto attive. 5 4 L'entità media delle operazioni finanziate è scesa ulteriormente, passando a 33 Mio di ECU dai 36 Mio di ECU del secondo anno. L'entità media di tutte le operazioni il cui finanziamento è stato approvato nel corso del triennio del primo mandato ALA è di 36 le operazioni finanziate nell'ambito Mio di ECU se s'includono nel conto dell'autorizzazione globale di 20 Mio di ECU, e di 38 Mio di ECU se non si tiene conto di tali prestiti. Tale ordine di grandezza dei prestiti ha consentito una soddisfacente ripartizione geografica del massimale complessivo di 750 Mio di ECU, garantendo nel contempo il rispetto dell'obiettivo della Banca di contenere entro livelli ragionevoli il costo delle operazioni. 5. 5 Nel terzo anno la ripartizione settoriale degli impegni presenta una concentrazione sui settori dell'energia e dell'ambiente. Essa risulta dunque in accordo con gli obiettivi degli accordi di cooperazione firmati tra i paesi ALA e l'Unione europea, che danno spesso risalto all'importanza specifica della cooperazione nei settori dell'energia e della tutela dell'ambiente. : Ili anno (II anno) Energia 48% (24%) Trasporti 15% (21%) Telecomunicazioni (30%) Ambiente 37% (16%) Industria (9%) La ripartizione per settori della totalità degli impegni sottoscritti nell'ambito del primo mandato ALA per complessivi 750 Mio di ECU figura all'allegato 3. 5. 6 Per quanto riguarda la ripartizione geografica la Banca ha continuato a fare quanto poteva per mantenere un'equa ripartizione fra le due regioni interessate oltre che fra i diversi paesi. La ripartizione geografica fra le due regioni è variata solo di poco nell'ultimo anno del mandato, con il 52% all'America Latina (contro il 57% dell'anno precedente) e il 48% all'Asia (contro il 43%); tre delle sette operazioni varate nel terzo anno riguardano paesi che non avevano usufruito di prestiti della Banca (Cina, Colombia e Paraguay) nel corso degli anni precedenti. Gli interventi si sono concentrati su un numero limitato di paesi , privilegiando quelli per i quali il tipo di finanziamento proposto risulta il più adatto alle esigenze dei mutuanti. Una certa priorità è stata inoltre accordata alle regioni ed ai paesi che stanno procedendo a rafforzare i propri legami con la Comunità (MERCOSUR, Cile, ASEAN, Asia meridionale, ecc. ). Intervento medio calcolato eseludendo i due progetti finanziati nell'ambito dell'autorizzazione globale dr 20 Mio di ECU, che riguarda principalmente progetti d'investimento di piccola e media portata. 13 paesi nel triennio, su 30 teoricamente aventi diritto (si vedano gli allegati 2 e 3). Il Messico rappresenta un'eccezione: per questo paese, infatti, l'autorizzazione di finanziamento già concessa dal Consiglio d'amministrazione per un progetto precedentemente individuato è stata annullata a causa della decisione del governo messicano di non dar seguito al progetto in questione. 7 La ripartizione geografica della totalità degli impegni sottoscritti nell'ambito del primo mandato ALA per complessivi 750 Mio di ECU figura all'allegato 3. 5 7 La coopcrazione con le istituzioni finanziarie multilaterali e bilaterali nei paesi ALA continua ad essere eccellente. Delle sette operazioni varate nel terzo anno quattro sono cofinanziate con una o due istituzioni multilaterali (Banca asiatica di sviluppo, Banca mondiale) oppure con un'istituzione finanziaria bilaterale (si veda l'allegato 2). Le attività della Banca e quelle delle altre istituzioni multilaterali risultano complementari ai fini dei progetti (progetti pubblici, ma anche progetti privati ai quali tali organismi partecipano sempre più spesso). Dette inoltre una preziosa fonte istituzioni rappresentano d'informazioni per quanto concerne gli studi generali, geografici e settoriali. Una tabella che ricapitola la partecipazione delle diverse fonti di finanziamento ai progetti finanziati anche dalla BEI figura all'allegato 4. 5. 8 La cooperazione della Banca con il settore bancario europeo si è consolidata sia nel campo della concessione di garanzie sia in quello dei cofinanziamenti diretti. L'attività della BEI risulta complementare a quella delle banche commerciali europee in quanto queste ultime raramente dispongono di risorse dello stesso tipo di quelle della BEI, in particolare per quanto riguarda durata e periodo di grazia. La combinazione di strumenti finanziari complementari rappresenta un'interessante possibilità aggiuntiva. 5. 9 Nel corso di questo terzo anno la BEI ha concluso con sei paesi (Bolivia, Cina, Colombia, Messico, Indonesia ed Uruguay) nuovi accordi quadro che pongono le basi giuridiche generali necessarie all'attuazione di progetti pubblici e privati. Un elenco completo dei 16 accordi quadro firmati nel corso del triennio figura all'allegato 1. AMERICA LATINA ED ASIA Allegato 1 1) Elenco dei paesi che avevano concluso un accordo di cooperazionecon la Comunità europea quando il mandato ALA è stato conferito alla BEI. Nel frattempo è stato firmato un accordo anche con il Vietnam. ASIA AMERICA LATINA Gruppo ASEAN (Brunei, Indonesia, Malaysia, Filippine, Singapore e Tailandia) Bangladesh Cina India Macao Mongolia Pakistan Sri Lanka Gruppo andino (Bolivia, Colombia, Ecuador, Perù e Venezuela) Paesi dell'America centrale (Costa Rica, Guatemala, Honduras, Nicaragua, Panama, El Salvador) Argentina Brasile Cile Messico Paraguay Uruguay 2) Elenco dei paesi che hanno concluso un accordo quadro con la BEI (situazione al 22 febbraio 1996) ASIA Cina India Indonesia Pakistan Filippine Tailandia 6. 12. 95 17/25. 11. 93 2006. 95 25/28,02. 94 15. 09. 94 10/17. 01. 94 AMERICA LATINA Argentina Brasile Bolivia Cile Colombia Costarica Messico Perù Uruguay 3. 10. 94 19. 1294 1210. 95 7. 10 94 13. 0395 30 11. 93 903. 95 190994 2. 10. 94 21. 04. 95 ono inoltre in corso negoziati per la conclusione di accordi quadro con Panama e Sri Lanka TABELLA RICAPITOLATIVA DEGLI INTERVENTI DELLA BEI IN ASIA ED AMERICA LATINA tra il 23. 2. 1993 ed il 22. 2. 1996 (Dec. del Cons. 93/115/CEE) Allegato 2 1. AMERICA LATINA PAESE PROGETTO SETTORE ARGENTINA Strada Mercosur Trasporto (pubblico) Gas naturale Ban Distribuzione gas naturale (privato) Aguas Argentinas Trattamento acque (privato) AJLINCO Trattamento rifiuti BRASILE CILE COLOMBIA COSTARICA PARAGUAY PERU CESAN CTC - Compania de Teléfonos de Chile BOGOTA ICE Costa Rica Asuncion Sewage Pan American Highway Bonifica idrica (pubblico) Telecomunicazioni (privato) Trasporti (privato) Energia (pùbblico) Trattamento acque (pubblico) Trasporti (pubblico) IMPORTO PRESTITO BEI ( Mio di ECU) 45(*) 46 70 6 40(*) 75 38(*) 44 17 27 Costo complessivo del progetto (Mio di ECU) 134 152,8 197 13 113 731 97 354 60 154 OSSERVAZIONI Cofinanziato dalla Banca interamericana di sviluppo (BIS) Progetto privato - servizio pubblico in concessione Progetto privato - servizio pubblico in concessione Cofinanziato da un'istituzione europea per lo sviluppo Cofinanziato dalla Banca mondiale (BBR. S) Progetto privato - servizio pubblico in concessione Garantito da banche europee Cofinanziato dalla BIS Cofinanziato dalla BIS Cofinanziato dalla BIS SUBTOTALE America Latina 408 (54 %) 2. 