title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle asiakirjasta - Tietoyhteiskunta: Korfusta Dubliniin - Uudet nousevat ensisijaiset tavoitteet

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 24. 07. 1996 KOM(96) 395 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE asiakirjasta Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin Uudet nousevat ensisijaiset tavoitteet KQMISMON_TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE asiakirjasta Tietoyhteiskunnan vaikutus Euroopan unionin politiikkoihin Seuraavien vaiheiden valmistelu Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle asiakirjasta Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin Uudet nousevat ensisijaiset tavoitteet 1. neuvoston käsittelevän periaatteesta ja maailmanlaajuinen päätettiin Korfun Tietoyhteiskuntaa huippukokouksessa 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 Bangemannin kertomuksen Eurooppa perusteella. Huippukokous katsoi, "että uuden tietoyhteiskunnan esiin nostamien kysymysten tärkeys ja monimutkaisuus antavat aiheen perustaa pysyvä yhteensovittamisväline. muun muassa, jotta huolehdittaisiin yhteensovitetusta lähestymistavasta neuvostossa. " Korfun neuvosto kehotti komissiota laatimaan toimintasuunnitelman yhteisön tasolla tarvittavista toimenpiteistä. tietoyhteiskunta päätelmien Toimintasuunnitelmasta, joka hyväksyttiin 19 päivänä heinäkuuta 1994 ja jonka otsikkona on Euroopan tie tietoyhteiskuntaan, keskusteltiin ensimmäisessä tieto yhteiskuntaa käsittelevässä neuvostossa 28 päivänä syyskuuta 1994. Neuvosto kehotti komissiota ryhtymään useisiin toimenpiteisiin toimintasuunnitelmassa hahmotetuilla aloilla. Neuvoston antamat ohjeet antoivat erityisesti tärkeän sysäyksen televiestinnän vapauttamiselle. Toimintasuunnitelmalla unionin tietoyhteiskuntapolitiikan ensimmäinen kehys. Tältä pohjalta on tapahtunut suurta edistystä kahden viime vuoden aikana: on menestyksellisesti Euroopan luotu lainsäädännön uudistuspaketti johtaa teknologista kehittämistä koskevaa neljättä puiteohjelmaa Komission esittämän televiestinnän täydelliseen vapauttamiseen 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. Tutkimusta toteutetaan ja onnistuneesti, ja se sisältää kolme tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvää erityisohjelmaa. Useita on aloitettu. G7-maiden Brysselissä helmikuussa 1995 ja Etelä-Afrikassa toukokuussa 1996 pidetyt konferenssit lisäsivät myös asiaa koskevaa tietoa. tiedotuskampanjoita Useimmat toimintasuunnitelmassa hahmotellut toimenpiteet on joko toteutettu tai niitä käynnistetään. Jotkut toimet, esimerkiksi tietoturva, ovat kuitenkin vireillä, koska niiden valmistelu vie oletettua enemmän aikaa. A&- toteuttamisesta on saatu arvokkaita kokemuksia. Toimintasuunnitelman Komissiolla on nyt laajempi käsitys toimenpiteistä, jotka tarvitaan sen tietoyhteiskuntapolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. Lisäksi esiin on noussut uusia kysymyksiä tarkastella toimintasuunnitelmaa uudelleen, jotta tietoyhteiskunnalle annettaisiin uusi poliittinen sysäys. Tämä on tietoyhteiskuntaa käsittelevän neuvoston tavoite 8 päivänä lokakuuta 1996. asioita. Tämän vuoksi on aika ja 2. N ep politiikan päälinjaa on yksilöity yhtä tärkeiksi tavoitteiksi: (i) Liiketoimintaympäristön parantaminen Euroopan liikeyritykset ovat alkaneet mukautua lisääntyvään kilpailupaineeseen ja tajuta tietoyhteiskunnan suunnattomat mahdollisuudet. Tätä