title: ANNUAL REPORT FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT on the borrowing and lending activities of the Community in 1995

eurovoc_concepts:
Community loan
EU borrowing
EU financing
New Community Instrument
activity report

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 07. 1996 KOM(96) 384 slutlig ÅRSRAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1995 och RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM UTNYTTJANDEGRADEN FÖR GEMENSKAPENS NYA INSTRUMENT (NCI) (Perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1995) INNEHÅLL INLEDNING A KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPA PARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1995 1 Gemenskapens upplåningsverksamhet 2 3 4 5 Utlåningsverksamheten inom gemenskapen Utlåningsverksamheten utanför gemenskapen Europeiska investeringsfonden Budgetkonsekvenser av utlåningsverksamheten Statistikbilaga b RAPPORT KOMMISSIONENS EUROPA PARLAMENTET OM UTNYTTJANDEGRADEN FÖR GEMENSKAPENS NYA INSTRUMENT (NCI) (Perioden från och med den 1 juli till och med den 31 december 1995) TILL RÅDET OCH 1 2 Samlad översikt per den 31 december 1995 Fördelning av lånen på länder och sektorer Statistikbilaga RAPPORT OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING INLEDNING Årsrapport Denna årsrapport utarbetas i enlighet med rådets beslut om införandet av gemen skapens nya instrument (NCI)1 och av låneinstrument för forskning och finansie ring inom Euratom2. Dessutom begärde Europaparlamentet i sin resolution om för bättring av den politiska övervakningen av gemenskapens upp- och utlåning3 att verksamheterna inom EKSG och EIB också skulle ingå. Denna rapport omfattar år 1995 och är den sextonde som kommissionen offentliggör för att, i enlighet med sitt uppdrag, ge rådet och Europaparlamentet fullständigast möjliga information om samtliga verksamheter den bedriver. De viktigaste handlingslinjerna inom Europeiska unionens finansiella verksamhet under år 1995 har varit inriktade på att fullborda genomförandet av de nyskapande instrument som beslutades vid de tidigare sammanträdena i Europeiska rådet och att vidareutveckla de mer klassiska instrumenten - trots avmattningarna i aktiviteten på de internationella finansmarknaderna. Så har till exempel EIB:s utlåning ökats i betydande omfattning, särskilt inom ramen för det europeiska tillväxtinitiativet som syftar till att påskynda finansieringen av de transeuropeiska näten. Vad gäller tredje land har Europeiska unionen vidgat sitt verksamhets område till följd av att EIB verkställt nya rådsbeslut beträffande Albanien och Turkiet samt fredsprocessen i Gaza och Västbanken. Inom ramen för den inter nationella demokratiseringsprocessen har unionen även, genom lån från EIB, för första gången medverkat direkt i Haiti och Sydafrika. Tillämpningen av dessa instrument har haft återverkningar på verksamheten inom de mekanismer som inrättades 1994, särskilt Europeiska investeringsfonden (EIF) och Garantifonden för åtgärder avseende tredje land. Mot bakgrund av utveck lingen inom dessa båda mekanismer har en diskussion inletts på rådsnivå4 om arten av de handelsmässiga och politiska risker som föreligger och om hur dessa bäst Beslut nr: 78/870/EEG, art. 6, EGT nr L 298, 25. 10. 1978, 81/19/EEG, art. 7, EGT nr L 37, 10. 2. 1981, 81/1013/EEG, art. 7, EGT nr L 367, 23. 12. 1981, 82/169/EEG, art. 6, EGT nr L 78, 24. 3. 1982, 83/200/EEG, art. 7, EGT nr L 112, 28. 4. 1983, 87/182/EEG, art. 9, EGT nr L 71, 14. 3. 1987. Beslut nr 77/270/Euratom, art. 4, EGT nr L 88, 6. 4. 1977. Dok. PE/67134, 5. 3. 1981, EGT nr C 287, 9. 11. 1981. Förklaring i bilaga till rådets beslut nr 93/696/EG (EGT nr L 321, 23. 12. 1993). 3 skall fördelas. Därför begärde rådet i november 1995 att kommissionen, i samarbete med EIB, skulle utarbeta en rapport om möjligheterna till en bättre fördelning av garantin mellan EIB och gemenskapsbudgeten. B Halvårsrapport I syfte att säkerställa att den upplåning som är avsedd att främja investeringar inom gemenskapen kontinuerligt övervakas föreskrivs dessutom i 1983 och 1987 års beslut om NCI att kommissionen skall lämna en halvårsrapport till parlamentet och rådet om utnyttjandegraden i fråga om denna upplåning. Del B av detta dokument innehåller därför en redogörelse för NCI-verksamheten från och med den 1 juli till och med den 31 december 1995. A - KOMMISSIONENS ÅRSRAPPORT TELL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING 1995 1 GEMENSKAPENS UPPLÅNINGSVERKSAMHET 1. 1 För att förverkliga de mål i fördraget som avser gemenskapens territorium har kommissionen givits befogenhet att ta upp lån på kapitalmarknaderna. Dessa lån är avsedda att finansiera lån till medlemsstater med betalningsbalansproblem (tak: 14 miljarder ecu), till forskning om och finansiering av kärnkraft (Euratoms tak f. n. : 4 miljarder ecu), till stöd för investeringar som genomförts inom gemenskapen inom ramen för NCI (tak f. n. : 6,8 miljarder ecu) och till främjande enligt Parisfördraget av produktionskapacitet eller omställning inom kol- och stålsektorn. Inom ramen för avtal med tredje land har kommissionen befogenhet att ta upp lån till finansiering av program för ekonomiskt bistånd till länderna i Central- och Östeuropa och AVS-staterna (Afrika, Västindien och Stilla havsområdet) samt till åtgärder enligt Medelhavsprotokollen. Såväl inom som utom unionen har Europeiska investeringsbanken (EIB) knutits så nära till finansieringen av den gemensamma politiken och prioriterade verksam heter att den står för större delen av den upplåning som skett (se tabell 1). Dessutom har gemenskapens utvidgning till femton medlemsstater i början av år 1995 medfört tekniska anpassningar av bankens stadgar och en ökning av dess kapital, vilket befäst dess ställning som gemenskapens viktigaste finansiella instrument. 1. 2 Dessa gemenskapsinstitutioners upplåning uppgick under 1995 till sammanlagt 13,2 miljarder ecu, vilket är en minskning med 13,2 % jämfört med året innan (tab. 1). För EEB:s upplåning är minskningen något lägre (-12,7%). Vad gäller kommissionens upplåning (allokerade lån) följer minskningen rådets riktlinjer som syftar till att överföra vissa verksamheter från kommissionen till EEB. Detta gäller huvudsakligen verksamheter inom EKSG samt, implicit, NCI och Euratom. Denna minskning kan för EIB:s del inte (som framgår längre fram i detta doku ment) tillskrivas en minskad verksamhetsgrad utan beror framför allt på marknads situationen, särskilt den minskade inflationen och räntenedgången. Denna har lett till att bankens kunder motiverats att göra förtidsåterbetalningar på vissa lån, och detta i större utsträckning än banken själv i fråga om sin egen upplåning. Detta har skapad ökad likviditet och därigenom minskat behovet av att ta upp lån för att finansiera utlåningen, som fortfarande är föremål för en ökande efterfrågan. Detta förhållande har varit mindre påtagligt i OECD-länderna, där inflationstakten inte avtagit lika snabbt som på andra håll, vilket förklarar att minskningen av upplåningen för hela detta område är mera måttlig (- 8,3 %). Sammantaget har dock hela OECD-områdets andel av gemenskapsinstitutionernas upplåning gått tillbaka något, från 4,9%» år 1994 till 4,7 % under 1995. Om man dessutom tar hänsyn till återbetalningar och uppsägningar uppgick upplåningsvolymen den 31 december 1995 till 102,9 miljarder ecu mot 100,2 miljarder ecu under det föregående året (se tabell 2 i bilagan). Den osäkerhet som uppstod på valutamarknaden under år 1995 beträffande de valutor som traditionellt används vid transaktionerna (dollar, yen, ecu) minskade efterfrågan på lån i dessa. Däremot ökade andelen lån i stabila gemenskapsvalutor. Detta gällde särskilt tyska mark och italienska lire. Efterfrågan på lån i lire för stärktes av EEB:s betydande utlåningsvolym i Italien och på att denna valuta anses undervärderad. Tabell 1 Upplåning på internationella marknader (MILJARDER ECU) 1. Gemenskapen varav 1. 1 EKSG 1. 2EG(a) 1. 3 Euratom 1. 4 EIB 2. OECD-länder (b) 3. Gemenskapens andel ( 1 , i % a v 2) 4. Fördelning på valutor 4. 1 USD (b) 4. 2 Yen (b) 4. 3 ecu 4. 4 USD i % av 2 4. 5 Yen i % av 2 4. 6 ecu i % a v2 1968 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 9. 6 1Q5 125 169 157 20. 1 15. 2 ia2 09 05 Q1 7. 7 1512 6\3 630 134 95 41. 7 85 d3 09 05 9J0 1. 1 0. 4 1. 4 1. 7 11. 0 ia7 1J5 12 iao 05 5. 0 14. 2 0. 6 0. 3 0. 1 142 0. 4 0. 4 124 193. 1 141. 5 203. 3 2127 337. 0 303. 7 283. 8 5. 4 as ai 7. 4 6. 0 45 4. 7 106. 6 142 11. 4 552 7. 4 55 55. 0 175 141 389 127 1Û0 65. 9 29. 1 26. 0 31. 6 14. 0 125 795 26. 0 17. 1 37. 4 122 ao 123. 1 37. 9 ai 37. 4 112 1. 8 125. 5 565 d4 40. 6 183 21 110. 4 49. 3 5. 4 389 17. 4 1. 9 NCI -fbetalringsbalans Be räkna t på årsgenoBeräknatpå årsgenomsritbtavecu-kursen. Källor OECD och EE Källor. OECD och EEG Större delen av gemenskapsupplåningen under 1995 skedde till bunden ränta. Den ihållande nedåtgående tendensen i ränteläget har dock kraftigt stimulerat till upplåning till rörlig ränta. Sådana lån uppgick för EIB:s del till 40 % av den samlade upplåningen. 2 UTLÅNINGSVERKSAMHETEN INOM GEMENSKAPEN 2. 1 Under 1995 ökade den genomsnittliga ekonomiska aktiviteten inom gemenskapen stadigt (+ 2,7 %), även om en tendens till avmattning inträdde under andra halv året. Aktiviteten gynnades framför allt av den goda exportsituationen för de europeiska ekonomierna och av en accelererande investeringstakt. De faktiska investeringarna inom gemenskapen, beräknade på grundval av bruttoinvesteringar i anläggningar, ökade med 4,5 %. Trots den ekonomiska återhämtningen gjorde den nedåtgående årstendensen det inte möjligt att uppnå den förväntade minskningen av arbetslösheten som Europeiska rådet på Korfu och i Essen hade satt som mål. Under dessa förhållanden framstår nödvändigheten av att fullfölja de strukturreformer som föreslås i kommissionens vitbok "Tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning" och att genomföra den där beskrivna strategin som alltmer aktuell. 2. 