005,8 (*) non ancora firmato 10 2. ASIA PAESE PROGETTO SETTORE CINA INDIA INDONESIA Sfruttamento del giacimento di petrolio e gas naturale di Ping Hu POWERGRID Trasporto di gas (Sumatra) CLIPAN Energia (pubblico) Energia (pubblico) Trasporto di gas (pubblico) PAKISTAN KESC Ghazi-Barotha Hydropower Settore finanziario (privato) Energia (pubblico) Energia (pubblico) FILIPPINE Aeroporto di Davao Trasporti (pubblico) DUCC Cement TAILANDIA Gasdotto di Erawan Gasdotto parallelo di Erawan SUBTOTALE Asia TOTALE (America Latina + Asia) (*) non ancora firmato Industria (privato) Trasporto di gas naturale (pubblico) Trasporto di gas naturale (pubblico) 55 46 8(*) 36 24 25 23 40 18 Sai Hydro Energia (privato) 12(*) IMPORTO PRESTITO BEI ( Mio eli ECU) 55 Costo complessivo del progetto (Mio di ECU) 770,2 OSSERVAZIONI Cofinanziato dalla Banca asiatica di sviluppo (BAS) e dalla Francia Cofinanziato dalla BERS Cofinanziato dalla BAS Progetto privato - impresa comune euroindonesiana Garantito da banche europee 173,8 474 480 1. 668,5 Cofinanziato dalla BAS Progetto privato - impresa comune con società europea Cofinanziato dalla BAS Progetto privato - impresa comune industriale Cofinanziato da BIRS e BAS 26 86 107,7 547,8 97,7 342 (46 %) 750 (100%) 4. 431,7 6. 437,5 11 TABELLA RICAPITOLATIVA DELLA RIPARTIZIONE DEGLI IMPEGNI PER SETTORI E PER ZONE GEOGRAFICHE PAESE SETTORE ARGENTINA BRASILE CILE COLOMBIA COSTARICA PARAGUAY PERU SUBTOTALE AMERICA LATINA CINA INDIA INDONESIA PAKISTAN FILIPPINE TAILANDIA SUBTOTALE ASIA TOTALE Numero di progetti 4 1 1 1 1 1 1 10 1 1 2 3 2 2 11 21 Energia 46 44 90 55 55 46 72 58 286 Trasporti Telecom Ambiente Industria Finanza 76 40 17 133 75 75 45 38 27 110 25 25 8 8 23 23 Allegato TOTALE (Mio di ECU) ' ; 167(22,3%) ; 40 ( 5,3 %) ; 75(10,0%) ! 38 ( 5,1%) 44 ( 5,8%) 17 ( 2,3%) 27 ( 3,6_%) \ 408 (54,4 %) j 55 ( 7,3 %) 55 ( 7,3 %) 54 ( 7,2 %) ! 72 ( 9,6 %) 48 ( 6,4 %) « 58 ( 7,8 %) ! 342 (45,6 %) : i 376 (50,1%) 135(18%) 75(10%) 133(17,7%) 23(3,1 %) 8(1,1%) 750(100%) \ 12 Allegato 4 TABELLA MICAOTOLATIVÀ DËLLË DIFFERENTI FONTI DI FÌNANZIAMENTO fm i PMOGËTTI FINANZIATI DALLA BEI. ,,»•. •>•. ,, >-m :,tr :•:, **,-:<~*t!;;~„ a a S t t é a SK ISTITUZIONI FÌNANZIAIOE MULTILATERALI ALTRI (1) TOTALE m i \j%, 539 8,4 % 377 5. 8 % 800 3 972 6 438 100% (1) Stati, organismi pubblici ëd altre fonti di finanziamento, inclusi fondi propri del mutuante e/o del promotore. 13 ISSN 0254-1505 COM(96) 429 def. DOCUMENTI IT 09 11 N. di catalogo : CB-CO-96-429-IT-C ISBN 92-78-08021-7 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo


title: Verordening (EG) nr. 1751/96 van de Commissie van 9 september 1996 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1318/96 houdende afwijking van Verordening (EEG) nr. 2456/93 wat de openbare interventie betreft

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
derogation from EU law
intervention price
market support


title: Uredba Komisije (EZ) br. 1749/96 od 9. rujna 1996. o početnim provedbenim mjerama za Uredbu Vijeća (EZ) br. 2494/95 u vezi s harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena

eurovoc_concepts:
consumer price
goods and services
harmonisation of prices
price index

text: L_1996229HR. 01000301. xml 10/Sv. 001 HR Službeni list Europske unije 10 31996R1749 L 229/3 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 09. 09. 1996. UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 1749/96 od 9. rujna 1996. o početnim provedbenim mjerama za Uredbu Vijeća (EZ) br. 2494/95 u vezi s harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2494/95 od 23. listopada 1995. u vezi s harmoniziranim indeksima potrošačkih cijena (1), a posebno njezin članak 4. i članak 5. stavak 3. , budući da se od svake države članice zahtijeva izrada harmoniziranog indeksa potrošačkih cijena (HIPC) počevši s indeksom za siječanj 1997. ; budući da je člankom 3. Uredbe (EZ) br. 2494/95 određeno da su područje primjene HIPC-a roba i usluge koje su ponuđene na prodaju na gospodarskom području države članice radi izravnog zadovoljavanja potrošačkih potreba; budući da se područje prikupljanja podataka za postojeće indekse potrošačkih cijena koje izrađuju države članice, te potom postupci za uvrštavanje robe i usluga koje su postale značajne, procedure za prilagođavanje cijena pri promjeni kvalitete proizvoda koji se procjenjuju, metode kombiniranja cijena kako bi se oblikovali indeksi cijena za osnovne skupine, ili metode uzorkovanja i postupci kojima se dolazi do cijena, razlikuju među državama članicama do te mjere da dobiveni indeksi potrošačkih cijena koje izrađuju države članice ne udovoljavaju zahtjevima usporedivosti neophodnima za izradu HIPC-a; budući da se praksa kojom se ranije utvrđene cijene koriste kao zamjene za tekuće mjesečne cijene, razlikuje do te mjere od primjene prikupljenih cijena da dobiveni indeksi potrošačkih cijena koje izrađuju države članice ne zadovoljavaju zahtjeve usporedivosti neophodne za izradu HIPC-a; budući da je potrebno robe i usluge koje su postale značajne uvrstiti kako u HIPC-e čiji se ponderi ažuriraju godišnje, kao i onih koji se ne ažuriraju tako često; budući da su potrebne provedbene mjere za osiguranje usporedivosti HIPC-a u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 2494/95; budući da u skladu s člankom 15. Uredbe (EZ) br. 2494/95, Komisija (Eurostat) mora Vijeću podnijeti izvješće o pouzdanosti HIPC-a i njihovom zadovoljavanju zahtjeva usporedivosti; budući da su mjere utvrđene ovom Uredbom u skladu s mišljenjem Odbora za statistički program (OSP) koji je osnovan Odlukom Vijeća 89/382/EEZ, Euratom (2); budući da je u skladu s člankom 5. stavkom 3. Uredbe (EZ) br. 2494/95, konzultiran Europski monetarni institut koji je dao pozitivno mišljenje, DONIJELA JE OVU UREDBU: I. OPĆE ODREDBE Članak 1. Cilj Cilj je ove Uredbe da se radi izrade usporedivih harmoniziranih indeksa potrošačkih cijena (HIPC) koje izrađuju države članice utvrde: — početno područje prikupljanja podataka za robe i usluge, kao i usporedivi postupci ažuriranja tog područja uvrštavanjem potrošačkih proizvoda i usluga koje su postale značajne, — minimalni standardi za postupke prilagodbe kvalitete, — minimalni standardi za uporabne cijene, — formula za izračunavanje indeksa cijena za osnovne skupine. Također je cilj osigurati da je uzorkovanje cijena takvo da su HIPC-i dovoljno pouzdani za međunarodne usporedbe, te da daju