vaikeata tehtävää varten ne tarvitsevat kuitenkin suotuisan liiketoimintaympäristön. Tämä tarkoittaa erityisesti, tehokkaasti koko että televiestinnän täydellinen vapauttaminen on toteutettava Euroopan unionissa 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. Se tarkoittaa myös, että tietoyhteiskunnan palvelujen kansallisen sääntelyn avoimuutta ja johdonmukaisuutta on tasapuolisen kilpailun ja sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi. lisättävä Lopuksi on kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, että talouden eri alat, mukaan lukien pk-yritykset, ryhtyvät nopeasti käyttämään tieto- ja viestintätekniikkaa. (ii) Sijoittaminen tulevaisuuteen Tietoyhteiskunta tarkoittaa tietoon perustuvaa yhteiskuntaa. Euroopan tietopohjan laajentamiseksi tietoyhteiskuntaan liittyvällä tutkimustyöllä olisi oltava tärkeä asema Viidennessä puiteohjelmassa, kuten todettiin komission 10 päivänä heinäkuuta 1996 hyväksymissä aiheellisia toimenpiteitä reagoidakseen Firenzen Eurooppa-neuvoston kehotukseen "laatia nopeasti toimintasuunnitelma aloitteesta Oppiminen tietoyhteiskunnassa". suuntaviivoissa. Komissio ensimmäisissä kehittää (iii) Ihmiset keskipisteenä Komission ensisijaisena tavoitteena on asettaa ihmiset tietoyhteiskuntapolitiikan keski pisteeksi. Tämä tarkoittaa heidän odotustensa ja huolenaiheidensa parempaa huomioon ottamista sellaisissa kysymyksissä kuten mahdollisuuksissa käyttää useita erilaisia palveluja ja sisältöjä. Käytännössä komissio aikoo edetä rakennerahastojen ja tietoyh teiskuntapolitiikkojen kysymysten käsittelemiseksi, kuluttajien etujen suojelemiseksi ja julkisen alan palvelujen laadun parantamiseksi. yhdentämiseen läheisempään sosiaalisten 4l (iv) Maailmanlaajuiseen haasteeseen vastaaminen Lisääntynyt globalisoituminen tarkoittaa, että olisi määriteltävä maailmanlaajuiset säännöt. Komissio pitää Maailman kauppajärjestön neuvottelujen loppuunsaattamista tältä osin erittäin tärkeänä. Todella maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta merkitsee yhteistyön lisäämistä naapureidemme kanssa ja kehittyvän maailman auttamista tietoyhteiskuntaan yhdentymisessä 2000-luvulla. 3. Komissio esittää seuraavat asiakirjat reaktiona näihin uusiin poliittisiin ensi sijaisiin tavoitteisiin: (i) Tiedonanto Tietoyhteiskunnan vaikutukset Euroopan unionin politiikkoihin - seuraavien vaiheiden suunnittelu, joka on poliittisesti erityisen tärkeä, koska siinä luodaan perusta toimintasuunnitelman mukauttamiseksi, jonka komissio tekee tämän vuoden loppuun mennessä ottaakseen huomioon uudet strategiset ensisijaiset tavoitteet. (ii) Vuireä kirja Eläminen ja työskentely tietoyhteiskunnassa: ihmiset ensin, jonka tarkoituksena on syventää poliittista, yhteiskunnallista ja kansalaiskeskustelua tietoyhteiskunnan tärkeimmistä sosiaalisista ja yhteiskunnallisista näkökohdista. (iii) Tiedonannossa Standardointi tietoyhteiskunnassa tarkastellaan sitä, miten tieto- ja viestmtätekmikkamarkkinoiden ominaisuuksien ja voidaan standardoinnin tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi tarvittavien standardien laatimiseksi. tieto- ja viestintätekniikoiden olosuhteet parhaat mahdolliset perusteella luoda (iv) Direktiiviluonnos Sisämarkkinoiden sääntelyn avoimuus tietoyhteiskunnan palveluja varten, jolla luodaan jäsenvaltioiden lainsäädäntöaloitteita koskeva tieto järjestelmä. 