2 I denna situation har EIB:s stöd till gemenskapens inre politik intensifierats. Under 1995 uppgick de lån som tecknades för projekt inom gemenskapen till sammanlagt 18,6 miljarder ecu mot 17,7 miljarder under 1994, dvs. en ökning med 5,2 %. Finansieringarna har genomförts inom samtliga femton medlemsstater och bidragit till att skapa en investeringsvolym som beräknas till 53 miljarder ecu, vilkat motsvarar cirka 4 % av de bruttoinvesteringar i anläggningar som genom förts i unionen. En betydande andel av lånen har tecknats i Österrike, Finland och Sverige redan under det första året av dessa länders medlemskap. Den största ökningen av lånevolymen har registrerats i Tyskland, Irland, Portugal, Italien och Luxemburg (tab. 2). Redan 1994 anpassade EIB sina lånevillkor till de särskilda krav som ställs i samband med inrättandet av de enhetliga och effektiva nät som är av grundläggande betydelse för utbytet inom gemenskapen. Därigenom har banken kunnat gå in direkt i finansieringen av de transeuropeiska näten, särskilt i de prioriterade projekt som fastställdes av Europeiska rådet i Essen. Inom detta område har EIB vid utgången av 1995 godkänt låneåtaganden som uppgår till sammanlagt 7,6 miljarder ecu. Finansieringen av investeringar som bidrar till regional utveckling samt till ökad ekonomisk och social sammanhållning var under 1995 fortfarande bankens mest omfattande verksamhetssektor och svarade för mer än två tredjedelar av dess medverkan. Dessa lån har koncentrerats till strukturfondernas interventionszoner, särskilt i de s. k. sammanhållningsländerna och i östra Tyskland. Sedan reformen av fonderna 1989 har lån beviljats med sammanlagt 71 miljarder ecu, vilket bidragit till finansieringen av investeringar som beräknas till 212 miljarder (se även tab. 5 i bilagan). Under förra året ökade finansieringarna betydligt inom området infrastrukturer för kommunikation: dessa uppgår till 6,6 miljarder ecu mot 5,7 för 1994. Finansieringen av transporter uppgår till 5,5 miljarder, till större delen väg- och järnvägsinfrastruktur (4,7 miljarder). Betydande arbeten har även genomförts beträffande flygplats- (Bordeaux, Dublin, Frankfurt) och hamninfrastruktur. På telekommunikationsområdet har dock lånevolymen minskat efter flera års kraftig ökning. Tabell 2 BEts utiåningsstnjktur (tecknade lån) - geograf sk fjrdelning Belgien Danmark Tygland Grekland Spanien Frankrike bland hallen Luxemburg NBuenanaema Portugal Storbritannien Österrike Hriand Sverige Övrigt (art. 18) 1987 1993 1994 % % % 1995 % 315,3 276,5 1643 737,4 1. 006,5 178,6 31122 1,6 mo 389,9 1. 133,7 Q5 42 37 22 9,5 13,5 24 41,8 0,0 02 52 152 371,6 875,5 2096,6 511,1 4006,1 2206,5 388,2 3362,0 379,7 1. 488,8 1. 929,1 21 4,9 113 29 22,6 124 22 19,0 0,0 21 84 10,9 108,7 1,5 111,0 0,6 615,3 809,7 2407,9 534,7 3011,5 2477,4 291,1 3099,5 5,1 399,5 1. 109,7 2454,7 89,5 602 15,3 260,8 35 43 136 30 17,0 14,0 1,6 17,5 0,0 23 6,3 139 0,5 0,3 0,1 1,5 665,0 825,0 2715,0 525,0 28180 2207,0 327,0 3435,0 79 319,0 1232,0 2244,0 242 179 273 519,0 36 4,4 14,6 28 15,1 11,9 1,8 185 0,4 1,7 6,6 121 1,3 1,0 1,5 28 Summa (gemenskapen) 7. 450,3 100,0 17. 7242 100,0 17. 681,9 100,0 iaec4,o 100,01 Banken ägnar stor uppmärksamhet åt gemenskapsbestämmelserna på miljö området och miljökonsekvenserna av alla projekt som den finansierar. Ett betydelsefullt nytt steg togs 1995, då banken beviljade lån på sex miljarder till miljöåtgärder, vilket är mer än en tredjedel av de samlade finansieringarna. Denna ökning är ett resultat av att gemenskapsbestämmelser och nationella bestämmelser har börjat tillämpas samt av att särskilda program beträffande luft- och vatten i atmosfären och förbättrad hantering av hushålls- och kvalitet, utsläpp industriavfall sätts i verket. År 1995 har även präglats av en uppgång av de individuella lånen till industri projekt och av globallån till små och medelstora företag. Sedan juli 1995 har kriterierna för berättigande till lån utsträckts till nya slag av investeringar inom tjänste- och distributionssektorerna samt till tidigarelagd finansiering av forskning och utveckling. Sammanlagt uppgick insatserna inom detta område till 3,5 miljarder, vilket är dubbelt så mycket som de lån som tecknades under 1994, ett år då aktiviteten var ovanligt låg. Delvis kan denna ökning tillskrivas det intresse som visats räntesubventionsmekanismen, en resurs som tillfördes sysselsättnings- skapande små och medelstora företag vid toppmötet i Köpenhamn. Tillämpnings tiden för denna mekanism, som skulle upphöra den 31 juli 1995, har förlängts till och med december för att göra det möjligt för de nya medlemsstaterna att utnyttja bestämmelserna. Vid slutet av år 1995 hade lån på sammanlagt en miljard tecknats, och cirka 4 400 europeiska företag hade utnyttjat dem, vilket gjort det möjligt att skapa omkring 45 000 arbetstillfällen. 2. 3 Inför år 2002, då Parisfördraget skall upphöra att gälla, ändrade kommissionen i sitt beslut av den 28 juni 1994 villkoren för EKSG. s upp- och utlåningspolitik. På grundval av detta tecknades under 1995 i gemenskapen lån på sammanlagt 360,4 miljoner ecu, vilket är en minskning med 46,5 % jämfört med 1994 (se tab. 3). Denna minskning beror såväl på de ogynnsamma ekonomiska förhållandena i kol- och stålindustridistrikten som på politiken för att gradvis avveckla EKSG- instrumentet enligt de fastställda riktlinjerna. Tabell 3 EKSG-lån under 1995 1 (TUSENTAL ECU) Artikel 54 Artikel 56 Sociala Summa bostadsprogram 28. 627,1 39. 809,5 17. 781,4 60. 565,3 12. 523,7 10. 178,0 56. 990,0 98. 512,6 4. 744,6 7. 257,5 9. 380,3 2. 382,5 7. 956,6 1. 766,9 438,7 1. 495,1 47,5 89. 192,4 14. 906,2 10. 178,0 104. 756,1 100. 279,5 22. 964,7 8. 752,6 9. 380,3 47,5 86. 218,0 260. 152,0 14. 087,3 360. 457,3 Italien Frankrike Grekland Portugal Nederländerna Tyskland Storbritannien Spanien Belgien Luxemburg Irland Danmark Summa 2. 4 Vad gäller NCI-verksamheten bör det nämnas att några nya låneoperationer inte har förekommit sedan 1991 (tab. 4). 2. 5 Mekanismen för finansiellt stöd på medellång sikt, som syftar till att stödja betalningsbalansen i medlemsstaterna, har under de senaste åren utnyttjats för Grekland och Italien. Italien har beviljats ett lån på 8 miljarder ecu, som skall betalas ut i fyra trancher (rådets beslut nr 93/67/EEG av den 18 januari 1993). Enligt rådets beslut skulle de tredje och fjärde trancherna betalas ut tidigast den 1 februari 1994 respektive den 1 februari 1995. Italien har inte begärt någon utbetalning av dessa trancher och det förefaller inte längre nödvändigt att verkställa detta. Mot bakgrund av detta och de tidigare ingångna åtagandena mot Grekland har omfattningen av de lån som beviljats enligt denna mekanism slutat på 5 miljarder ecu per den 31 december 1995. Det godkända taket för lånen är 14 miljarder, som vid behov skall finansieras på kapitalmarknaden. Tabell 4 NCI, lånesituation per den 31. 12. 1995 1 (milj. ecu) Finansiella avtal NCI I ITALIEN GREKLANC NCI II Nam Naiv SUMMA Rekonstr. Rekonstr. Globallån (*) Tillverkningssektorn (*) Infrastruktur Energi S:a tecknade lån, netto (**) BB-lån (egna resurser) SA 538,5 446,7 990,5 598,7 80,0 406,8 2138,0 6683 3. 227,4 10,6 2794 300,8 465,3 258,3 15,9 1. 961,9 1. 0053 598,7 351,6 80,0 997,5 2861,6 668^ 6. 197,2 351,6 Godkända lånetak Restbelopp 1. 000,0 1. 000,0 80,0 1. 000,0 aooo,o 750,0 6. 830,0 9,5 49,7 0 25 138A 81,2 267,5 (*) Industi ochjondbruk (**) Tecknade lån, rrinus återtagna 3 UTLÅNINGSVERKSAMHETEN UTANFÖR GEMENSKAPEN För stater med vilka gemenskapen har ingått samarbetsavtal kan betydande resurser mobiliseras i de former som är bäst anpassade till den särskilda situationen i varje land. (tab. 5) 3. 1 Inom ramen för gemenskapens stöd till anpassnings- och reformprogram i tredje land har fortsatt makroekonomiskt stöd som komplettering till IMF:s program givits i form av lån till stöd för betalningsbalans och strukturell anpassning. I fråga om länderna i Central- och Östeuropa har gemenskapsstödet beviljats inom ramen för G 24. Under 1995 uppgick de utbetalningar som verkställdes på detta område inom ramen för tidigare beslutade lån till 285 miljoner ecu, uppdelat på 100 miljoner till kuststaterna vid Medelhavet (Algeriet), 80 miljoner till Central- och Östeuropa (Litauen: 25 miljoner, Rumänien: 55 miljoner) och 105 miljoner till OSS 10 (Moldova: 20 miljoner, Ukraina: 85 miljoner). Till detta skall läggas nya lån, som beslutats under 1995, på maximalt 255 miljoner ecu (Vitryssland: 55 miljoner, Ukraina: 200 miljoner), varav 30 miljoner betalades ut samma år till Vitryssland. 3. 2 Inom ramen för rådets beslut i december 1991 om beviljande av möjligheter till afiarskredit med lånetaket 1 250 miljoner ecu för de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen (OSS) verkställdes under 1995, enligt tidigare tecknade lån utbetalningar på sammanlagt 95,0 miljoner ecu (Azerbajdzjan: 36,2 miljoner, Uzbekistan: 58,7 miljoner). Eftersom det inte fattades några beslut om nya låneoperationer under 1995 förblev det samlade beloppet av de krediter som beviljades inom detta system oförändrat jämfört med 1994, dvs. 1 133 miljoner ecu. Tabell 5 Finansiering utanför gemenskapen under 1995 1 (milj. ecu) El B Finansiellt stöd till stater Från Gemens- t apsbudgeten (1) och EUF (2) Egna resurser AVS - ULT Medelhavet Central-och Östeuropa OSS Latinamerika, Asien Summa 225. 0 23. 0 100. 0 80. 0 230. 0 (3) 410. 0 248. 0 250. 0 1,015. 0 1,005. 0 288. 0 2,558. 0 SUMMA 475. 0 1,138. 0 1,085. 0 230. 0 288. 0 3,216. 0 (1) (2) (3) Utbetalningar. Tecknade och förvaltade av EIB med utnyttjande avbudgetresurserfrånEEG eller Europeisk utvecklingsfonden (EUF). Lån till stöd för betalningsbalansen och affärs krediter. 3. 3 Finansiering genom EIB utanför gemenskapen ingår även i gemenskapens politik för samarbete med tredje land. Detta slag av finansiering ökade kraftigt under 1995 (med 24,9% jämfört med det föregående året). Det samlade beloppet uppgick till 2 806 miljoner ecu, fördelat på 2 558 miljoner i lån ur bankens egna resurser och 248 miljoner i riskkapitaloperationer med utnyttjande av gemen skapens eller medlemsstaternas budgetresurser. Denna betydande ökning kan tillskrivas dels att verksamheterna i tredje land har intensifierats, dels att dessa utsträckts till nya geografiska områden. Intensifie ringen av låneverksamheten har varit mycket påtaglig i Medelhavsregionen och i Latinamerika/Asien, medan en stabilisering skett i Centraleuropa och i AVS- staterna. Vidare har lån för första gången tilldelats Sydafrika, Haiti och Palestina. 