informacije na temelju kojih se mogu utvrditi minimalni standardi uzorkovanja. Članak 2. Definicije U smislu ove Uredbe: (a) „Početno područje prikupljanja podataka za robe i usluge u HIPC-u” se definira kao četveroznamenkaste kategorije i podkategorije, koje su utvrđene u klasifikaciji COICOP/HIPC (COICOP - klasifikacija pojedinačne potrošnje prema svrsi, prilagođena potrebama HIPC-a), a navedene su u Prilogu I. (b) „Robe i usluge koje su postale značajne” se definiraju kao one robe i usluge čije promjene cijena nisu izričito uvrštene u HIPC-e država članica, ali je njihov udio u procijenjenim potrošačkim troškovima dosegao najmanje jedan promil troškova obuhvaćenih HIPC-om. (c) Do „promjene kvalitete” dolazi kad država članica prosudi da je promjena u specifikaciji dovela do značajne razlike u korisnosti za potrošača između nove vrste ili modela robe ili usluge, i robe ili usluge koje su ranije odabrane za utvrđivanje cijene u okviru HIPC-a, a koje je ona zamijenila. Do promjene kvalitete ne dolazi kad se poduzima sveobuhvatna revizija uzorka HIPC-a. (d) „Prilagodba kvalitete” je postupak uzimanja u obzir promjene kvalitete povećanjem ili sniženjem snimljenih aktualnih ili orijentacijskih cijena za faktor ili iznos koji je jednak vrijednosti te promjene kvalitete. (e) „Ciljani uzorak” se definira kao skup cijena robe i usluga koje država članica namjerava prikupiti za izradu HIPC-a od siječnja 1997. ili u nekom kasnijem roku, kako bi zadovoljila svoje vlastite ili europske standarde pouzdanosti i usporedivosti. (f) „Snimljena cijena” je cijena koju je država članica stvarno potvrdila. (g) „Procijenjena cijena” je cijena koja se koristi kao zamjena za snimljenu cijenu, a temelji se na primjerenom postupku procjene. Ranije snimljene cijene neće se smatrati procijenjenim cijenama, ako se ne može pokazati da su procjene primjerene. (h) „Zamjenska cijena” je snimljena cijena neke robe ili usluge koja se uzima kao izravna zamjena za robu ili uslugu čija je cijena sadržana u ciljanom uzorku. (i) „Indeks elementarnog agregata” je indeks cijene za elementarni agregat koji sadrži samo podatak o cijeni. (j) „Elementarni agregat” odnosi se na troškove ili potrošnju na najdetaljnijoj razini slojevitosti HIPC-a u okviru kojeg nema pouzdanih podataka o potrošnji za potrebe ponderiranja. (k) „Uzorkovanje” se odnosi na sve postupke izrade HIPC-a prilikom kojeg se neki podskup osnovnog skupa cijena s kojim su suočeni potrošači koristi za procjenu promjene cijene za neku kategoriju robe i usluga koje su obuhvaćene HIPC-om. (l) „Pouzdanost” se procjenjuje prema „preciznosti” koja se odnosi na stopu pogreške uzorkovanja i „reprezentativnosti”, tj. o neiskrivljenosti. II. MJERE KOJIMA SE OSIGURAVA USPOREDIVOST, POUZDANOST I KORISNOST HIPC-a Članak 3. Početno područje prikupljanja podataka Usporedivim se smatraju HIPC-i koji sadrže indekse cijena i pondere za svaku kategoriju navedenu u Prilogu I. , a na koje otpada više od jednog promila ukupnih troškova koje obuhvaćaju sve te kategorije. Članak 4. Robe i usluge koje su postale značajne Države članice će: (a) sustavno pokušavati identificirati robe i usluge koje su postale značajne; i (b) provjeravati važnost robe i usluga za koje su druge države članice izvijestile da su postale značajne. HIPC će se izrađivati tako da obuhvaća promjene cijena robe ili usluga koje su postale značajne, kad se procijeni da je roba ili usluga obuhvaćena definicijom iz članka 2. točke (b). To se provodi u roku od 12 mjeseci od njihove identifikacije, prilagođavanjem pondera ili u okviru relevantne kategorije klasifikacije COICOP/HIPC-a navedene u Prilogu I. ovoj Uredbi, ili dodjeljivanjem dijela pondera izričito na robu ili uslugu koja je postala značajna. Članak 5. Minimalni standardi za postupak prilagođavanja kvalitete 1. HIPC-i za koje se poduzimaju prilagođavanja kvalitete smatraju se usporedivim. Kada dođe do promjene kvalitete, države članice izrađuju indekse cijena poduzimajući odgovarajuće prilagođavanje kvalitete na osnovi izričitih procjena vrijednosti promjene kvalitete. Ako ne postoje nacionalne procjene, države članice će se koristiti procjenama na temelju informacija koje pruža Komisija (Eurostat), kad su one dostupne i relevantne. 2. Kada ne postoje procjene, promjene cijena će se procjenjivati kao razlika između cijene odabrane zamjene i cijene proizvoda koji je zamijenjen. Ni u kom se slučaju promjena kvalitete ne može procjenjivati kao ukupna razlika cijene između dva proizvoda, osim ako se to može opravdati kao primjerena procjena. Kad se zamjena mora provesti nakon što su robe i usluge ponuđene po sniženim cijenama, te zamjene treba odabirati prema sličnosti njihove korisnosti za potrošača, a ne prema sličnosti cijene. Članak 6. Minimalni standardi za cijene 1. Države članice će izrađivati HIPC-e koristeći snimljene cijene iz ciljanog uzorka. (a) Kad ciljani uzorak zahtijeva mjesečno promatranje, ali se ono ne može provesti, budući da neki proizvod nije na raspolaganju ili zbog nekog drugog razloga, za prvi ili drugi mjesec mogu se koristiti procijenjene cijene, ali se od trećeg mjeseca moraju primijeniti zamjenske cijene. (b) Kad se, iznimno, ciljani uzorak treba promatrati rjeđe od jednom mjesečno, procijenjene cijene će se koristiti za one mjesece kad nisu potrebne snimljene cijene. Procijenjene cijene mogu se također koristiti prvom prilikom kad ne uspije snimanje cijena. Ako snimanje cijena ne uspije i drugi put po redu, tada se moraju primijeniti zamjenske cijene. 2. Kad, u okolnostima navedenim u ovom članku, nisu na raspolaganju zamjenske cijene, može se nastaviti s primjenom procijenjenih cijena, pod uvjetom da je njihovo korištenje ograničeno do stupnja primjerenog za postizanje usporedivosti. Članak 7. Indeksi cijena za elementarne agregate HIPC-i će se izrađivati korištenjem jedne od dviju formula navedenih u stavku 1. Priloga II. ovoj Uredbi ili koje druge slične formule kojom se dobiva indeks koji se sustavno ne razlikuje od indeksa izrađenog prijašnje godine prema bilo kojoj formuli za više od prosječno jedne desetine postotnog poena. Članak 8. Minimalni standardi za uzorkovanje Kao pouzdani i usporedivi smatraju se HIPC-i izrađeni na temelju ciljanih uzoraka, koji za svaku kategoriju COICOP/HIPC-a i uzimajući u obzir ponder kategorije, imaju dovoljno elementarnih agregata da predstavljaju raznolikost proizvoda u okviru kategorije i dovoljno cijena u okviru svakog elementarnog agregata, da bi se uzelo u obzir promjene u kretanjima cijena u stanovništvu. Članak 9. Kontrola kvalitete Države članice: (a) dostavljaju Komisiji (Eurostatu) na njezin zahtjev informacije o troškovima svih izuzimanja iz područja prikupljanja podataka, koji su izraženi kao razmjerni dio u ukupnim troškovima koji obuhvaćaju