4. Komissio kehottaa neuvostoa, Euroopan parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueiden komiteaa esittämään mielipiteensä näistä tärkeistä politiikan suuntaviivoista valmistellakseen Dublinin Eurooppa-neuvostoa varten. toimintasuunnitelman uudistetun ajoissa A C Tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle asiakirjasta Tietoyhteiskunnan vaikutus Euroopan unionin politiikkoihin Seuraavien vaiheiden valmistelu 1. 2. JOHDANTO TULEVAT POLHTTISET ENSISUAISET TAVOITTEET 2. 1. Liiketoimintaympäristön parantaminen 'a. Vuoden 1998 onnistuminen b. Sisämarkkinoiden toteuttaminen c. Teollisen muutoksen helpottaminen 2. 2. Sijoittaminen tulevaisuuteen a. Tietopohjamme lisääminen b. Koulutuksen parantaminen c. Kestävän kehityksen käsitteleminen Ihmiset keskipisteenä 2. 3. a. Euroopan yhdentymisen lisääminen b. Kuluttajien etujen suojeleminen c. Julkisen alan palvelujen parantaminen d. Kulttuurisen monimuotoisuuden varmistaminen 2. 4. Vastaaminen maailmanlaajuiseen haasteeseen a. Maailmanlaajuisten sääntöjen määritteleminen b. Yhteistyö naapureidemme kanssa c. Kehitysmaiden yhdentymisen parantaminen 3. SEURAAVAT VAIHEET A * 1. JOHDANTO Tietoyhteiskunta on viime vuosina siirtynyt Euroopan unionin poliittisen asialistan kärkeen. Tämä kehitys tarkoittaa sen tärkeän aseman nimenomaista tunnustamista, joka uusilla sovelluksilla ja palveluilla voi olla maailmanlaajuisen kilpailukyvyn ja työllisyyden haasteisiin vastaamisessa. Tieto- ja viestintäteollisuudet kasvavat nopeimmin maailmassa, ja niiden vuotuinen kasvuvauhti on seitsemästä kahdeksaan prosenttia vuodessa. Niiden osuuden maailman bruttokansantuotteesta odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2000 mennessä noin kymmeneen prosenttiin. Tilanne on samanlainen Euroopassa, jossa on erittäin suuria mahdollisuuksia yleisradiolähetys-, tietokoneohjelma-, elektroniikka-, joillakin ja puhelinyhtiöille. Vaikka Euroopan asema onkin vahva kustannus- markkinalohkoilla, olemme yhä Yhdysvaltojen ja Japanin jäljessä useilla tärkeillä aloilla. Talouden kaikkien alojen ja yhteisön kansalaisten tulevaisuuden kannalta on ehdottoman välttämätöntä, että Eurooppa menestyy näillä aloilla. Euroopan unionin kattava tietoyhteiskuntastrategia käynnistettiin heinäkuussa 1994, jolloin toimintasuunnitelman Euroopan tie tietoyhteiskuntaan1. Euroopan komissio julkaisi Toimintasuunnitelma sisältää Euroopan unionin yhdennetyn tietoyhteiskuntakehyksen, joka kattaa useita tärkeitä Euroopan unionin politiikan aloja mukaan lukien televiestinnän, tutkimuksen ja kehityksen, innovaatiot, kilpailun, pienet ja keskisuuret yritykset, taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, audiovisuaalisen alan, kansainväliset suhteet ja kulttuurin. luonne Vaikka toimintasuunnitelmassa hahmotellut tavoitteet yhä pätevätkin, tietoyhteiskunnan ja viimeaikainen kansainvälinen kehitys vaativat jo kaikkialle ulottuva suoritettujen toimenpiteiden ajantasaistamista, lujittamista ja mukauttamista sekä tietoyhteiskuntaulottuvuuden sisällyttämistä poliittisiin aloihin, joita ei ole alunperin käsitelty toimintasuunnitelmassa. Lisäksi tietoyhteiskunnan monisärmäisyys vaatii yh teisön eri politiikkojen, eri välineiden ja rahoitusmenetelmien entistä suurempaa poliittista yhteensovittamista. Edellä kuvatun perusteella tämän tiedonannon tavoitteena on osoittaa tietoyhteiskunnan vaikutus Euroopan unionin politiikkoihin ja näin korostaa tulevia ensisijaisia tavoitteita. KOM (94) 347 2. TULEVAT POLIITTISET ENSISIJAISET TAVOITTEET 2. 