11 EIB:s interventioner i länderna i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet (AVS) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT) uppgick till 430 miljoner ecu (462 miljoner 1994), varav 225 miljoner i riskkapital med resurser från Europeiska utvecklingsfonden (EUF). Vad gäller fördelningen på olika sektorer har två tredjedelar av finansieringen (291 miljoner) gått till basinfrastruktur (vägar, anläggningar, hamnar och flygplatser). Inom energisektorn - produktion, distribution och oljeutvinning - uppgick finansieringen till 108 miljoner. Byggande av dricksvattennät och rening av avloppsvatten svarade för 105 miljoner och kommunikationsinfrastruktur för sammanlagt 78 miljoner. Vad gäller Afrika har de första globallånen tecknats i Sydafrikanska republiken, på grundval av ett särskilt protokoll och för ett samlat belopp av 45 miljoner. Lånen till kuststaterna i Medelhavsområdet uppgick 1995 till sammanlagt 1 038 miljoner ecu, varav 23 miljoner ur budgetmedel. Lånen är till mer än två tredje delar (718 miljoner) övergripande (utanför protokollen) och avser interregionala samarbetsprojekt och miljöskyddsåtgärder. Lånen enligt de gällande bilaterala protokollen uppgick till 320 miljoner. Bankens medverkan gäller elva länder och avser förstärkt transportinfrastruktur, förvaltning av vattenresurser, rening och konstbevattning samt energiproduktion och -distribution. Dessutom har en kredit på maximalt 125 miljoner i globallån utnyttjats för mindre investeringar som gjorts av kommuner och företag inom den privata sektorn. Inom Europeiska unionens initiativ till stöd för fredsprocessen i Mellanösterna undertecknade EIB i oktober 1995 ett ramavtal om stöd mellan banken och den palestinska myndigheten. Globallån på sammanlagt 26 miljoner (varav 6 miljoner i riskkapital) undertecknades i slutet av 1995 för finansiering i Gaza och på Västbanken av investeringar inom industri-, livsmedels-, turist- och tjänste sektorerna. Stödet till fredsprocessen ingår i ett större regionalt sammanhang, där de viktigaste inslagen under 1995 var lån till Jordanien, till återuppbyggnaden i Libanon och till investeringar med samverkan mellan israeliska och egyptiska operatörer. Ett lån på 15 miljoner till Malta och 10 miljoner till Cypern bör vidare göra det möjligt att uppnå överensstämmelse med gemenskapsdirektiven om utsläpp av avloppsvatten och utbyggnad av reningsanläggningar i stadsområden. I länderna i Central- och Östeuropa uppgick lånen till 1 005 miljoner ecu under 1995 (1994: 957 miljoner). De har gått till tio länder och däribland för första gången till Albanien. Nästan samtliga (97 %) dessa lån ingår i tremiljarders- programmet enligt styrelsens beslut om åtaganden i maj 1994 och garanteras genom gemenskapsbudgeten. Vidare har 32 miljoner placerats i Slovenien enligt det protokoll som trädde i kraft 1993. Flera av dessa lån har bidragit till att man kunnat utföra arbeten som innebär en direkt förlängning av de transeuropeiska näten. Tillverkningssektorn har vidare i sex länder kunnat utnyttja globallån på sammanlagt 315 miljoner. 12 Slutligen har åtta länder i Latinamerika och Asien, som undertecknat samarbets avtal med Europeiska unionen, tilldelats lån på sammanlagt 288 miljoner. Dessa operationer omfattas av styrelsens beslut i februari 1993 om finansiering av investeringar som är av gemensamt intresse för det berörda landet och unionen eller som sker i samarbete med europeiska partner. Taket för detta program har fastställts till 750 miljoner ecu för en treårsperiod. Vid utgången av 1995 hade 607 miljoner av detta tagits i anspråk. 3. 4 Den 5 mars 1990 beslutade gemenskapen att godkänna att EKSG-lån tilldelades för finansieringen av industriinvesteringar i Polen och Ungern upp till ett belopp av 200 miljoner ecu. 1991 utsträcktes detta beslut till dåvarande Tjeckoslovakien, Bulgarien och Rumänien. 3. 5 3. 6 Efter ett lån på 42 miljoner ecu, som tecknades 1994 och utbetalades 1995, till fiinansiering av en investering i ett polskt stålverk har inga nya lån tecknats. Den 21 mars 1994 beslutade rådet att ge kommissionen befogenhet att teckna avtal om upplåning till Euratom. Det upplånade beloppet skulle användas för att ge lån till förbättringar av effektiviteten och säkerheten hos kärnkraftverken i vissa länder i Central- och Östeuropa. Med hänsyn till det samlade lånetak som fastställdes av rådet skulle cirka 1,1 miljarder ecu kunna tilldelas genom denna kreditmöjlighet. Under 1995 har en projekten granskats mycket aktivt, men på grund av deras såväl tekniska som politiska komplexitet har ännu inget av projekten nått det slutliga beslutsstadiet. Gemenskapen och EIB är både andelsägare i och nära samarbetspartner till Europeiska utvecklingsbanken. De står vardera för 3 % av bankens kapital och bedriver ett nära samarbete med den som syftar till att deras olika operationer skall komplettera varandra. Kommissionen lämnar tekniskt bistånd till Europeiska utvecklingsbankens projekt, medan denna och EIB samfinansierar ett antal projekt i Central- och Östeuropa. Enligt Europeiska utvecklingsbankens verksamhetsrapport för 1995 godkände styrelsen 134 nya projekt i Central- och Östeuropa och i länderna i före detta Sovjetunionen (mot 106 under 1994). De anslagna medlen uppgick till 2 miljarder ecu (mot 1 878 miljoner under 1994). På grund av den ökande efterfrågan har aktiekapitalet i förhållande till bankens samlade verksamhet ökat från 21 till 24 % under 1995 eller med 695 miljoner ecu. EUROPEISKA INVESTERINGSFONDEN Europeiska investeringsfonden (EIF) påbörjade sin garantiverksamhet i juni 1994 och har utvecklat den inom ramen för finansieringen av de transeuropeiska näten (TEN) samt av små och medelstora företags projekt. Fonden har för närvarande 78 aktieägare - 76 banker och finansiella institut från olika länder inom unionen 13 samt Europeiska gemenskapen och EIB. Vid utgången av 1995 uppgick det tecknade aktiekapitalet till 1 784 miljoner eller 89,2 % av det stadgeenliga maximikapitalet på 2 miljarder ecu. Sedan sin tillkomst har EIF godkänt 28 operationer omfattande 1 441 miljoner ecu. De av dessa operationer som tecknats omfattar 631,8 miljoner. 91 % av operationerna avser TEN och återstoden små och medelstora företags projekt. De tecknade projekten under 1995 på TEN-området gäller transport, tele kommunikationer och energi. I december 1995 undertecknade kommissionen och fonden ett avtal om ett pilotprojekt med namnet "Tillväxt och miljö" inom vilket EIF kommer att ställa delgarantier till projekt som har positiva återverkningar för miljön och genomförs av små och medelstora företag. I samband med detta har fonden granskat och föreslagit garantiavtal för ett antal banker som är aktieägare. 5 BUDGETKONSEKVENSER AV UTLÅNINGSVERKSAMHETEN Gemenskapens allmänna budget berörs av låneverksamheten i den utsträckning som lånen är förenade med räntesubventioner och/eller budgetgarantier. 5. 1 Räntesubventioner Gemenskapen beviljar räntesubventioner inom följande områden: a. Omställning av industrin i kol- och stålregioner (artikel 56 i Paris- fördraget). Återuppbyggnad av olycksdrabbade områden i Italien och Grekland (varvid subventionerna erläggs via EEB i takt med amorteringarna). Inom den särskilda lånemöjligheten för små och medelstora företag (se tab. 7 i bilagan). b. c. Det har inte beviljats några räntenedsatta lån till industrier för att finansiera investeringsprojekt som syftar till att underlätta avsättningen av kol från gemenskapen (artikel 54 andra stycket). Vad gäller beviljande av subventioner av lån till omställning inom kol- och stålindustrierna (artikel 56) uppgick ränte subventionerna 1995 till 11,5 miljoner ecu, vilket skall jämföras med 114,3 miljoner 1993 och 51,1 miljoner 1994. 1993 ökade Europeiska rådet i Köpenhamn med tre miljarder ecu budgeten för den tillfälliga lånemöjlighet för större infrastrukturprojekt som antogs i Edinburgh. Av detta belopp avser en miljon ecu stärkt konkurrenskraft för små och medelstora företag i Europa, bl. a. genom räntesubventioner som är kopplade till skapandet av nya arbetstillfällen. Subventionen är 3 000 ecu för varje nyskapat arbetstillfälle, vilket i genomsnitt motsvarar en räntesubvention med 2 %. Efter antagandet av rådets beslut av den 19 april 1994 började EIB under andra halvåret 1994 teckna avtal om globallån med finansiella förmedlare i samtliga medlemsstater. Tilldelningen av lån avslutades den 15 december 1995 då hela det budgeterade beloppet, en miljard, hade utnyttjats. Betalningarna ur budgeten till denna lånemöjlighet uppgick till 65,5 miljoner ecu under 1994 och 2,8 miljoner 14 ecu 1995, vilket visar hur snabbt låneansökningarna lämnades in och följaktligen även det stora intresset för denna lånemöjlighet. Räntesubventioner ges även i samband med EIB:s utlåning utanför gemenskapen (se tab. 8 i bilagan). 5. 2 Budgetgarantier 5. 2. 