HIPC-i; informacije moraju biti dostatne da bi se procijenilo poštivanje ove Uredbe; (b) obavješćuju Komisiju (Eurostat) o novoj robi i uslugama koje su postale značajne, čim ih identificiraju, te prema potrebi o razlozima neuvrštavanja bilo koje robe ili usluga koje su postale značajne; informacije moraju biti dostatne da bi se procijenila usklađenost s ovom Uredbom; (c) nadziru pojavu promjena kvalitete i poduzetih prilagođavanja, do mjere koliko je dostatno, da bi se dokazala usklađenost s ovom Uredbom, a Komisiji (Eurostatu) na njezin zahtjev dostavljaju odgovarajuće informacije; (d) izrađuju i drže jasne prikaze ciljanih uzoraka i nastavljaju kontrole promatranja cijena i procjena cijena u mjeri dostatnoj za osiguranje usklađenosti s ovom Uredbom. One Komisiji (Eurostatu) na njezin zahtjev dostavljaju određene informacije kojima se može procijeniti i osigurati usklađenost; (e) kad se koristi formula različita od formula navedenih u stavku 1. Priloga II. ovoj Uredbi, dostavljaju Komisiji (Eurostatu) na njezin zahtjev informacije o učincima primjene te alternativne formule, u odabranim periodima i odabranim elementarnim agregatima, a koje će biti dostatne za procjenu usklađenosti s ovom Uredbom; (f) dostavljaju Komisiji (Eurostatu) na njezin zahtjev pojedinosti o ciljanim uzorcima dostatnim za procjenu usklađenosti s ovom Uredbom, kao i skraćene statistike reprezentativnosti i pouzdanosti uzoraka u mjeri dostatnoj da Komisija (Eurostat) može davati prijedloge o minimalnim standardima za odabiranje uzoraka i uvrštavanje u Reviziju HIPC-a, koja je predviđena u članku 15. Uredbe (EZ) br. 2494/95 za listopad 1997. III. ZAVRŠNE ODREDBE Članak 10. Ova Uredba stupa na snagu 20. dan nakon dana objave u Službenom listu Europskih zajednica. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 9. rujna 1996. Za Komisiju Yves-Thibault DE SILGUY Član Komisije (1)  SL L 257, 27. 10. 1995. , str. 1. (2)  SL L 181, 28. 6. 1989. , str. 47. PRILOG I. Početno područje prikupljanja podataka za robu i usluge HIPC-a uključuje sljedeće skupine i podskupine: Kod COICOP/HIPC 01. HRANA I BEZALKOHOLNA PIĆA 01. 1 Hrana 01. 1. 1 Kruh i žitarice 01. 1. 2 Meso 01. 1. 3 Ribe 01. 1. 4 Mlijeko, sir i jaja 01. 1. 5 Ulja i masti 01. 1. 6 Voće 01. 1. 7 Povrće, uključujući krumpir i ostale gomolje 01. 1. 8 Šećer, džem, med, sirupi, čokolada i slatkiši 01. 1. 9 Prehrambeni proizvodi koji nisu drugdje klasificirani 01. 2 Bezalkoholna pića 01. 2. 1 Kava, čaj i kakao 01. 2. 2 Mineralne vode, osvježavajuća pića i sokovi 02. ALKOHOLNA PIĆA I DUHAN 02. 1 Alkoholna pića 02. 1. 1 Žestoka alkoholna pića 02. 1. 2 Vino 02. 1. 3 Pivo 02. 2 Duhan 02. 2. 1 Duhan 03. ODJEĆA I OBUĆA 03. 1 Odjeća 03. 1. 1 Tkanine za odjeću 03. 1. 2 Odjevni predmeti 03. 1. 3 Ostali odjevni predmeti i odjevni pribor 03. 1. 4 Kemijsko čišćenje, popravak i posudba odjeće 03. 2 Obuća 03. 2. 1 Cipele i druga obuća 03. 2. 2 Održavanje, popravak i posudba obuće 04. STANOVANJE, VODA, STRUJA, PLIN I OSTALA GORIVA 04. 1 Stvarno plaćene najamnine za stan 04. 1. 1 Stvarno plaćene najamnine koje su platili stanari 04. 1. 2 Ostale stvarno plaćene najamnine 04. 3 Redovito održavanje i popravak stanova 04. 3. 1 Proizvodi za redovito održavanje i popravak stanova 04. 3. 2 Usluge za redovito održavanje i popravak stanova 04. 4 Ostale usluge u vezi sa stanovanjem 04. 4. 1A Prikupljanje otpada — potrošači plaćaju prema potrošnji 04. 4. 2. A Kanalizacija — potrošači plaćaju prema potrošnji 04. 4. 3A Vodoopskrba — potrošači plaćaju prema potrošnji 04. 4. 4 Ostale usluge u vezi sa stanovanjem koje nisu drugdje klasificirane 04. 5 Struja, plin i ostala goriva 04. 5. 1 Struja 04. 5. 2 Plin 04. 5. 3 Tekuća goriva 04. 5. 4 Kruta goriva 04. 5. 5 Topla voda, para i led 05. NAMJEŠTAJ, KUĆNA OPREMA I RUTINSKO ODRŽAVANJE KUĆE 05. 1 Pokućstvo, posoblje i dekor, sagovi i ostale podne prostirke i popravci 05. 1. 1 Pokućstvo i posoblje 05. 1. 2 Sagovi i ostale podne prostirke 05. 1. 3 Popravak pokućstva, posoblja i podnih prostirki 05. 2 Tekstilna roba za uređenje stana 05. 2. 1 Tekstilna roba za uređenje stana 05. 3 Uređaji za grijanje i kuhanje, hladnjaci, strojevi za pranje rublja i slični veći kućanski aparati, uključivši pribor i popravke 05. 3. 1 Veći kućanski aparati – električni ili ne 05. 3. 2 Manji kućanski električni aparati 05. 3. 3 Popravak kućanskih aparata 05. 4 Staklo, stolno posuđe i pribor za jelo, kućne potrepštine 05. 4. 1 Staklo, stolno posuđe i pribor za jelo, kućne potrepštine 05. 5 Alati i oprema za kuću i vrt 05. 5. 1 Veće alatke i oprema 05. 5. 2 Male alatke i razni pribor 05. 6 Robe i usluge za rutinsko održavanje kućanstva 05. 6. 1 Potrošna kućanska roba 05. 6. 2 Usluge u kućanstvu i usluge pospremanja kuće 06. A ZDRAVLJE — roba koju je platio potrošač, a što nije refundirano 06. 1A Medicinski i farmaceutski proizvodi i terapeutski aparati i oprema — koje je platio potrošač, a što nije refundirano 06. 1. 1A Farmaceutski preparati i proizvodi — koje je platio potrošač i nisu refundirani 06. 1. 2A Ostali medicinski proizvodi — koje je platio potrošač i nisu refundirani 06. 1. 3A Terapeutski aparati i oprema — koje je platio potrošač i nisu refundirani 07. PRIJEVOZ 07. 1 Kupovina vozila 07. 1. 1A Novi automobili 07. 1. 1B Rabljeni automobili 07. 1. 2 Motorkotači 07. 1. 3 Bicikli 07. 2 Pogon osobnih prijevoznih sredstava 07. 2. 1 Rezervni dijelovi i pribor 07. 2. 2 Goriva i maziva 07. 2. 3 Održavanje i popravci 07. 2. 4 Ostale usluge u vezi s osobnim prijevoznim sredstvima — uz korištenje konvencija ESA (1) 07. 3 Prijevozničke usluge 07. 3. 1 Putnički željeznički prijevoz 07. 3. 2 Putnički cestovni prijevoz 07. 3. 3 Putnički avionski prijevoz 07. 3. 4 Putnički pomorski prijevoz te prijevoz kanalima i riječnim plovnim putovima 07. 3. 5 Ostale kupljene prijevozne usluge 08. KOMUNIKACIJE 08. 1. Komunikacije 08. 1. 1 Poštanske usluge 08. 1. 2 Telefon i telefaks oprema 08. 1. 3 Telefonske, telegrafske i telefaks usluge 09. REKREACIJA I KULTURA 09. 1 Oprema i pribor uključujući i popravke 09. 1. 1 Oprema za prijam, snimanje i reprodukciju zvuka i slike 09. 1. 2 Fotografska i kinematografska oprema i optički instrumenti 09. 1. 3 Oprema za obradu podataka 09. 1. 4 Ostala veća trajna oprema za rekreaciju i kulturu 09. 1. 5 Igre, igračke i hobiji, oprema za sport, kampiranje i rekreaciju u prirodi 09. 1. 6 Oprema za snimanje slike i zvuka 09. 1. 7 Vrtlarstvo 09. 1. 8 Kućni ljubimci 09. 1. 9 Popravak opreme i pribora za rekreaciju i kulturu 09. 2 Rekreacijske i kulturne usluge 09. 2. 1 Grupne rekreacijske i kulturne usluge 09. 2. 2 Ostale rekreacijske i kulturne usluge 09. 3. Novine, knjige i pisaći pribor i potrepštine 09. 3. 1 Knjige 09. 3. 2 Novine i časopisi 09. 3. 3 Razne tiskanice 09. 3. 4 Pisaći i crtaći pribor 09. 