1. LIIKETOIMINTAYMPÄRISTÖN PARANTAMINEN Tietoyhteiskunta muuttaa nopeasti ja perinpohjaisesti liiketoimintaympäristöä ja asettaa lisää kilpailupaineita Euroopan teollisuudelle. Euroopan on käytettävä hyväkseen mahdolli suus lisätä kilpailukykyään ja siten parantaa työllisyystilannetta. Euroopan liikeyritykset ovat alkaneet mukautua uuteen tilanteeseen, ja niillä on hyvä työvoima-, pääoma- ja teknologia-perusta. Muutoksista selviytyminen on kuitenkin monimutkainen kysymys, johon ei ole olemassa edeltä käsin määriteltyjä ratkaisuja ja johon sen vuoksi sisältyy suuria vaaroja. Tarvittavia mukautuksia varten Euroopan liikeyritykset tarvitsevat selkeän ja ennustettavan kehyksen, jonka ansiosta ne voivat täysimääräisesti hyödyntää uudet markkinamahdollisuudet. a. Vuoden 1998 onnistuminen Täydelliseen vapauttamiseen perustuvan uuden televiestinnän sääntelykehyksen luomisella 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä on ratkaiseva asema niiden yksityisten sijoitusten laukaisijana, joita tarvitaan Euroopan tietoyhteiskunnan kehittymiselle välttämättömän viestintäinfrastruktuurin luomiseksi. Kilpailu on välttämätöntä viestintäpalvelujen laadun parantamiseksi, hintojen alentamiseksi ratkaisevasti ja lukemattomien uusien palvelujen syntymiseksi. Firenzen Eurooppa-neuvosto korosti televiestinnän vapauttamisen ja alan sisämarkkinoiden luomisen tärkeyttä. Se pyysi ministerineuvostoa siirtymään vapauttamisessa eteenpäin. Komissio ja jäsenvaltiot ovat jo edistyneet huomattavasti useiden tärkeiden osa-alueiden vapauttamisessa ennen vuotta 1998. Näihin kuuluvat matka- ja satelliittiviestintä, kaapelitelevisioverkkojen käyttö televiestintään samoin kuin vaihtoehtoisen infrastruktuurin käyttö jo vapautettuihin palveluihin 1 päivästä heinäkuuta 1996 lähtien. Tietyt jäsenvaltiot ovat pyytäneet poikkeuksia2 täyden kilpailun toteuttamisaikataulusta. Komissio harkitsee näitä pyyntöjä, ja näitä poikkeuksia koskevat päätökset tehdään julkisen kuulemisen jälkeen3. Kun otetaan huomioon vapautetun televiestintäalan merkitys koko talouselämän kannalta, poikkeuksia pyytäneitä jäsenvaltioita kehotetaan kuitenkin lyhentämään aikaa tai luopumaan niistä, jos pyynnöt eivät ole perusteltuja. Kreikka, Irlanti, Luxemburg ja Portugali ovat pyytäneet poikkeuksia. 3 tamuksellisuusperiaatetta. Kuulemisessa noudatetaan kunnioitetaan yhteisön tavanomaista luot- Vuoden 1998 onnistuminen ei riipu vain lanisäädännön oikea-aikaisesta hyväksymisestä vaan yhä enemmän sen tehokkaasta täytäntöönpanosta. Lainsäädäntöpaketin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä epätäydellisesi, muista poikkeavalla tavalla tai myöhään sekä sen tehoton soveltaminen jäsenvaltioiden tasolla voisi johtaa sekä kilpailun että sisämarkkinoiden toiminnan vääristymiseen. Kansalliset sääntelyviranomaiset tarvitsevat voimavarat ja riippumattomat valtuudet toteuttaakseen tehtävänsä täysin. Edessä olevat muutokset muistuttavat monin tavoin sisämarkkinoiden toteuttamiseen tarvittuja muutoksia. Toinen toimien arvioiminen kilpailuoikeuden mukaisesti ennen vuoden 1998 määräaikaa. Tämä koskee erityisesti liittoutumia, sopimuksia ja hinnoittelustrategioita. teletoiminnan harjoittajan tekijä on hallitsevan tärkeä i fe k $ fc § • - I vähimmäistoimenpiteiden Televiestintä on jo määritelmän mukaan rajat ylittävä ala, joten yhdenmukaistamista kannalta lisäksi koskevien merkityksellisten sääntelyviranomaisten välistä yhteensovittamista. Erityisesti