1 Tillämpningsområde Gemenskapens upplåning för att finansiera de lån som förvaltas av kommissionen (Euratom, NCI, betalningsbalans) garanteras i sin helhet via den allmänna budgeten. EIB:s lån av egna medel till tredje land inom ramen för gemenskapens politik för finansiellt utvecklingsfrämjande samarbete omfattas av garantiavtal. Dessa garantier ställs av medlemsstaterna för lån till AVS-staterna och av gemenskapen för lån till Medelhavsländerna, länder i Central- och Östeuropa, tredje länder i Latinamerika och Asien med vilka Europeiska unionen har slutit samarbetsavtal samt Sydafrika. I detta sammanhang har gemenskapens budget använts för garantier i samband med följande operationer: a. EIB-Iån till länder i Medelhavsområdet: Dessa lån omfattas av en samlad garanti från gemenskapen för 75 % av de tecknade lånebeloppen. Vid utgången av 1995 omfattade dessa lån 2 167 miljoner ecu, varav 385 miljoner avsåg lån i Spanien, Grekland och Portugal (före anslutningen) och 1 782 miljoner lån i tredje länder i Medelhavsområdet. b. EIB-Iån till länder i Central- och Östeuropa: Gemenskapsgarantin omfattar hela de tecknade lånebeloppen. Den 31 december 1995 uppgick EIB. s kredit till dessa länder 1,647 miljarder ecu av det totala anslaget på 1,7 miljarder i budgetrubriken Central- och Östeuropa I. De samlade utestående lånen uppgick i slutet av 1995 till 837 miljoner ecu. I slutet av 1993 förnyade gemenskapen sin garanti så att den omfattade EIB:s utlåning under de följande tre åren i Central- och Östeuropa, inklusive de baltiska staterna och Albanien, upp till sammanlagt tre miljarder ecu (Central- och Östeuropa II). Av detta har EBB per den 31 december 1995 öppnat krediter på 1 894 miljoner ecu. Det utestående lånebeloppet per samma datum är endast 96 miljoner ecu. c. EIB-Iån till övriga tredje länder: De lån som beviljas länder i Latinamerika och Asien med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal garanteras i sin helhet via i februari 1993 för ett gemenskapsbudgeten. Detta program beslutades sammanlagt belopp av 750 miljoner ecu under tre år med ett utlåningstak på 250 15 miljoner per år. 1995 uppgick de tecknade lånen till 607 miljoner ecu och de utestående garantierna omfattade vid slutet av detta år 149 miljoner ecu. d. EIB-Iån till Sydafrika: I juni 1995 ställde gemenskapen garanti för EIB. s utlåning i Sydafrika under de två följande åren för ett belopp av högst 300 miljoner ecu. Dessa lån garanteras i sin helhet via gemenskapsbudgeten. Per den 31. 12. 1995 hade EBB öppnat en kredit på 45 miljoner, men inget belopp har ännu utbetalats. 1991 beslutade gemenskapen att ställa garanti för 98 % av en bankgaranti till före detta Sovjetunionen upp till högst 500 miljoner ecu (varav 406 miljoner i kapital) för import av jordbruks- och livsmedelsprodukter. I februari 1992 tilldelades Ryssland hela denna kredit. I slutet av 1995 återbetalades krediten i sin helhet. 5. 2. 2 Utestående garantier per den 31 december 1995 De utestående garantier som belastar gemenskapens budget och som närmare preciseras i tabell 6 nedan omfattade i slutet av 1995 över 13 miljarder ecu, varav 44 % till förmån för tredje land. Detta innebär en minskning med 655 miljoner ecu jämfört med 1994. Den andel som utgörs av åtaganden mot tredje land ökar dock fortfarande (från 37,5 % år 1992 till 44 % för närvarande). Den årliga risk som omfattas av den allmänna budgeten avseende återbetalningen av skulden (räntor och amorteringar) uppgick till 2 855 miljoner under 1995, varav 1 682 miljoner gällde tredje land. Per den 31 december 1995 hade gemenskapen utestående fordringar på gäldenärer på 296,5 miljoner ecu, varav 68,2 miljoner i utebliven betalning från vissa republiker i före detta Jugoslavien och 228,3 miljoner avseende de oberoende staterna i före detta Sovjetunionen, Tadzjikistan, Arménien, Georgien och Turkmenistan. Alla fall av tillfälligt utnyttjande av kommissionens likvida medel i fråga om garantin har reglerats genom budgeten fram till och med 1993 och därefter genom budgetgarantifonden, sedan denna inrättats genom rådets förordning nr 2728/94 av den 31 oktober 1994. 16 Tabell 6 Utestående kapital för garanterade operationer (per den 31. 12. 1995) (2) (milj. ecu) Operation Medlemsstater A Betalningsbalans 1. Grekland I 2. Grekland II 3. Italien B Övrigt 4. Euratom (2) 5. NCI och NCI TT 6. EIB Medelh. (E, GR, P) Tredje land A Finansiellt bistånd 1. Ungern 2. Tjeckiska republiken 3. Slovakiska republiken 4. Bulgarien 5. Rumänien 6. Algeriet 7. Israel 8. De baltiske stater 9. OSS 10. Moldova 11. Ukraina 12. Vitryssland B Övrigt 13. Medelhavsområdet 14. Centr. -och Östeuropa 15. Utvecklingsländer -Latinam. ch Asien 16. Sydafrika 17. Garanti OSS Godkänt lånetak Utestående belopp per den 31. 12. 1994 Utestående belopp per den 31. 12. 1995 26. 330 14. 000 4. 000 6. 830 1. 500 17. 782 5. 170 1. 050 250 255 400 580 600 160 220 1. 250 45 285 75 12. 612 6. 362 4. 700 750 300 500 7. 844 5. 022 1. 000 4. 022 2. 822 779 1. 570 473 5. 926 3. 485 790 250 125 360 455 400 160 110 810 25 2. 441 1. 688 574 46 133 7. 263 5. 045 1. 000 4. 045 2. 218 720 1. 113 385 5. 851 2. 987 440 250 125 360 510 500 160 135 347 45 85 30 2. 864 1. 782 933 149 SUMMA 44. 112 13. 770 13. 114 (1) (2) Valutakurser per den 31. 12. 1995. Eura torn-lån tilldelade vissa tredje länder (rådets beslut 21. 3. 1994). 17 STATISTIKBILAGA 18 Tabell 1 ArsutvecMing for gemenskapens upp- och utlåning (MUONERECU) (ecu-kurs vid slutet av räkenskapsåret) 1935 1936 1937 1938 1939 1930 1931 1992 1993 1994 1995 I. Inbetald upplåning EKSG 1285 1. 517 1. 487 880 913 1. 086 1. 446 1. 474 908 644 386 Betalningsbalans (1) 862 860 350 1. 695 1209 4969 245 410 Euratom NO 344 488 853 93 860 541 611 945 522 76 49 - 49 70 66 Summa kommissionen 2469 3. 406 3. 811 1. 918 1. 435 1. 512 3. 190 2683 5. 877 1. 008 862 BB (2) 5. 693 6. 786 5. 593 7. 655 9. 034 1Q996 13672 12974 14224 14. 148 12395 Summa gemenskapen 8. 168 10. 194 9. 404 9. 584 1Q4S9 12508 16862 15. 657 20. 101 15. 156 13257 II. Utbetald utlåning EKSG 1. 010 1. 069 969 908 700 993 1. 382 1. 486 918 674 Betalningsbalans (1) 852 860 350 1. 695 1209 4969 245 403 410 Euratom Na 211 443 314 49 884 393 425 357 78 24 39 9 30 Summa kommissionen 2105 2767 2568 1265 778 1. 357 3. 116 2454 5917 963 813 BBP) 5. 641 6. 678 6967 8. 844 11. 507 12605 14. 438 16. 066 17. 724 17. 682 18604 Summa gemenskapen 7. 745 9. 445 9. 536 10. 109 12235 13972 17. 554 18520 23641 18650 19. 417 Anm: Skillnaderna mellan summorna för kommissionens ut-resp. upplåning beror på upplåningsoperationer i refinansierings syfte och på variationer i upplåringssaldot som inte bokförs vid räkenskapsårets slUL Skillnaderna mellan UBånings- och upplåningsbeloppen för BB beror på att B Bs iKåning finansieras såväl genom upplåning som av bankens egna medel. (1) (2) (3) Mekanism för finansiellt stöd till medlemsstaterna och bistånd till tredje land. Summa upplånade medel. Utlåning av egna medel utan beaktande av BB:s garantier till investerare (irgen under 1996) och operationer med NCI-medel. 19 Tabell 2 Gemenskapens samlade upplåning vid slutet av varje år (1) (2) (miljoner ecu) EKSG EIB Euratom NCI Delsumma betalningsbal, upplåning Upplåning Summa 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 (3) 1991 1992 1993 1994 1995 6. 178 16. 570 1. 272 1. 747 25. 767 6. 539 20. 749 1. 680 3269 32237 7. 119 25. 007 1. 892 4. 432 38. 450 7. 034 26. 736 2013 4. 960 40. 743 6. 761 30271 2168 5. 202 44. 402 6. 689 31. 957 2500 5. 229 46. 375 6. 825 36. 928 2164 5. 514 51. 431 6. 738 42330 1. 945 5. 122 56. 135 591 4. 610 4. 932 3236 1. 890 2997 2459 2075 6. 673 7. 139 48. 459 58. 893 1. 687 4. 542 61. 361 (4)2045 1. 563 3817 71. 412 7. 327 67. 784 1. 338 3. 326 79. 775 7. 331 6. 548 5. 966 78. 661 83. 673 87. 079 1. 018 2202 89212 779 720 1. 570 1. 113 92570 94. 878 3516 4. 026 5. 204 7. 697 a032 26. 358 35. 847 43. 382 43. 979 46. 292 49. 372 53. 890 58210 63. 406 74. 928 83. 801 94. 416 100. 267 102910 (1) Valutakurserperden 31 december varje år. Eftersom större delenavupplåningenäri nalonella valutor, beror skillnaderna mellan årssluten dels på förändringar i värderingen a v den befrrfiga upplåningen, dels av nettovolymen på den upplåning som gjorts under året (2) Detursprungliga lånebeloppetminskatresp. ökatmed amorteringar,uppsägningar, avskrivningar och väXBlkursanpassningar. (3) Frånochmed 1989inklusive kortfristig upplåning (ElBs nya metod). (4) Frånochmed 1990inklusive finansielltbistånd till red je land. 20 T a b e ll 3 G e m e n s k a p e ns nya upplåning under 1995, fördelad pa valutor •(miljoner e cu) EIB Euratom EKSG NCI balans (1) upplåning Betalnings Summa 1995 % 1994 % ECU BFR DKR DM ESC FF D RA HFL IRL LFR LIT OSC P TA S FM SVK UKL D e l s u m ma SFR U SD YEN CAD 400 2. 397 1. 004 342 149 145 135 193 3. 343 1. 574 996 10. 773 323 528 771 D e l s u m ma 1. 622 S U M MA 12. 395 - - - - - - - - - - 7 182 10 14 - 9 46 20 98 386 386 - - - - - - - 66 66 66 - - - - - - - - - - 410 410 810 7 2. 579 1. 014 356 149 145 135 202 6,1 0,1 19,5 7,6 2,7 1,1 1,1 1,0 1,5 3. 389 25,6 1. 594 12,0 1. 094 11. 569 389 528 771 8,3 87,3 2,9 4,0 5,8 4,1 5,5 0,3 14,1 3,9 7,7 0,2 4,4 1,2 1,3 17,0 0,4 6,5 12,3 78,8 5,6 11,1 4,4 1. 688 12,7 21,2 410 13. 257 100,0 100,0 (1) Betalningsbalans och finansielltbistand Kil icke-medlemsstater. 21 Tabell 4 Tilldelade lån inomgemenskapen fördelade på sektorer och instrument, 1994-och 1995 I (rriljcnerecu) BOG EIB (1) Euratom Nan) Summa % av to al belöp 1934 1995 1934 1935 1934 1935 1984 1935 1934 1935 1994 1935 Tilluerkringssektom 336,7 3463 3591,3 4617,1 varav kredter genom globallån 21Q0 2213 1. 7966 2954>9 114 11A - - 39124 49534 228 274 20ia0 3176,7 11,7 17^ Infra smJctir 336,7 14,1 96462 10081,5 99329 100966 57,7 55£ varav krediter genom globallån Energi varav krediter gencm globallan 8375 1-23010 8975 1. 2390 62 7,2 33339 3033,1 33339 3063,1 195 17,0 633 933 693 9918 Q4 Q6 SUMvlA 6734 3804 166244 17. 781,7 - 11A - 17. 3032 181421 100 X» (1) Belopp godkända fransierirgarördividuBllalånochgloballån). 22 Tabell S Finansiering som beviljats av BB inom gemenskapen under 1994 och 1995 fördelat på målområden 1. Regional utveckling 1. 1 Fördelat på länder Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Storbritannien Österrike Finland Sverige 1. 1 Fördelat på sektorer Energi Transport Telekommunikationer Vatten, rening Annan infrastruktur Industri, jordbruk Tjänster 2. Infrastruktur av gemenskapsintresse 2. 1 Transport 2. 2 Telekommunikationer 2. 3 Övrigt 3. Miljöskydd och levnadsvillkor 3. 1 Miljö 3. 2 Stadsplanering 4. Energi 4. 1 Egna energiresurser 4. 2 Diversifiering av importen 4. 3 Rationellt energiutnyttjande 5. Företagens konkurrenskraft 1994 1995 mecu 12. 035,1 100 12. 143,5 100 178,6 506,9 1. 801,6 632,1 2. 659,2 1. 571,7 237,7 2. 159,2 17,7 1. 127,1 1. 143,3 2. 104,4 4. 209,8 1. 925,2 766,2 404,0 2. 092,9 532,6 5. 698,3 3. 543,2 2. 155,1 4. 866,0 3. 1521 1. 713,9 3. 525,6 850,8 919,8 1. 755,0 1. 791,5 1,5 4. 2 15,0 5,3 22,1 13,1 2,0 17,9 0,1 9,4 9,5 17,5 35,0 16,0 6,4 3,4 17,4 4,4 100 62,2 37,8 100 64,8 35,2 100 24,1 26,1 49,8 249,0 304,0 1. 786,3 335,7 2. 697,0 1. 440,1 165,5 2. 458,8 79,3 24,0 1. 252,8 1. 258,6 63,8 23,7 4,7 2. 