4 Paket—aranžmani za odmor — uključujući putno osiguranje 09. 4. 1 Paket—aranžmani za odmor — bez putnog osiguranja 10. A OBRAZOVANJE — koje u državama članicama obično plaćaju potrošači 11. HOTELI, KAVANE I RESTORANI 11. 1 Ugostiteljstvo 11. 1. 1 Restorani i kavane 11. 1. 2 Kantine/menze 11. 2 Usluge smještaja — unutar država članica 11. 2. 1 Usluge smještaja — unutar država članica 12. RAZNE ROBE I USLUGE 12. 1 Osobna njega 12. 1. 1 Frizerski i kozmetički saloni 12. 1. 2 Aparati, predmeti i proizvodi za osobnu njegu 12. 2 Osobni predmeti koji nisu drugdje klasificirani 12. 2. 1 Nakit, satovi i ručni satovi 12. 2. 2 Ostali osobni predmeti 12. 4A Osiguranje 12. 4. 2A Osiguranje u vezi sa stanom — osiguranje predmeta 12. 4. 4A Osiguranje u vezi s prijevozom — osiguranje vozila — isključujući putno osiguranje 12. 5A Bankovne usluge koje nisu drugdje klasificirane — osim plaćanja kamata i naknada izraženih kao postotak vrijednosti koja se prenosi 12. 5. 1A Bankovne usluge koje nisu drugdje klasificirane — osim plaćanja kamata i naknada izraženih kao postotak vrijednosti koja se prenosi 12. 6 Ostale usluge koje nisu drugdje klasificirane 12. 6. 1 Ostale usluge koje nisu drugdje klasificirane (1)  European System of Accounts, ESA 1995. — Europski sustav računa PRILOG II. Formula koja se koristi za izradu elementarnih agregata 1. Pri izradi indeksa cijena za elementarne agregate koristi se omjer aritmetičkih prosječnih cijena ili omjer geometrijskih prosječnih cijena , pri čemu je pt tekuća cijena, pb orijentacijska cijena, a n broj takvih cijena u elementarnom agregatu. Može se koristiti i alternativna formula pod uvjetom da ispunjava zahtjeve usporedivosti predviđene u članku 7. 2. U pravilu se ne treba koristiti aritmetička sredina odnosa cijena jer time u mnogim slučajevima neće biti zadovoljen zahtjev usporedivosti. Ona se može iznimno koristiti kad se može dokazati da zadovoljava zahtjev usporedivosti. 3. Indeks cijena za elementarni agregat može se izračunavati kao verižni indeks uz korištenje jedne od dviju gore navedenih formula koje imaju prednost. Na primjer, upotrebom omjera aritmetičkih sredina: I tb = · …… , pri čemu Pt i označava i-tu navedenu cijenu za određeni elementarni agregat u razdoblju t i s, koja je uzorak cijena dobivenih za osnovni skup u razdoblju t. Ovaj se uzorak može u praksi ažurirati mjesečno ili, što je uobičajenije kad se cijene ne mogu snimiti, u duljem vremenskom razdoblju. Ako između osnovnog vremenskog razdoblja b i razdoblja t uopće nema nadopuna, Itb postaje = , jednostavni omjer aritmetičkih sredina (slično kao i za gore navedenu geometrijsku formulu). Aritmetička sredina odnosa cijena ne smije se koristiti kad je ulančavanje češće od jednom godišnje


title: Regulamentul (CE) nr. 1749/96 al Comisiei din 9 septembrie 1996 privind măsurile inițiale de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 al Consiliului privind indicii armonizați ai prețurilor de consum

formats: pdf print xhtml

text: 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 45 31996R1749 L 229/3 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 10. 9. 1996 REGULAMENTUL (CE) NR. 1749/96 AL COMISIEI din 9 septembrie 1996 privind măsurile inițiale de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 al Consiliului privind indicii armonizați ai prețurilor de consum COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2494/95 al Consiliului din 23 octombrie 1995 privind indicii armonizați ai prețurilor de consum (1), în special articolul 4 ș(cid:13)i articolul 5 alineatul (3), întrucât măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului pentru Programul Statistic (CPS), constituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom (2) a Consi- liului; Institutul Monetar European a fost consultat întrucât în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2494/95 ș(cid:13)i a dat un aviz pozitiv, întrucât fiecare stat membru trebuie să elaboreze un indice armonizat al prețurilor de consum (IAPC) începând cu indicele pe luna ianuarie 1997; ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: întrucât articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 2494/95 cere ca domeniul de aplicare al IAPC să cuprindă bunurile ș(cid:13)i serviciile dis- ponibile pentru cumpărare pe teritoriul economic al statului membru în scopul de a satisface în mod direct nevoile consuma- torilor; întrucât aria de cuprindere a indicilor prețurilor de consum existenți elaborați de statele membre, practicile urmate pentru includerea unor bunuri ș(cid:13)i servicii devenite recent semnificative, procedurile de ajustare a prețurilor pentru modificări în calitatea articolelor cu prețuri stabilite, metodele de combinare a prețuri- lor pentru formarea indicilor prețurilor pentru agregatele elemen- tare sau metodele de eș(cid:13)antionare ș(cid:13)i practicile de obținere a prețu- rilor diferă între statele membre într-o măsură atât de mare încât indicii prețurilor de consum rezultați elaborați de statele membre nu îndeplinesc cerința de comparabilitate necesară pentru elabo- rarea IAPC; întrucât practica utilizării prețurilor anterioare ca înlocuitori ai prețurilor pe luna curentă diferă de utilizarea prețurilor colectate într-o măsură atât de mare încât indicii prețurilor de consum rezultați elaborați de statele membre nu îndeplinesc cerința de comparabilitate necesară pentru elaborarea IAPC; întrucât este necesară includerea bunurilor ș(cid:13)i serviciilor noi devenite semnificative atât în cazul IAPC-urilor ale căror ponderi sunt actualizate anual, cât ș(cid:13)i al acelora ale căror ponderi sunt actualizate mai puțin frecvent; întrucât sunt necesare măsuri de aplicare pentru a asigura comparabilitatea indicilor armonizați ai prețurilor de consum în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2494/95; întrucât, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (CE) nr. 2494/95, Comisia (Eurostat) trebuie să prezinte Consiliului un raport asupra fiabilității IAPC-urilor ș(cid:13)i a gradului de conformare a acestora cu cerințele de comparabilitate; I. DISPOZIȚII GENERALE Articolul 1 Obiectivul Obiectivul prezentului regulament este de a stabili, în sensul ela- borării unui indice armonizat comparabil al prețurilor de consum (IAPC), prezentat de fiecare stat membru: — domeniul inițial de cuprindere a bunurilor ș(cid:13)i serviciilor, precum ș(cid:13)i practicile comparabile de actualizare a listei pentru a include bunurile de consum ș(cid:13)i serviciile devenite recent sem- nificative; — standarde minime pentru procedurile de ajustare a calității; — standarde minime pentru prețurile folosite; — formula de calcul al indicilor prețurilor pentru agregatele ele- mentare. Scopul constă, de asemenea, în a asigura că eș(cid:13)antionarea prețuri- lor este realizată astfel încât IAPC să fie suficient de fiabili pentru a putea fi utilizați în comparații internaționale ș(cid:13)i pentru a furniza informații pe baza cărora să se stabilească standardele minime de eș(cid:13)antionare. Articolul 2 Definiții În sensul prezentului regulament: (a) „Aria de cuprindere inițială a bunurilor ș(cid:13)i serviciilor în IAPC” înseamnă acele categorii ș(cid:13)i subcategorii reprezentate prin patru cifre ș(cid:13)i specificate în clasificarea COICOP/IAPC (clasificarea după scop a consumului individual adaptat nevo- ilor IAPC), menționate în anexa I; (1) JO L 257, 27. 