toimilupien, taajuusalueiden osoittamisen, numeroinnin ja ulkosuhteiden alalla (esimerkiksi suhteessa Kansainväliseen teleliittoon) alkaa jo näkyä tiivistetyn yhteensovittamisen tarve. Euroopan unionin olisi valmistauduttava kantamaan vastuunsa tässä yhteydessä. Komissio tutkii myös sitä, missä : määrin sääntelytoiminnan luominen Euroopan unionin tasolla saattaa olla tarpeellista. tarvitaan lisäksi asian b. Sisämarkkinoiden toteuttaminen tuotteet tietoyhteiskunnan ja palvelut vaativat Uudet laajuutta kehittyäkseen täysin kaikkien mahdollisuuksiensa mukaisesti. Komission on sen vuoksi ja jatkettava työskentelyään sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan suojaamiseksi parantamiseksi. suoraan perustamissopimuksen periaatteita, erityisesti tavaroiden vapaata liikkuvuutta (30 artikla), palvelujen vapaata tarjontaa (59 artikla) ja sijoittumisvapautta (52 artikla). Komission päämääränä on huolehtia siitä, että mahdolliset uusia palveluja koskevat sääntelytoimet, joilla pyritään suojelemaan yleistä etua4, suoritetaan sisämarkkinoiden kehyksessä. sisämarkkinoiden soveltamalla poistettava Jäljellä olevat esteet olisi Uusia sovelluksia ja palveluja kehittyy hyvin nopeasti, ja on mahdotonta ennustaa, mille niistä aikanaan löytyy markkinat. Liian kiireellistä lainsäädäntöä olisi vältettävä, kunnes on selvää, missä ja millaisia toimia tarvitaan. Lisäksi on tärkeätä poistaa tai torjua entiset tai uudet esteet, jotka saattavat estää liikeyrityksiä tekemästä uusia aloitteita tai sitoutumasta sijoituksiin. Tämän vuoksi komissio analysoi tiettyjen uusien tietoyhteiskunnan tietojen ja palvelujen, esimerkiksi sähköisen kaupankäynnin, mahdollisia esteitä. 4kuten yksityisyyden suojelu, kuluttajansuoja, moraalikysymykset, kansanterveys, teollisoikeuksien suojelu, ammattietiikka, kulttuurin levittäminen, moniarvoi suuden suojelu, jne. alaikäisten suoja, Jäsenvaltiot ajantasaistavat parhaillaan lainsäädäntöään vastatakseen todellisiin, toisinaan poliittisesti korostettaihin paineisiin. Tällaiset toimet voivat johtaa epäjohdonmukaiseen kansalliseen lainsäädäntöön ja haitata rajat ylittävää tavaroiden ja palvelujen tarjontaa. Estääkseen sisämarkkinoiden eheydelle mahdollisesti koituvan uhan komissio ehdottaa tietoyhteiskunnan palvelut kattavaa sääntelyn avoimuutta koskevaa direktiiviä. Sen tarkoituksena on varmistaa kansallisten sääntelytoimien johdonmukaisuus ja joustavuus samalla, kun yhteisön tasolla tapahtuvan ylisääntelyn vaara saadaan mahdollisimman pieneksi. Tietyillä aloilla saattaisi olla tarpeellista luoda yhteisön tason sääntelyä, jolla pyritään huolehtimaan siitä, että tietoyhteiskunnan tuotteet ja palvelut saavat täyden hyödyn niistä eduista, joita sisärajaton alue tarjoaa. Tällainen sääntely myös suojelisi ja lisäisi luovuutta ja innovaatioita. Tällaisen sääntelyn tietyt näkökohdat ovat jo tekeillä5. Tällä hetkellä tutkitaan myös, onko luotava yhdistetty lainsäädäntö tietoyhteiskuntaa ja televiestintää varten. Lisähaasteen yleisradioläjietysten alkava ongelmaa, joka johtuu nykyisten oikeudellisten kehysten epäjohdonmukaisuudesta. televiestinnän, ja lähentyminen. Komissio analysoi parhaillaan sääntelylle muodostaa tekninen tietopalvelujen sähköisten Käyttäjien luottamuksesta on huolehdittava, jotta uusia palveluja käytettäisiin enemmän kaupallisiin liiketoimiin sekä virallisten asiakirjojen lähettämiseen. Samanaikaisesti tämä on myös liikemaailman etujen mukaista, koska käyttäjien suurempi luottamus merkitsee suurempaa kysyntää. Tämän vuoksi on oltava käytettävissä keinoja, joilla varmistetaan yksityisyys, luottamuksellisuus ja elektroninen todennus. Komissio valmistelee aiheellisia ehdotuksia. 