009,0 4. 385,0 885,0 1. 229,0 385,0 2. 534,0 718,0 6. 592,0 5. 494,0 1. 098,0 6. 044,0 3. 972,0 2. 072,0 3. 433,0 1. 037,0 894,0 1. 502,0 3. 450,0 2,1 2,5 14,7 2,8 22,2 11,9 1,4 20,2 0,7 0,2 10,3 10,4 0,5 0. 2 0,0 16,5 36,1 7,3 10,1 3,2 20,9 5,9 100 83,3 16,7 100 65,7 34,3 100 30,2 26,0 43,8 varav små och medelstora företag (1) 1. 693. 4 6. 776 2. 881,0 11. 736 (1) OBS! Inklusive krediter genom NIC:s globallån. Eftersom viss utlåning samtidigt avser flera områden, är summan av b e l o p p en i de olika rubrikerna inte lika med dettotala finansieringsbeloppet 23 Tabell 6 Geografisk fördelning av låneoperationema (1) inom gemenskapen under 1994 och 1995 1994 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Hand Hälen Luxemburg Nederländerna Portugal Storbritannien Österrike Finland Sverige Artikel 18 (2) Summa 1995 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal Storbritannien Österrike Finland Sverige Artikel 18 (2) Summa EKSG BB Euratom Nia balans Belopp (miljoner ecu) Betalnings 39,8 821 143,4 0,0 30,7 14,5 0,1 29,3 333,8 615,3 849,7 2407,9 534,7 3011,5 2477,4 291,1 3099,5 5,1 399,5 1. 109,7 2454,7 89,5 60,2 15,3 260,8 673,7 17. 681,9 655,1 931,8 2551,3 534,7 30422 2491,9 291,2 3128,8 5,1 399,5 1. 109,7 2788,5 89,5 60,2 15,3 260,8 18355,6 EKSG BB Euratom Na Betalnings balans Belopp 8,7 104,8 229 14,9 89,2 9,4 10,2 100,3 666,0 825,0 2715,0 525,0 2 8 i a0 2207,0 327,0 3. 435,0 79,0 319,0 1. 2320 2244,0 2420 179 273 519 380,4 18604,0 673,7 825,0 2819,8 525,0 2840,9 2221,9 327,0 3524,2 88,4 319,0 1. 2422 2344,3 2420 179,0 273,0 519,0 18964,4 36 5,1 139 29 16,6 136 1,6 17,0 0,0 22 6,0 15,2 0,5 0,3 0,1 1,4 100 36 4,4 14,9 28 15,0 11,7 1,7 186 0,5 1,7 6,6 124 1,3 0,9 1,4 27 100 (1) (2) Beviljade lån. Gemenskapsprojektsominte ärlokaliserade till enenskild me die ms sta t (te x. te le kommunikafonskablaroch-satelliter,Nordsjöolja). 24 Tabell 7 Utbetalda räntasubventioner inom gemenskapen via olika gemenskapsmekanismer 1977-1995 (miljoner ecu) System utan diskontering (1) System med diskontering (2) EKSG art 54 EKSG art. 56 Sysselsättnin Återuppbygg SMF ERUF Särskilda Portugal efter jordåvnihgar lanemöjlighel 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 (1) (2) 121 200,0 197,0 1932 209,8 200,0 1,3 9,8 10,4 25,7 7,6 10,5 4,0 62 36 5,9 24 30 26 1,3 1,0 27 165 8,0 334 63 19,3 7,1 34,0 74,9 33,1 35,6 386 425 4Q6 436 1060 114,3 51,1 11,5 4,0 39 30 14,4 24,4 284 28,6 286 27,8 266 231 20,1 17,2 65,5 28 Subventioner fördelade fidsmässigtochupptagna på ensärskild posti varje års budget Subventioner som betalas utav kommissionen ma d ettenda, diskonto ra t belopp som upptas i första årets budget 25 Tabell 8 fleråriga program för finans le K biständ utanför gemenskapen, i kraft eller avtalade per den 31. 12. 1995 (miljoner ecu) Slag av avtal Tidämp Län av Operationer med Makroekonomlskt stöd BCSG-ia Summa nings B Bs egne budgetmedel tid medel 1 riskkapital Bj äterbetal Bevljat Utbetalt (D (2) ningsplktigt stöd (3) 26,955 12,000 165 14,625 165 300 5,630 950 438 284 568 126 69 146 158 242 500 45 74 2,030 6,030 250 255 400 220 1,050 580 105 3,000 170 1,635 1,250 45 285 55 750 AVS och ULT AVS ULT AVS ULT Sydafrika 1 a f inansieia protokollet Lome IV Rådets beslut 2a f inansieia protokollet Lomé IV Rådets beslut Rådets beslut 1996 1996 2000 2000 1997 Medelhavs området (5) Turkiet Särskild åtgärd för finansie! t san narbe a, Algeriet Marocko Tunisien Egypten Jordanien Libanon Syrien Israel ännu ej i kraft 4: ef inansieia protokollet 2CX X) 1£ ©6 3:e finansieia protokollet 4:e f inansieia protokollet 4:e f inansieia protokollet Gaza och Västbanken Rådets beslut Malta Cypern 4:e f inansieia protokollet 4:e f inansieia protokollet 19$ 19$ 19$ 1,200 25 1,658 35 300 750 280 220 168 310 80 45 110 115 82 250 30 50 825 25 9,975 (4 115 (4 1,000 11,967 (4 30 100 (4 600 500 160 160 18 25 15 16 2 2 2 2 2 2 52 193 101 242 44 22 34 41 250 13 22 övergripande del utanför protokoH Rådets beslut 19E 1,800 25 205 (7; Central- och Östeuropa Tjeckiska republiken Slovakiska republiken Bulgarien Baltikum Ungern Rumänien Albanien Slovenien finansie! protokoll Rådets beslut 1996 1997 3,000 150 20(8! oss F. d. SSSR Moldova Ukraina Vitryssland 250 255 400 220 1,050 580 105 (9) 250 125 360 135 790 510 85 1,250 (10) 1,133 45 285 55 45 85 30 Länder i Latinamerika och Asien Rådets beslut 1996 750 (1 ) Räntesubvention era de län finansierade nred Eiropeiska utvecWngsf ondens medel til projekt i AVS-staterna och IL T sant med medel ur gemenskapens almanna budget ti projekt som galer vissa länder i Madehavsom-adet De nödvändga beloppen for betalningen av subventionerna bokförs som ej äterbetalningspiktigt stöd. (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Beviljade och förvaltade av BB. Bevifade och förvaltade av Eiropeiska korrrrtssionen. InMusive belopp avsedda för räntesubventioner av BB:s utlåning Ce dsponibla beloppen frän de föregående finansieia protokollen kan utnyttjas sarrfidgt, antingen med hela de anslagna beloppen (Libanon, Syrien) eler med den resterande delen. Länebeloppen för utlåning av egna rredel bokförs under övergripande del utanför protokoll Västbanken och gazaremsan. Utlåning av egna medel bokförs under övergripande del utanför protokol Bidast för räntesubventioner av BB:s län til transportprojekt av gerrensarrt intresse. B återbetakiingsplMigt stöd (gåvor). (10) Affarskredter. 26 B - KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPA PARLAMENTET om utnyttj andegraden för gemenskapens nya instrument (NCI) (sexmånadersperioden från den 1 juli till den 31 december 1995) Samlad översikt per den 31 december 1995 Enligt rådets beslut 83/200/EEG (artikel 6) och 87/182/EEG (Artikel 8) om finansieringen av gemenskapens nya instrument (NCI), skall kommissionen upp rätta en halvårsrapport om utnyttjandegraden för upplåningen inom NCI III och IV. Denna rapport omfattar perioden från den 1 juli till den 31 december 1995. De olika rättsliga grunderna avgör vilken metod som skall användas för att värdera summan av de undertecknade lånen i förhållande till den maximalt tillåtna upplåningen: a) Vad gäller NCI III är utlåningsvolymen mindre än upplåningsvolymen för att kunna ta hänsyn till de olika valutor i vilka lånen tas upp samt de därmed sammanhängande kostnaderna och utgifterna. b) Vad gäller NCI IV avser taket de lån som har undertecknats. Situationen när det gäller utnyttjandet av de delupplåningar som skall ingå i halvårsrapporteringen var vid utgången av 1995 följande: De upplåningstransaktioner som genomfördes för att finansiera NCI-verksam- heterna under den sexmanadersperiod som rapporten behandlar beskrivs i bilaga 2 B. Utnyttjande av NCI: situationen den 31. 12. 1995 1 (Miljoner ECU) Tak Utnyttjat belopp Saldo NCI III NCI IV 3,000 750 2,862 669 138 n 81 ("I Rådethar ännu inte godkäntdensärskilda upplåningen av 100miljoner ecu fö r e uro p e is ka inno va ii o ns p ro je kt 27 2. Fördelning av lånen på länder och sektorer Tabellen nedan ger en översikt över undertecknade lån, omräknade till "uppdragsekvivalenter", per den 30 juni 1995. Lånen i de olika valutorna har omvandlats i ecu enligt den valutakurs som gällde den sista arbetsdagen i det kvartal som föregick undertecknandet av låneavtalet. Länderiördelning av undertecknade lan per den 31. 121995 | (Miljoner ECU) Land M CI MC II MC III MC IV M CI Totalt % Belgien Danmark Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederländerna Portugal Storbritannien Total 23,6 63,2 118,2 723 303,0 111,2 69,2 938,7 68,4 80,0 23,6 533,5 306,1 187,4 1. 206,0 424,0 1. 228,5 285,7 598,7 a066,3 100,6 114,9 125,0 116,6 473,4 3,2 29,9 67,1 109,3 9,9 95,8 3,2 39,8 407,1 0,4 8,6 4,9 3,0 19,5 6,8 49,5 0,1 0,6 6,6 997,5 2861,6 668,8 678,7 6. 197,1 100,0 66,8 70,0 239,0 479,9 134,9 990,5 SEKTOR Tillverkningssektorn Infrastruktur Energi NIC III MC IV 52,8% 100,0 % 26,5 % 20,7 % 100,0% 100,0% NCI IV är intressant på grund av sina särdrag, såsom möjligheterna att konvertera lån till riskkapital, använda lån för att finansiera immateriella tillgångar och upp skjuta räntebetalningar. Inga lånetransaktioner har genomförts sedan år 1991. 28 STATISTIKBILAGA 29 NCI IV - LAN LANETAK: 750 M I U O N ER ECU (1) - (Situationen den 31. 12. 1995) Bilaga 1 Ref. Projektbeskrivning I. UNDERTEGNEDE LÄN Avta Is- datum miljoner. BCU(2) Fördelning på länder (2) DK E UK FIH(SmallBusiness)PG-VI/A FIH(SmaHBusiness)PG-VI/B BNL-PMIV/A BNL-PMIV/B IMI - PMI V/A IMI-PMI V/B 64/87 64/87 68/87 68/87 69/87 69/87 70/87 MEDIOCR CENTR - PMI IV/A 70/87 MEDIOCR CENTR. - PMI IV/B 70/87 MEDI OCR. CENTR. - PMI I V/C 70/87 MEDIOCR. CENTR - PMI IV/D 70/87 MEDI OCR CENTR. - PMI I V/E 71/87 71/87 73/87 »5/87 »5/87 106/87 »7/87 »7/87 »8/87 »8/87 110/87 121/87 M8/87 M8/87 148/87 M8/87 206/87 206/87 207/87 207/87 231/87 64/88 INTBRBANCA - PMI IV/A INTBRBANCA - PMI IV/B BPI - PG V CENTROBANCA -PMI IV/A CENTROBANCA-PMI IV/B SAN PAOLO Agroindustria II CREDIOP - PMI I/A CREDIOP - PMI I/B BANCO DI NAPOLI -PMI A BANCO DI NAPOLI - PMI B B°DE SANTANDER - PYME B°DE BILBAO-PYME BFIBANCA - PMI IV/A EFIBANCA-PMI IV/B EFIBANCA-PMI IV/C EFIBANCA - PMI IV/D B°DE VIZCA YA - PYME A B°DE VIZCA YA -PYME B B0ESPANOLDECRBDITO-PYME B°ESPANOLDECRBDITO-PYME CREDITNATIONAL-PMIIII INVESTORS IN INDUSTRY - GROUPED LOAN V EFIBANCA-PMI V/A »V88 EFIBANCA-PMI V/B »1/88 EFIBANCA-PMI V/C »1/88 »1/88 EFIBANCA - PMI V/D »3/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PMI A »3/88 MEDI OCR. LOMBARDO -PMI B »3/88 MEDIOCR. LOMBARDO - PMI C »3/88 MEDIOCR LOMBARDO - PMI D »9/88 E8/88 128/88 135/88 135/88 185/88 185/88 199/88 237/88 237/88 237/88 237/88 175/89 119/90 119/90 48/91 BARCLAYS BANK II GL CENTROBANCA - PMI V/A CENTROBANCA-PMI V/B CREDIOP-PMI II/A CREDIOP -PMI II/B BANCO DI SI CILIA -PMI II/A BANCO DI SI CILIA -PMI II/B CREDIT INDUSTRIEL ET COMML IMI-PMI VI/A IMI-PMI VI/B IMI -PMI VI/C IMI -PMI VI/D BARCLAYS BANK III/A KREDIETBANKN. V. -GL KREDIETBANKN. V. -GL B°BSPANOLDECREDITOPGPY 15. 09. 87 24. 05. 88 E. »87 12. ». 87 31. 07. 87 31. 07. 87 15. 09. 87 »12. 87 03. 02. 88 16. 03. 88 23. 06. 88 07. B. 87 07. ». 87 22. 07. 87 UE. 87 1112. 87 05. 1187 18. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 24. 