10. 1995, p. 1. (2) JO L 181, 28. 6. 1989, p. 47. 46 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 (b) „bunuri ș(cid:13)i servicii devenite recent semnificative” înseamnă acele bunuri ș(cid:13)i servicii ale căror modificări de preț nu sunt explicit incluse în IAPC-ul unui stat membru ș(cid:13)i pentru care se estimează că cheltuiala reprezintă cel puțin a mia parte din cheltuielile acoperite de IAPC-ul respectiv; (c) „modificarea calității” are loc ori de câte ori un stat membru consideră că o modificare a specificației a avut ca efect o diferență semnificativă, din perspectiva utilității pentru con- sumator, între o nouă variantă sau model al unui bun sau ser- viciu ș(cid:13)i un bun sau serviciu selectat anterior pentru include- rea în IAPC, pe care cel dintâi îl înlocuieș(cid:13)te. Nu intervine o schimbare a calității atunci când are loc o revizuire cuprinză- toare a eș(cid:13)antionului IAPC; (d) „ajustarea calității” înseamnă procedeul prin care se ține seama de modificarea calității prin creș(cid:13)terea sau diminuarea prețuri- lor curente observate sau a prețurilor de referință cu un factor sau o sumă echivalentă cu valoarea acelei modificări a calită- ții; (e) „eș(cid:13)antion țintă” înseamnă setul de prețuri pentru bunuri ș(cid:13)i servicii pe care statul membru îș(cid:13)i planifică să-l obțină pentru elaborarea IAPC-ului din ianuarie 1997 sau pe care îș(cid:13)i planifică să-l obțină la un moment ulterior, cu scopul de a res- pecta propriile standarde sau oricare standard european în ceea ce priveș(cid:13)te fiabilitatea sau comparabilitatea; (f) „preț observat” înseamnă prețul efectiv confirmat de statele membre; (g) „preț estimat” înseamnă acel preț care înlocuieș(cid:13)te un preț observat ș(cid:13)i care este bazat pe o procedură adecvată de esti- mare. Prețurile observate anterior nu vor fi considerate ca prețuri estimate decât în situația în care se poate demonstra că sunt estimări adecvate; (h) „preț de înlocuire” înseamnă un preț observat pentru un bun sau serviciu care este considerat ca un substitut direct al unui bun sau serviciu al cărui preț a fost inclus în eș(cid:13)antionul țintă; (i) (j) „indice agregat elementar” înseamnă un indice de preț pentru un agregat elementar în care se includ doar date referitoare la preț; „agregat elementar” înseamnă cheltuiala sau consumul acope- rit de cel mai detaliat nivel de stratificare al IAPC-ului ș(cid:13)i în cadrul căruia nu sunt disponibile, în scopul ponderării, informații fiabile privind cheltuielile; (k) „eș(cid:13)antionarea” înseamnă orice procedură de construire a IAPC-ului, în care un subset al populației de prețuri plătite de consumatori este folosit pentru a estima schimbările de preț pentru o anumită categorie de bunuri ș(cid:13)i servicii acoperite de IAPC; (l) referă „fiabilitatea” este evaluată în funcție de „precizie”, termen care se de referă la absența „reprezentativitate”, subiectivității. erorilor termen care eș(cid:13)antionare, scala de se ș(cid:13)i la II. MĂSURI PENTRU ASIGURAREA COMPARABILITĂȚII, FIABILITĂȚII Ș(cid:13) I RELEVANȚEI IAPC Articolul 3 Domeniul inițial de aplicare IAPC care includ indicii de preț ș(cid:13)i ponderile pentru fiecare categorie menționată în anexa I, reprezentând mai mult de a mia parte din cheltuiala totală acoperită de toate aceste categorii, sunt considerate ca fiind comparabile. Articolul 4 Bunuri ș(cid:13)i servicii devenite recent semnificative Statele membre: (a) caută în mod sistematic să identifice bunurile ș(cid:13)i serviciile devenite recent semnificative; (b) verifică semnificația bunurilor ș(cid:13)i serviciilor raportate ca fiind devenite recent semnificative în alte state membre. IAPC este astfel calculat încât să includă modificările de preț ale unui bun sau serviciu devenit recent semnificativ, atunci când bunul sau serviciul respectiv a fost estimat ca încadrându-se în definiția dată în articolul 2 litera (b). Acest lucru se realizează în 12 luni de la identificarea lor, fie prin ajustarea ponderilor cate- goriei sau a ponderilor în interiorul categoriei relevante din clasificarea COICOP/IAPC prezentată în anexa I la prezentul regu- lament, fie prin atribuirea unei părți din ponderea specifică pen- tru bunul sau serviciul devenit recent semnificativ. Articolul 5 Standardele minime pentru procedurile de ajustare a calității (1) IAPC pentru care sunt făcute ajustări de calitate adecvate sunt considerați a fi comparabili. Acolo unde apar schimbări de cali- tate, statele membre vor constitui indici de preț prin realizarea unor ajustări de calitate adecvate, bazate pe estimări explicite ale valorii acelei modificări de calitate. În absența unor estimări națio- nale, statele membre utilizează estimările bazate pe informațiile furnizate de Comisie (Eurostat), acolo unde acestea sunt disponi- bile ș(cid:13)i relevante. (2) Dacă nu sunt disponibile estimări, schimbările de preț sunt estimate ca fiind diferența între prețul înlocuitorului selectat ș(cid:13)i cel al articolului pe care acesta l-a înlocuit. Modificarea calității nu trebuie niciodată estimată ca diferența totală de preț dintre cele două articole, cu excepția cazului în care aceasta poate fi justifi- cată ca o estimare adecvată. În cazul în care înlocuirile trebuie rea- lizate după ce bunurile sau serviciile au fost oferite la prețuri reduse, aceste înlocuiri trebuie selectate conform similarității aces- tora în ceea ce priveș(cid:13)te utilitatea oferită consumatorului ș(cid:13)i nu conform similarității de preț. 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 47 Articolul 6 Standardele minime pentru prețuri Articolul 9 Controlul calității Statele membre: (1) Statele membre produc IAPC folosind prețurile observate ale eș(cid:13)antionului țintă. (a) (a) În cazul în care eș(cid:13)antionul țintă necesită observări lunare, dar observarea nu se poate face datorită lipsei de disponibilitate a unui articol sau din oricare alt motiv, pentru prima sau a doua lună se pot folosi prețuri estimate, dar începând din a treia lună se vor folosi prețuri de înlocuire. (b) În cazul în care, în mod excepțional, eș(cid:13)antionul țintă necesită observații mai puțin frecvente decât lunar, pentru acele luni în care nu sunt cerute prețurile observate, se folosesc prețuri esti- mate. Prețurile estimate pot fi folosite ș(cid:13)i prima oară când nu se poate realiza observarea prețurilor. în care observarea nu se poate realiza nici a doua oară consecutiv, atunci se utilizează prețurile de înlocuire. În cazul (2) În cazul în care, în circumstanțele menționate în prezentul articol, nu sunt disponibile prețuri de înlocuire, pot fi utilizate în continuare prețurile estimate, cu condiția ca gradul utilizării lor să se limiteze la un nivel adecvat pentru realizarea comparabilității. Articolul 7 Indicii de preț pentru agregatele elementare IAPC sunt calculați utilizând una din cele două formule prezentate în alineatul (1) al anexei II la prezentul regulament sau pe baza unei formule alternative comparabile care să nu aibă ca rezultat un indice ce diferă în mod sistematic de indicele obținut pe baza vreuneia din formulele date cu mai mult de o zecime dintr-un procent, în medie, pe o perioadă de un an față de anul precedent. Articolul 8 Standardele minime pentru eș(cid:13)antionare Sunt considerați ca fiind fiabili ș(cid:13)i comparabili IAPC calculați pe baza eș(cid:13)antioanelor țintă care, pentru fiecare categorie a clasificării COICOP/IAPC ș(cid:13)i luând în considerare ponderea categoriei, conțin suficiente agregate elementare pentru a oglindi diversitatea articolelor aparținând categoriei respective, precum ș(cid:13)i prețuri suficiente în cadrul fiecărui agregat elementar pentru a ține cont de variația miș(cid:13)cării prețurilor în cadrul populației. furnizează Comisiei (Eurostat), la cererea acesteia, informații privind cheltuielile referitoare la orice excluderi din listă, exprimate ca o proporție din cheltuielile totale acoperite de IAPC, suficient pentru a evalua respectarea prezentului regu- lament; (b) raportează Comisiei (Eurostat) bunurile ș(cid:13)i serviciile devenite recent semnificative atunci când ele sunt identificate ș(cid:13)i, dacă este necesar, motivele pentru care nu a fost inclus pe listă un bun sau serviciu devenit recent semnificativ, suficient pentru a evalua respectarea prezentului regulament; (c) monitorizează incidența modificărilor calității ș(cid:13)i ajustările făcute, suficient pentru a demonstra respectarea prezentului regulament ș(cid:13)i furnizează Comisiei (Eurostat), la cererea aces- teia, informațiile respective; (d) stabilesc ș(cid:13)i țin la zi o definire clară a eș(cid:13)antionului țintă ș(cid:13)i rea- lizează controale ale observării prețurilor ș(cid:13)i estimărilor aces- tora, suficient pentru a asigura respectarea prezentului regu- lament. Ele furnizează Comisiei (Eurostat), la cererea acesteia, informațiile necesare pentru evaluarea ș(cid:13)i asigurarea respectă- rii prezentului regulament; (e) atunci când este utilizată o formulă de calcul diferită de cea prezentată la alineatul (1) din anexa II la prezentul regula- la cererea acesteia, ment, furnizează Comisiei informații privind efectele utilizării formulei alternative res- pective pentru perioadele de timp ș(cid:13)i agregatele elementare selectate, suficient pentru evaluarea respectării prezentului regulament; (Eurostat), (f) furnizează Comisiei (Eurostat), la cererea acesteia, detalii pri- vind eș(cid:13)antioanele țintă, suficiente pentru a evalua respectarea prezentului regulament, precum ș(cid:13)i date statistice sumare pri- vind reprezentativitatea ș(cid:13)i precizia eș(cid:13)antioanelor, suficiente pentru a permite Comisiei (Eurostat) să facă propuneri de standarde minime de eș(cid:13)antionare pentru includerea în Revizia IAPC cerută în conformitate cu articolul 15 din Regulamen- tul (CE) nr. 2494/95, revizie scadentă în luna octombrie 1997. III. DISPOZIȚII FINALE Articolul 10 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. 48 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 9 septembrie 1996. Pentru Comisie Yves-Thibault DE SILGUY Membru al Comisiei 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 49 Aria de cuprindere inițială a bunurilor ș(cid:13)i serviciilor în IAPC include următoarele categorii ș(cid:13)i subcategorii: ANEXA I Cod COICOP/IAPC 01. 01. 1 01. 1. 1 01. 1. 2 01. 1. 3 01. 1. 4 01. 1. 5 01. 1. 6 01. 1. 7 01. 1. 8 01. 1. 9 01. 2 01. 2. 1 01. 2. 2 02. 02. 1 02. 1. 1 02. 1. 2 02. 1. 3 02. 2 02. 2. 1 03. 03. 1 03. 1. 1 03. 1. 2 03. 1. 3 03. 1. 4 03. 2 03. 2. 1 03. 2. 2 04. 04. 1 04. 1. 1 04. 1. 2 04. 3 04. 3. 1 04. 3. 2 04. 4 04. 4. 1A 04. 4. 2. A 04. 4. 3A 04. 4. 4 04. 5 04. 5. 1 04. 5. 2 04. 5. 3 ALIMENTE Ș(cid:13) I BĂUTURI NEALCOOLICE Alimente Pâine ș(cid:13)i cereale Carne Peș(cid:13)te Lapte, brânză ș(cid:13)i ouă Uleiuri ș(cid:13)i grăsimi Fructe Legume, inclusiv cartofi ș(cid:13)i alte legume înrudite cu cartoful Zahăr, gem, miere, siropuri, ciocolată ș(cid:13)i produse de cofetărie Produse alimentare, neclasificate în altă parte Băuturi nealcoolice Cafea, ceai ș(cid:13)i cacao Ape minerale, băuturi răcoritoare ș(cid:13)i sucuri BĂUTURI ALCOOLICE Ș(cid:13) I TUTUN Băuturi alcoolice Spirtoase Vin Bere Tutun Tutun ÎMBRĂCĂMINTE Ș(cid:13) I ÎNCĂLȚĂMINTE Îmbrăcăminte Materiale pentru confecții Articole de îmbrăcăminte Alte articole ș(cid:13)i accesorii de îmbrăcăminte Curățare chimică, reparare ș(cid:13)i închiriere de articole de îmbrăcăminte Încălțăminte Pantofi ș(cid:13)i alte articole de încălțăminte Întreținerea, repararea ș(cid:13)i închirierea de încălțăminte LOCUINȚĂ, APĂ, ELECTRICITATE, GAZ Ș(cid:13) I ALȚI COMBUSTIBILI Chirii efective pentru locuință Chirii efective plătite de chiriaș(cid:13)i Alte chirii efective Întreținerea ș(cid:13)i reparațiile obiș(cid:13)nuite ale locuinței Produse pentru întreținerea ș(cid:13)i reparațiile obiș(cid:13)nuite ale locuinței Servicii pentru întreținerea ș(cid:13)i reparațiile obiș(cid:13)nuite ale locuinței Alte servicii legate de locuință Colectarea gunoiului – consumatorii plătesc conform consumului Servicii de canalizare – consumatorii plătesc conform consumului Furnizarea apei – consumatorii plătesc conform consumului Alte servicii legate de locuință, neclasificate în altă parte Electricitate, gaz ș(cid:13)i alți combustibili Electricitate Gaz Combustibili lichizi 50 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 Cod COICOP/IAPC 04. 5. 4 04. 5. 5 05. 05. 1 05. 1. 1 05. 1. 2 05. 1. 3 05. 2 05. 2. 1 05. 3 05. 3. 1 05. 3. 2 05. 3. 3 05. 4 05. 4. 1 05. 5 05. 5. 1 05. 5. 2 05. 6 05. 6. 1 05. 6. 2 06. A 06. 1A 06. 1. 1A 06. 1. 2A 06. 1. 3A 07. 07. 1 07. 1. 1A 07. 1. 1B 07. 1. 2 07. 1. 3 07. 2 07. 2. 1 07. 2. 2 07. 2. 3 07. 2. 4 07. 3 07. 3. 1 07. 3. 2 07. 3. 3 07. 3. 4 07. 3. 5 08. 08. 1. 08. 1. 1 08. 1. 2 08. 1. 