07. 87 23. 07. 87 17. 12. 87 17. 12. 87 24. 06. 88 24. 06. 88 17. 12. 87 30. 1188 18. E. 87 18. 1188 05. 02. 88 28. 12. 88 05. ». 88 05. »88 16. 0189 16. 0189 ». ». 88 ». ». 88 06. 02. 89 06. 02. 89 2112. 88 19. 12. 88 19. t2. 88 09. 12. 88 09. 12. 88 25. 05. 89 25. 05. 89 29. 1188 19. 12. 88 19. E. 88 06. 02. 89 06. 02. 89 30. 1189 20. 12. 90 20. 12. 90 28. 05. 91 3180 3143 18,68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4. 81 3,27 18,98 9,34 4,00 9,91 9,34 4,00 13,34 4,67 2. 00 4,60 197 20,19 3164 4,67 2,00 4,55 195 9,37 8,60 E. 04 »,94 20,00 20,90 4,53 194 4,57 196 6,79 2,91 9,14 3,92 45,55 13,23 5. 67 4,53 194 4,58 196 52,32 9,06 3,88 13,72 5,88 29,38 18,04 5,54 25,44 3180 3143 18,68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9. 34 4,00 9,34 4. 00 D,34 4,67 2. 00 4,60 197 4,67 2,00 4,55 195 4,53 194 4,57 196 6,79 2,91 9,14 3,92 B,23 5. 67 4. 53 194 4. 58 196 9. 06 3,88 B,72 5,88 9,91 20,90 45. 55 20. 19 3164 9,37 8. 60 12,04 ». 94 20. 00 52,32 18,04 5,54 25,44 TOTALT 668,82 23. 58 63,23 118,22 72. 32 285. 73 9,91 95,83 II. BEVILJADE ÄNNU EJ UNDERTECKNADE LÅN SALDO LANETAK 0,00 8118 750,00 (1) EGTnrL271denl4. 3. 1987(lånetak) (2) Somomräkningskurs används denkurs somgäUer den sista arbets dag en i det kvartal som föregår undertecknandet av lånet ifråga 30 NCI UPPLÅNING PER VALUTA Bilaga 2 A. -Utestående skuld per den 31. 12. 1995 (1) j Valuta (Miljoner) Motsvarighet i m i l j, ecu (2) 900 90. 0 408. 6 2,100. 0 387. 5 1,000. 0 216. 9 326. 1 183. 8 25. 8 12. 0 14. 2 100. 0 250. 0 66. 1 190. 2 | | 1/» 13. 1 ECU BFR DM FF HFL LFR LIT PTA UKL CAD SFR USD YEN Totalt B. - Nya transaktioner: 1. 07. 1995 - 31. 12. 1995 | Motsvarighet i milj. ecu (3) Utfärdande Löptid Kupong Valuta Nytt Re- datum 24. 11. 95 24. 11. 95 24. 11. 95 24. 11. 95 (år) 2 3 5 4 (%) 3 3. 5 4 3. 75 (miljoner) kapital (1) finansiering FS25 FS25 FS25 FS25 - - - - 16. 5 16. 5 16. 5 16. 5 (1) Förutom reiinansieringstransaklionersom syftar till attattminska kosmadenför befintliga lån som ursprungligen komrakterats till högre ränta. (2) Växlingskurser den 31. 12. 95 (3) Växlingskurser vid undertecknandet 31 ISSN 1024-4506 KOM(96) 384 slutlig DOKUMENT SV 01 09 Katalognuinmer : CB-CO-96-382-SV-C ISBN 92-78-07375-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 32


title: Förslag till rådets förordning (EG) om fastställande för perioden 1 juni 1996 - 31 maj 1999 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och São Tomé och Principe om fiske utanför São Tomé och Principe kust

eurovoc_concepts:
São Tomé and Príncipe
agreement (EU)
deep-sea fishing
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing licence
protocol to an agreement

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 07. 1996 KOM(96) 394 slutlig 96/0199 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT om ingående av ett avtal i form av skriftväxling om tillfällig tillämpning av protokollet om fastställande for perioden 1 juni 1996 - 31 Maj 1999 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Säo Tomé och Principe om fiske utanför Säo Tomé och Principe kust Förslag till RÅDETS FÖRORDNING fEGi om fastställande for perioden 1 juni 1996 - 31 Maj 1999 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Säo Tomé och Principe om fiske utanför Säo Tomé och Principe kust (framlagt av Komissionen) MOTIVERING Det protokoll som bilagts fiskeavtalet mellan Europeiska gemenskapen och republiken Säo Torne e Principe förfaller den 31. 05. 96. Ett nytt protokoll har undertecknats av de båda parterna den 23. 05. 96 för att fastställa tekniska och ekonomiska villkor för fiske som bedrivs av gemenskapsfartyg i Säo Tome e Principe vatten under perioden 01. 06. 1996 till 31. 05. 1999. Kommissionen föreslår på denna grund att rådet — genom beslut antar avtalsutkastet i form av skriftväxling angående provisorisk tillämpning av det nya protokollet i väntan på att avtalets definitiva ikraftträdande, — genom förordning antar det protokoll som fastställer de fiskemöjligheter och de därmed sammanhängande tekniska och ekonomiska villkor som överenskommits mellan Europeiska gemenskapen och Säo Tome e Principe för perioden 01. 06. 1996 till 31. 05. 1999. UTKAST FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT av den om ingående av ett avtal i form av skriftväxling om tillfällig tillämpning av protokollet om fastställande för perioden 1 juni 1996 - 31 Maj 1999 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Säo Tomé och Principe om fiske utanför Säo Tomé och Principe kust RÅDET FOR DEN EUROPEISKE UNION HAR - med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Säo Tomé och Principe om fiske utanför Säo Tomé och Principe kust1, med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: Gemenskapen och Säo Tomé och Principe har inlett förhandlingar i syfte att fastställa de ändringar som skall göras i avtalet vid utgången av tillämpningsperioden för det gällande protokollet till avtalet i fråga. Som ett resultat av dessa förhandlingar paraferades den 23 Maj 1996 ett nytt protokoll enligt vilket gemenskapens fiskare åtnjuter fiskemöjligheter i Säo Tomé och Principe fiskezon under perioden 1 Juni 1996 - 31 Maj 1999. För att undvika ett avbrott i det fiske som gemenskapens fartyg bedriver har de båda parterna paraferat ett avtal i form av skriftväxling om en tillfällig tillämpning av protokollet i fråga från och med dagen efter den dag då giltighetstiden för det protokoll som nu är i kraft löper ut. Detta avtal i form av skriftväxling bör godkännas i avvaktan på att ett slutgiltigt beslut fattas på grundval av artikel 43 i fördraget. Det år viktigt att fastställa tabellen för fördelning av fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna med hänsyn till de traditionella fiskemöjligheterna inom ramen för fiskeavtalet EGTnrL 54,25. 2. 1984, s. 1. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Avtalet i form av skriftväxling om tillfällig tillämpning av protokollet om fastställande för perioden 1 Juni 1996 - 31 Maj 1999 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Säo Tomé och Principe om fiske utanför Säo Tomé och Principe kust godkänns på gemenskapens vägnar. Texterna till avtalet i form av skriftväxling samt till protokollet är bifogade detta beslut. Artikel 2 De fiskemöjligheter medlemsstaterna i enlighet med följande tabell: som fastställts genom protokollet skall fördelas mellan - tonfisktralare med fryskapacitet: Fransien. 18, Spanien 19 -tonfiskfartyg för spöfiske: Fransien 7 -back-och langrevsfartyg för ytfiske: Spanien. 20, Portugal 5 Om licensansökningarna från dessa länder inte till fullo utnyttjar de fiskemöjligheter som fastställts genom protokollet, får kommissionen beakta de licensansökningar som inkommer från alla andra medlemsstater. Artikel 3 Rådets ordförande bemyndigas att utse de personer som skall ha befogenhet att underteckna protokollet på gemenskapens vägnar. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande UTKAST FÖRSLAG TILL RÄDETS FÖRORDNING (EG) nr av den ^ b f ft O A) om fastställande för perioden 1 juni 1996 - 31 Maj 1999 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som foreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Säo Tomé och Principe om fiske utanför Säo Tomé och' Principe kust RÅDET FOR DEN EUROPJEISKE UNION HAR - med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 43 jämförd med artikel 228. 2 och 228. 3 första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag,1 med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, och med beaktande av följande: Enligt avtalet som mellan Europeiska gemenskapen och Säo Tomé och Principe om fiske utanför Säo Tomé och Principe kust3 har de avtalsslutande parterna förhandlat för att fastställa de ändringar som skall göras i avtalet när giltighetstiden löper ut för det protokoll som är bifogat avtalet. Som ett resultat av dessa förhandlingar paraferades den 23 Maj 1996 ett nytt protokoll om fastställande för perioden 1 juni 1996 - 31 Maj 1999 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i ovannämnda avtal. Det ligger i gemenskapens intresse att godkänna det nya protokollet. Det är viktigt att fastställa tabellen för fördelning av fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna med hänsyn till de traditionella fiskemöjligheterna inom ramen för fiskeavtalet. 1 EGT nr Yttrande av den tidning). 3E G T n rL 54, 25. 2. 1984, s. l. (ännu ej offentliggjort i Europeiska gemenskapernas officiella HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Protokollet om fastställande för perioden 1 juni 1996 - 31 Maj 1999 av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Säo Tomé och Principe om fiske utanför Säo Tomé och Principe kust godkänns på gemenskapens vägnar. Texten till protokollet är bifogad denna förordning. Artikel 2 De fiskemöjligheter medlemsstaterna i enlighet med följande tabell: som fastställts genom protokollet skall fördelas mellan - tonfisktralare med fryskapacitet: Fransien 18, Spanien 19 -tonfiskfartyg för spöfiske: Fransien 7 - back-och langrevsfartyg för ytfiske: Spanien 20, Portugal 5 Om licensansökningarna från dessa länder inte till fullo utnyttjar de fiskemöjligheter som fastställts genom protokollet, får kommissionen beakta de licensansökningar som inkommer från alla andra medlemsstater. Artikel 3 Rådets ordförande bemyndigas att utse de personer som skall ha befogenhet att underteckna protokollet med bindande verkan för gemenskapen. Artikel 4 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På. rådets vägnar Ordförande AVTAL BREVLEDES ANGÅENDE TILLFÄLLIG TILLÄMPNING AV DET PROTOKOLL SOM FASTSTÄLLER DE MÖJLIGHETER TILL FISKE OCH DEN FINANSIELLA KOMPENSATION SOM ANGES I AVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH SÄO TOMÉ OCH PRINCIPE A N G Å E N DE F I S K ET I V A T T N EN U T A N F ÖR S ÄO T O ME O CH P R I N C I P E, F ÖR P E R I O D EN 1 J U NI 1996 - 31 MAJ 1999 A. Brev frän Säo Tomé och Principes regering Refererande till det protokoll, undertecknat den 23 maj 1996, som fastställer möjligheterna till fiske och den finansiella kompensationen för perioden 1 juni 1996 - 31 maj 1999, har jag nöjet att meddela Er att Säo Tomé och