3 Combustibili solizi Apă caldă, abur ș(cid:13)i gheață MOBILIER, ECHIPAMENT CASNIC Ș(cid:13) I ÎNTREȚINERE CURENTĂ A LOCUINȚEI Mobilă, mobilier ș(cid:13)i decorațiuni, covoare, alte articole de acoperit podeaua ș(cid:13)i repararea lor Mobilă ș(cid:13)i mobilier Covoare ș(cid:13)i alte articole de acoperit podeaua Repararea mobilei, mobilierului ș(cid:13)i a articolelor de acoperit podeaua Textile casnice Textile casnice Aparate de încălzit ș(cid:13)i gătit, frigidere, maș(cid:13)ini de spălat ș(cid:13)i aparate casnice mari similare, inclusiv montaj ș(cid:13)i reparații Aparate casnice mari, electrice sau neelectrice Aparate casnice electrice mici Repararea aparatelor casnice Articole de sticlărie, articole pentru servit masa ș(cid:13)i ustensile casnice Articole de sticlărie, articole pentru servit masa ș(cid:13)i ustensile casnice Unelte ș(cid:13)i echipament pentru casă ș(cid:13)i grădină Unelte ș(cid:13)i echipament de dimensiuni mari Unelte de dimensiuni mici ș(cid:13)i diverse accesorii Bunuri ș(cid:13)i servicii pentru întreținerea curentă a locuinței Bunuri casnice de uz curent Servicii menajere ș(cid:13)i de îngrijire a locuinței SĂNĂTATE – bunuri plătite de consumator ș(cid:13)i nerambursate Produse medicale ș(cid:13)i farmaceutice ș(cid:13)i aparate ș(cid:13)i echipamente terapeutice - plătite de consumator ș(cid:13)i nerambursate Preparate ș(cid:13)i produse farmaceutice - plătite de consumator ș(cid:13)i nerambursate Alte produse medicale - plătite de consumator ș(cid:13)i nerambursate Aparate ș(cid:13)i echipamente terapeutice - plătite de consumator ș(cid:13)i nerambursate TRANSPORT Achiziționare de autovehicule Automobile noi Automobile la mâna a doua Motociclete Biciclete Funcționarea echipamentului de transport personal Piese de schimb ș(cid:13)i accesorii Combustibili ș(cid:13)i lubrifianți Întreținere ș(cid:13)i reparații Alte servicii cu privire la echipamentul de transport personal - folosind convențiile SEC (Sistemul European de Conturi) (1) Servicii de transport Transport de pasageri pe calea ferată Transport rutier de pasageri Transport aerian de pasageri Transport maritim ș(cid:13)i fluvial de pasageri Alte servicii de transport achiziționate COMUNICAȚII Comunicații Servicii poș(cid:13)tale Telefon ș(cid:13)i echipament de telefax Servicii de telefon, telegraf ș(cid:13)i telefax 10/vol. 1 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 51 Cod COICOP/IAPC 09. 09. 1 09. 1. 1 09. 1. 2 09. 1. 3 09. 1. 4 09. 1. 5 09. 1. 6 09. 1. 7 09. 1. 8 09. 1. 9 09. 2 09. 2. 1 09. 2. 2 09. 3 09. 3. 1 09. 3. 2 09. 3. 3 09. 3. 4 09. 4 09. 4. 1 10. A 11. 11. 1 11. 1. 1 11. 1. 2 11. 2 11. 2. 1 12. 12. 1 12. 1. 1 12. 1. 2 12. 2 12. 2. 1 12. 2. 2 12. 4A 12. 4. 2A 12. 4. 4A 12. 5A 12. 5. 1A 12. 6 12. 6. 1 RECREERE Ș(cid:13) I CULTURĂ Echipamente ș(cid:13)i accesorii, inclusiv reparații Echipamente pentru recepționarea, înregistrarea ș(cid:13)i reproducerea sunetelor ș(cid:13)i imaginilor Echipament fotografic ș(cid:13)i cinematografic ș(cid:13)i instrumente optice Echipament de prelucrare a datelor Alte produse importante de folosință îndelungată pentru recreere ș(cid:13)i cultură Jocuri, jucării ș(cid:13)i ocupații în timpul liber, echipament pentru sport, camping ș(cid:13)i recreere în aer liber Aparatură de înregistrat pentru imagini ș(cid:13)i sunet Grădinărit Animale de companie Repararea echipamentului ș(cid:13)i accesoriilor pentru recreere ș(cid:13)i cultură Servicii recreative ș(cid:13)i culturale Servicii recreative ș(cid:13)i culturale de grup Alte servicii recreative ș(cid:13)i culturale Ziare, cărți ș(cid:13)i articole de papetărie Cărți Ziare ș(cid:13)i reviste Diverse materiale tipărite Materiale de papetărie ș(cid:13)i desen Pachete de vacanță - cu excepția asigurării de călătorie Pachete de vacanță - cu excepția asigurării de călătorie EDUCAȚIE – de obicei plătită de consumatori în statele membre HOTELURI, CAFENELE Ș(cid:13) I RESTAURANTE Servicii de catering Restaurante ș(cid:13)i cafenele Cantine Servicii de cazare – în interiorul statului membru Servicii de cazare – în interiorul statului membru DIVERSE BUNURI Ș(cid:13) I SERVICII Îngrijire personală Saloane de coafură ș(cid:13)i cosmetică Aparate, articole ș(cid:13)i produse cosmetice Bunuri personale, neclasificate în altă parte Bijuterii, ceasuri de masă ș(cid:13)i de mână Alte bunuri personale Asigurare Asigurare legată de locuință – asigurarea bunurilor incluse Asigurare legată de transport – asigurare auto – cu excepția asigurării de călătorie Servicii bancare, neclasificate în altă parte – cu excepția plății dobânzii ș(cid:13)i a comisioanelor expri- mate ca procent din valoarea de tranzacție Servicii bancare, neclasificate în altă parte – cu excepția plății dobânzii ș(cid:13)i a comisioanelor expri- mate ca procent din valoarea de tranzacție Alte servicii, neclasificate în altă parte Alte servicii, neclasificate în altă parte (1) Sistemul European de Conturi, SEC 1995. 52 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 10/vol. 1 ANEXA II Formule folosite în calculul agregatelor elementare 1. Pentru calculul indicilor de preț pentru agregate elementare se utilizează fie raportul mediilor aritmetice ale prețurilor t b 1 n∑p 1 n∑p , fie raportul mediilor geometrice ale acestora 1/n t ] [Пp b ] [Пp 1/n, unde pt este prețul curent, pb este prețul de referință, iar n numărul de astfel de prețuri folosit în agregatul elementar. Poate fi folosită ș(cid:13)i o formulă alternativă, cu condiția ca aceasta să satisfacă criteriul de comparabilitate înscris în articolul 7. 2. Media aritmetică a prețurilor relative 1 n ∑ t P b nu ar trebui folosită în mod normal, deoarece poate împiedica P satisfacerea criteriului de comparabilitate. Poate fi folosită în mod excepțional, făcându-se însă dovada că îndeplineș(cid:13)te cerința de comparabilitate. 3. Indicele de preț pentru un agregat elementar poate fi calculat ca un indice în lanț, folosind una dintre formulele prezentate mai sus, la alegere. De exemplu, folosind raportul mediilor aritmetice: l b t — l I tb = 1 Pi b ∙ Pi 2 Pi l … Pi ∑i є s ∑i є s ∑i є s ∑i є s ∑i є s ∑i є s t reprezintă cotația de preț de ordin i pentru un agregat elementar dat în perioada t, iar st reprezintă un unde Pi eș(cid:13)antion de prețuri obținut pentru agregatul elementar în perioada t. Acest eș(cid:13)antion poate fi, în practică, actualizat lunar, sau, când prețurile nu pot fi obținute, pe perioade mai lungi de timp. Dacă, între perioada de bază b ș(cid:13)i 1 Pi t—l, Pi t — l b l perioada t nu are loc nici o completare, Itb devine tb = ∑i є s ∑i є s b b t Pi b, un simplu raport al mediilor aritmetice (în Pi mod similar se va calcula folosind formula mediei geometrice prezentată anterior). Media aritmetică a prețurilor relative nu va fi folosită atunci când înlănțuirea este mai frecventă decât anual