Principes regering är beredd att tillfälligt tillämpa detta protokoll från och med den 1 juni 1996, i avvaktan på dess ikraftträdande enligt artikel 7 i detta, under förutsättning att Europeiska - — gemenskapen har möjlighet att göra detsamma. Vi förväntar oss att en första delbetalning, motsvarande en tredjedel av den finansiella kompensation som anges i artikel 2 i protokollet, verkställs före den 31 oktober 1996. Jag ser fram emot att erhålla Er bekräftelse på Europeiska gemenskapernas godkännande av en sådan tillfällig tillämpning. Högaktningsfullt B. Brev från Europeiska gemenskapen Jag har nöjet att bekräfta mottagandet av Ert brev av i dag med följande lydelse: På Säo Tomé och Principes regerings vägnar "Refererande till det protokoll, undertecknat den 23 maj 1996, som fastställer möjligheterna till fiske och den finansiella kompensationen för perioden 1 juni 1996 - 31 maj 1999, har jag nöjet att meddela Er att Säo Tomé och Principes regering är beredd att tillfälligt tillämpa detta protokoll från och med den 1 juni 1996, i avvaktan på dess ikraftträdande enligt artikel 7 i detta, under förutsättning att Europeiska gemenskapen har möjlighet att göra detsamma. Vi förväntar oss att en första delbetalning, motsvarande en tredjedel av den finansiella kompensation som anges i artikel 2 i protokollet, verkställs före den 31 oktober 1996. Jag ser fram emot att erhålla Er bekräftelse på Europeiska gemenskapemas godkännande av en sådan tillfällig tillämpning. Jag har nöjet att bekräfta Europeiska gemenskapernas godkännande av en sådan tillfällig tillämpning. Högaktningsfullt ' På Europeiska unionens råds vägnar PROTOKOLL SOM FASTSTäLLER DE MÖJLIGHETER TILL FISKE OCH DEN FINANSIELLA KOMPENSATION SOM ANGES I AVTALET MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH SäO TOMé OCH PRINCIPES REGERING ANGåENDE FISKET I VATTNEN UTANFÖR SâO TOME E PRINCIPE UNDER PERIODEN 1 JUNI 1996 - 31 MAJ 1999 ARTIKEL 1 För en period om tre år från och med den 1 juni 1996 fastställs de möjligheter till fiske som överenskommits i enlighet med artikel 2 i avtalet, till 37 ton fisktrål are med fryskapacitet, 7 tonfiskfartyg för spöfiske och 25 back- och långrevsfartyg för ytfiske. ARTIKEL 2 1. Den finansiella kompensation som avses i artikel 6 i avtalet fastställs för den period som anges i artikel 1 till 1 800 000 ecu, och skall erläggas genom tre lika stora delbetalningar per år. Detta belopp täcker en fångstmängd om 9 000 ton per år i Säo Tomé och Principes vatten. Om gemenskapsfartygens tonfiskfångst i Säo Tomé och Principes vatten överstiger denna mängd, ökas beloppet med 50 ecu för varje ytterligare ton. 2. Användningen av denna kompensation är uteslutande underkastad Säo Tomé och Principes regerings diskretion. Den skall betalas till Säo Tomé och Principes centralbanks konto. ARTIKEL 3 1. 2. 3. Förutom det belopp som anges i artikel 2 skall gemenskapen, under den period som anges i artikel 1, finansiera tekniska och vetenskapliga program särskilt avsedda att fiskerimässiga kunskaperna rörande Säo Tomé och förbättra de biologiska och Principes egen ekonomiska zon med 187 500 ecu. Dessa program skall gemensamt utarbetas av de behöriga myndigheterna i Säo Tomé och Principe och gemenskapen, varvid den senare, i förekommande fall, även medverkar vid genomförandet av dem. Sedan deras innehåll godkänts finansieras programmen genom betalning till ett konto som anvisas av den behöriga myndigheten i Säo Tomé och Principe. Den behöriga myndigheten i Säo Tomé och Principe skall överlämna en rapport till Europeiska gemenskapernas kommission över genomförandet av de program som godkänts liksom de resultat som uppnåtts. Europeiska gemenskapernas kommission förbehåller sig möjligheten att begära kompletterande upplysningar på vetenskaplig nivå av myndigheterna i Säo Tomé och Principe. s ARTIKEL 4 1. Bägge parter är överens om att en förbättrad kompetens hos de personer som berörs av havsfisket är en viktig faktor för att samarbetet skall lyckas. Därför skall, utöver de belopp som anges i artikel 2, gemenskapen a) b) c) underlätta mottagandet av personer från Säo Tomé och Principe i medlemsstaternas organisationer och i detta syfte ge dem tillgång till stipendier och praktik inom olika ekonomiska, tekniska och vetenskapliga grenar som berör fisket - dessa stipendier skall också kunna åtnjutas i varje stat som är knuten till gemenskapen genom samarbetsavtal - till ett belopp av 35 000 ecu, täcka Säo Tomé och Principes deltagande i regionala kommittén för fiske i Guineabukten och i ICCAT till ett belopp av 90 000 ecu, bidra till kostnader för deltagande i internationella sammankomster och för praktiktjänster på fiskeområdet till ett belopp av 62 500 ecu. 2. Dessa belopp skall överföras fiske- och till konton jordbruksministeriet genom tre lika stora delbetalningar per år. Detta ministerium skall styra samtliga verksamheter som finansieras på detta sätt och som avses i punkt 1 samt överlämna en detaljerad rapport över användningen av dessa medel till kommissionen. som anvisas av ARTIKEL 5 Om gemenskapen underlåter att verkställa de betalningar som avses i artiklarna 2 och 3 far tillämpningen av detta protokoll avbrytas. ARTIKEL 6 Bilagan till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Säo Tomé och Principe angående fisket i vattnen utanför Säo Tomé och Principe upphör att gälla och ersätts av bilagan till detta protokoll. ARTIKEL 7 Detta protokoll träder i kraft den dag det undertecknas. Det skall tillämpas från och med den 1 juni 1996. BILAGA VILLKOR FöR UTÖVANDE AVFISKE I SäO TOMé OCH PRINCIPES FISKEZON FöR GEMENSKAPENS FARTYG 1. Följande förfaranden skall tillämpas vid ansökan och utfärdande av de licenser som avses i artikel 4 i avtalet: Behörig myndighet i gemenskapen skall tillställa, med hjälp av den delegation vid kommissionen fiske- och jordbruksministeriet i Säo Tomé och Principe en ansökan för varje fartyg som önskar fiska inom ramen för avtalet, minst 20 dagar före den begärda giltighetens början. för Säo Tomé och Principe, som är ansvarig Ansökan skall utformas i enlighet med det formulär som upprättats för detta syfte av Säo Tomé och Principes regering, vars utformning framgår av bihang 1. Licenserna skall utfärdas av myndigheterna i Säo Tomé och Principe till redaren eller dennes ombud genom den delegation vid Europeiska gemenskapernas kommission som är ansvarig för Säo Tomé och Principe inom en period av 20 dagar från det datum ansökan inlämnades. Licensen utfärdas i ett bestämt fartygs namn och får inte överlåtas. På begäran av Europeiska gemenskapernas kommission kan dock ett fartygs licens bli, och i det fall force majeure kan påvisas blir den, utfärdad för ett annat fartyg av liknande typ som det som ersätts. Den redare vars fartyg ersätts skall återställa den annullerade licensen till fiske- och jordbruksministeriet i Säo Tomé och Principe genom den delegation vid Europeiska gemenskapernas kommission som är ansvarig för Säo Tomé och Principe. På den nya licensen skall följande anges: Datum för utfärdande. Att denna licens ersätter föregående fartygs licens för den giltighetstid som återstår. I detta fall skall inte något nytt sådant schablonbelopp som avses i punkt 5 erläggas. Licensen skall alltid förvaras ombord. När meddelande om förskottsbetalning, ställt myndigheterna i Säo Tomé och Principe från Europeiska kommissionen, mottas förs fartyget upp på en förteckning över fartyg med rättighet att fiska som skall tillställas den myndighet i Säo Tomé och Principe som är ansvarig för kontrollen av fisket. En kopia på denna licens kan erhållas per telefax i avvaktan på att den riktiga licensen erhålls. Denna kopia skallförvaras ombord. 2. 3. 4. Licenserna har en giltighetstid av ett år. De kan förnyas. De avgifter som avses i artikel 4 i avtalet fastställs till 20 ecu per ton fångad fisk i Säo Tomé och Principes fiskezon. Behörig myndighet i Säo Tomé och Principe skall meddela betalningssätt för avgiften, särskilt bankkonto och valuta. 4o 5. Licenserna utfärdas efter att betalning har skett av ettschablonbelopp om 3 000 ecu per tonfisk trål are med fryskapacitet per år och 500 ecu per tonfiskfartyg med spöredskap eller back- och långrevsfartyg för ytfiske vilket motsvarar avgifterna för 150 ton tonfiskfångst årligen per tonfisktrålare med fryskapacitet, 25 ton tonfiskfångst årligen per tonfiskfartyg med spöredskap eller back- och långrevsfartyg för ytfiske. 6. Fartygen är skyldiga att föra fiskeriloggbok enligt den ICCAT-modell som bifogas i bihang 2 för varje fiskeperiod som tillbringas i Säo Tomé och Principes vatten. Den skall föras även om ingen fångst bärgas. För de perioder som fartyg, vilka avses i föregående strecksats, inte befinner sig i Säo Tomé och Principes vatten skall i loggboken antecknas " Utanför Säo Tomé och Principes ZEE". loggbok som avses Den till fiske- och jordbmksministeriet i Säo Tomé och Principe inom 15 dagar efter ankomsten till en hamn. i denna punkt skall överlämnas Kopior av dessa dokument skall tillställas de vetenskapliga institut som anges i punkt 7 tredje strecksatsen och den delegation vid Europeiska gemenskapernas kommission som är ansvarig för Säo Tomé och Principe. 7. Säo Tomé och Principe skall upprätta redovisning av avgiftsintäkterna under det gångna året på basis av gemenskapsfartygens fångstdeklarationer och all övrig information som erhålls. Denna redovisning skall före den 31 mars för närmast föregående år meddelas kommissionen som samtidigt skall översända den till redarna och myndigheterna i de berörda medlemsstaterna före den 15 april. Om redaren underkänner den redovisning som framläggs av Säo Tomé och Principe, kan denne, för kontroll av fångstuppgifterna, vända sig till behöriga vetenskapliga organ som t. ex. l'Institut français de Recherche Scientific pour le Développement en Coopération (ORSTOM) och l'Institut Océanographique Espagnol (IEO), och sedan rådgöra med myndigheterna i Säo Tomé och Principe för att fastställa den slutgiltiga redovisningen före den 15 maj samma år. Om inte några synpunkter från redaren har inkommit detta datum skall den redovisning som upprättats av Säo Tomé och Principe anses som slutgiltig. Medlemsstaterna skall överlämna den slutgiltiga redovisningen för sin egen flotta till kommissionen. Varje eventuell betalning utöver förskottsbetalningen skall göras av redarna till centralbanken i Säo Tomé och Principe senast den 31 maj samma år. Om den slutgiltiga redovisningen understiger det förskottsbelopp som avses i punkt 5, kan redaren dock inte återfå den den resterande summan. 8. Fartygen är skyldiga att, inom tre timmar efter varje in- och utpassage i respektive ur zonen samt var tredje dag under pågående fiske i Säo Tomé och Principes vatten, meddela position och bärgad fångst till myndigheterna i Säo Tomé och 11 Principe, i första hand via telefax, och om detta inte går, för fartyg som inte är utrustade med telefax, via radio. Telefaxnummer och radiofrekvens meddelas när fiskelicensen utfärdas. En kopia av telefaxmeddelandet eller en inspelning av radiomeddelandet skall sparas av myndigheterna i Säo Tomé och Principe och av redarna till dess att bägge parter har godkänt den slutgiltiga avgiftsredovisning som avses i punkt 7. Ett fartyg som ertappas med att fiska utan att ha underrättat myndigheterna i Säo Tomé och Principe om sin närvaro skall betraktas som ett fartyg utan licens. Tonfisktrålama skall sträva efter att ställa eventuell extrafångst till myndigheternas i Säo Tomé och Principe förfogande till det pris som överenskom m its i det gemensamma avtalet. På begäran av myndigheterna i Säo Tomé och Principe skall fartygen släppa ombord kontrollanter. Kontrollantens närvaro ombord får inte överstiga den tidsutdräkt som är nödvändig för kontrollera fångsten med hjälp av stickprov. Befälhavaren skall vidta nödvändiga åtgärder för att underlätta för kontrollanten att utföra sitt uppdrag ombord. Lön och sociala avgifter för kontrollanten skall betalas av behöriga myndigheter i Säo Tomé och Principe. I det fall kontrollanten går ombord i ett annat land, skall kontrollantens resekostnader betalas av redaren. Om ett tonfiskfartyg med en kontrollant från Säo Tomé och Principe ombord, lämnar Säo Tomé och Principes fiskezon skall, på redarens bekostnad, varje åtgärd vidtagas för att snarast möjligt säkerställa dennes återvändo till Säo Tomé och Principe. På begäran av myndigheterna i Säo Tomé och Principe skall tonfisktrålarnas redare sträva efter att ta ombord besättning från Säo Tomé och Principe inom gränserna av tre besättningsmän för samtliga gemenskapstonfisktrålare och utan att antalet besättningsmän passerar en besättningsman per fartyg. Lön och anställningsvillkor skall fritt förhandlas mellan redarna och besättningsmännens företrädare. De internationella normerna för fiske av tonfisk, såsom rekommenderats av ICCAT, skall tillämpas. Den delegation vid Europeiska gemenskapernas kommissionen som är ansvarig för Säo Tomé och Principe skall inom 48 timmar informeras om varje inspektion i Säo Tomé och Principes fiskezon av fiskefartyg under en medlemsstats i gemenskapen flagg som opererar inom ramen för detta avtal. En kortfattad rapport över de omständigheter och orsaker som har föranlett denna inspektion skall överlämnas inom 72 timmar. 9. 10. 11. 12. 11 Bihang 1 SäO TOMé OCH PRINCIPE FISKE- OCH JORDBRUKSMINISTERiET ANSÖKAN OM FISKELICENS NR Ansökandet» namn: Ansökandet» adress: Fartygets redares namn och adress: Namn och adress pi eventuell representant i Säo Tomé och Principe: Fartygets namn: Fartygstyp: Registreringsland: Registreringshamn och -nummer: Utvändiga kännetecken på fartyget: Radioanropssignal och frekvens: Fartygets längd: Fartygets bredd: Motortyp och -styrka: Fångstkapacitet: Lägsta antal besättningsmän: Fisketyp: Arter som fisket inriktas mot: Ansökt giltighetstid: "Jag försäkrar härmed att ovanstående information är med sanningen överensstämmande Jag förklarar mig känna till och godkänna och förbinder mig att respektera och medverka till att andra respekterar Säo Tomé och Principes fiskerilagstiftning, liksom tillämplig internationell lagstiftning. " Datum: ANSöKANDEN Ib FINANCIAL STATEMENT 1. 2. 3. TITLE OF OPERATION: New financial Protocol EC/Sâo Tomé and Principe BUDGET HEADING INVOLVED: B7-800 LEGAL BASIS:Treaty art. 43, in conjunction with art. 228(2) and (3) first subpar. EC/Sâo Tomé and Principe Agreement (OJ No L 54, 25. 2. 1984,p. l) 4. DESCRIPTION OF OPERATION 4. 1 General objective: Protocol and Annex for a 3-year period 4. 2 Period covered and arrangements for renewal or extension: 1. 6. 1996 to 31. 5. 1999 Arrangements for renewal by negotiations before the Protocol expires. 5. Classification of expenditure or revenue 5. 1 Compulsory 5. 2 Differentiated 6. Type of expenditure or revenue - Other: Financial compensation to a third country in exchange for fishing opportunities granted by it and laid down in the Protocol. 7. FINANCIAL IMPACT 7. 1 Method of calculating total cost of operation (definition of unit costs^ 7. 2 | Breakdown see complement to the Protocol Itemised breakdown of cost 1996 1997 1998 1 protocol art. 2 I protocol axt. 3 1 protocol art. 4 I TOTAL 600. 000 187. 500 62. 500 850. 000 600. 000 600. 000 62. 500 662. 500 62. 500 662. 500 current ECUs TOTAL 1. 800. 000 187. 500 187. 500 2. 175. 000 IS 7. 3 Schedule for proposed new operation | 1996 1997 1998 850. 000 662. 500 662. 500 Commitment appropriations 1 Payment appropriations 850. 000 1 1996 | 1997 | 1998 662. 500 662. 500 current ECUs TOTAL 2. 175. 000 850. 000 662. 500 662. 500 | TOTAL 850. 000 662. 500 662. 500 2. 175. 000 8. FRAUD PREVENTION MEASURES; RESULTS OF MEASURES TAKEN: Since the financial contributions are made by the Community in direct exchange for the fishing possibilities offered, the third country uses them for whatever end it chooses. The exception to this rule is the case of programmes, such as the scientific programmes, where under the dispositions of the Agreement, Mauritania will furnish reports to the Community. In addition, the Member States whose vessels operate under this Agreement must certify to the Commission the exactitude of die data indicated in the tonnage certificates of the vessels so that the licence fees may be calculated on a guaranteed basis. To for Community vessels. includes catch declarations the Agreement that end, 9. ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS: Same financial compensation for higher fishing possibilities(69 ships instead of 48) In terms of the benefits of this agreement, it is clear that the value of the catches of the main commercial species far exceeds the cost of 2,175 MECU. In addition to the direct commercial value of the catches of the vessels concerned, there are the following evident benefits from this Agreement: guaranteed employment aboard the fishing vessels; multiplier employment effect in the ports, auctions rooms, processing factories, shipyards, service industries, etc. ; these employment opportunities are in regions where no other opportunities are available; contribution to the supply of fish to the Community. Obviously, in addition to those benefits, one must take account of the importance of our relations with Sâo Tomé and Principe in the fisheries field and our overall political relations. 10. ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (part A of the budget): No incidence on administrative expenditure. AL ISSN 1024-4506 KOM(96) 394 slutlig DOKUMENT SV 03 11 Katalognummer : CB-CO-96-389-SV-C ISBN 92-78-07452-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg i*


title: 388 R 4254 : Council Regulation (EEC) No 4254/88 of 19 December 1988 laying down provisions for implementing Regulation (EEC) No 2052/88 as regards the European Regional Development Fund(OJ No L 374, 31.12.1988, p. 15).,388 R 4254 : Reglamento (CEE) N̊ 4254/88 del Consejo de 19 de diciembre de 1988 por el que se aprueban disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) n̊ 2052/88, en lo relativo al Fondo Europeo de Desarrollo Regional(DO n̊ L 374 de 31.12.1988, p. 15).,388 R 4254 : Regolamento (CEE) n. 4254/88 del Consiglio del 19 dicembre 1988 recante disposizioni di applicazione del regolamento (CEE) n. 2052/88 per quanto riguarda il Fondo europeo di sviluppo regionale(GU n. L 374 del 31.12.1988, pag. 15).,388 R 4254 : Regulamento (CEE) N̊4254/88 do Conselho de 19 de Dezembro de 1988 que establece as regras de execução do Regulamento (CEE) n̊2052/88 no que respeita ao Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional(JO n̊ L 374 de 31.12.1988, p. 15).,388 R 4254 : Rådets forordning (EØF) nr. 4254/88 af 19. december 1988 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår Den Europæiske Fond for Regionaludvikling(EFT nr. L 374 af 31.12.1988, s. 15).,388 R 4254 : Règlement (CEE) n̊ 4254/88 du Conseil du 19 décembre 1988 portant dispositions d'application du règlement (CEE) n̊ 2052/88 en ce qui concerne le Fonds européen de développement régional(JO n̊ L 374 du 31.12.1988, p. 15).,388 R 4254 : Verordening (EEG) Nr. 4254/88 van de Raad van 19 december 1988 tot vaststelling van toepassingsbepalingen voor Verordening (EEG) nr. 2052/88 met betrekking tot het Europees Fonds voor Regionale Ontwikkeling(PB nr. L 374 van 31.12.1988, blz. 15).,388 R 4254 : Verordnung (EWG) Nr. 4254/88 des Rates vom 19. Dezember 1988 zur Durchführung der Verordnung (EWG) Nr. 2052/88 in bezug auf den Europäischen Fonds für regionale Entwicklung(ABl. Nr. L 374 vom 31.12.1988, S. 15).,388 R 4254 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 4254/88 του Συμβουλίου της 19ης Δεκεμβρίου 1988 για διατάξεις εφαρμογής του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2052/88 όσον αφορά το Ευρωπαϊκό Ταμείο Περιφερειακής Ανάπτυξης(ΕΕ αριθ. L 374 της 31.12.1988, σ. 15).

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
consolidation of EU law


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1448/96 DE LA COMMISSION du 24 juillet 1996 déterminant la mesure dans laquelle les demandes de licences d'importation introduites en juillet 1996 pour certains produits du secteur des oeufs et de la viande de volaille dans le cadre des règlements (CE) n° 1474/95 et (CE) n° 1251/96 peuvent être acceptées

eurovoc_concepts:
animal protein
egg
import licence
poultrymeat
tariff quota