5 Asiaan kuuluvat komission vihreät kirjat ovat Tekijänoikeus ja siihen liittyvät oikeudet tietoyhteiskunnassa (KOM (95) 382 lopullinen), Salattujen palvelujen oikeudellinen suoja sisämarkkinoilla sisämarkkinoilla (KOM(96) 192 lopullinen) lopullinen) ja Kaupallinen viestintä (KOM(96) 76 c. Teollisen muutoksen helpottaminen Tieto- ja viestintätekniikat ovat ratkaisevan tärkeitä kaikkien teollisuuden alojen, kaupan ja palvelujen (esimerkiksi tuotteiden suunnittelun ja valmistamisen, itse tuotteiden ja liiketoi mintaprosessin) tulevan kilpailukyvyn kannalta. Siksi Euroopan menestys riippuu siitä, ryhtyvätkö eurooppalaiset yritykset yleensä nopeasti käyttämään tieto- ja viestintätekniik kaa. Tältä osin olisi edistettävä käsitettä hyvien käytäntöjen levittämisestä ja vertailutestien soveltamisesta. Tämä on tärkeää erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kannalta, jotka työllistävät yli kaksi kolmasosaa Euroopan joilla on uusien työmahdollisuuksien luomisessa keskeinen asema6. työvoimasta ja Pienet ja keskisuuret yritykset ovat ratkaisevan innovaatioiden kannalta. Innovaatioita koskevassa vihreässä kirjassa on osoitettu, että Euroopan tieteen ja teknologian mahdollisuudet ja sen innovaatiosaavutukset eivät vastaa toisiaan. Esteitä on poistettava entistä enemmän ja riskipääoman) saatavuutta on edistettävä. tarvittavien välineiden (esimerkiksi tärkeitä ja; keskisuuret yritykset ovat myös Pienet elintärkeitä uusien multimedian sisältömarkkinoiden kehittymisen ja monipuolistumisen kannalta. Nämä markkinat vaativat joustavuutta ja kulttuurista läheisyyttä räätälöityjen tietopalvelujen tuottamiseksi, ja niitä hallitsevat vastaperustetut pienet ja keskisuuret yritykset. Jäsenvaltioiden ja EU:n olisi luotava asianmukainen ympäristö, jossa pienet ja keskisuuret yritykset voisivat kukoistaa. Niiden olisi lisätäkseen ymmärtämystä pienten ja lujasti keskisuurten yritysten tarpeista ja painopistealueista sekä tällaisten yritysten perustamista, toimintaa sekä tieto- ja viestintäteknologian käyttöä estävistä tekijöistä (esimerkiksi byrokratian aiheuttamista taakoista). työskenneltävä erityisen Tosiasialliset standardit ja marlddnaryhmien laatimat yleisesti saatavissa olevat eritelmät ovat yhä tärkeämpiä markkinoiden johdonmukaisen ja nopean kehityksen kannalta. Seuraukset ovat tärkeitä: näin vältetään määräävä markkina-asema tai monopoli ja varmistetaan yleinen etu sekä standardit julkisissa hankinnoissa. Standardoinnilla on myös tärkeä asema, ja sitä käsitellään erillisessä tiedonannossa. Euroopan sosiaalirahastoa, erityisesti tavoitetta 4 ja (yhteisön) ADAPT-aloitetta voidaan käyttää näiden muutosten helpottamiseksi. 2. 2. SIJOITTAMINEN TULEVAISUUTEEN on etupäässä Tietoyhteiskunta yhteiskunta. Osallistuminen tietoyhteiskuntaan tarkoittaa suurempaa luovuutta, nopeampaa viestintää, uusien ajatusten kehittämistä ja koko elinikäisen oppimisen oppimista. Ihmiset ja osaaminen ovat Euroopan tärkein pääoma. Tästä syystä meidän on lujitettava sijoituksiamme tietopohjamme lisäämiseen ja koulutuksen parantamiseen. tietoon perustuva Sijoittaminen tulevaisuuteen merkitsee myös sitä, että säilytämme mahdollisuuksien mukaan ympäristön tuleville sukupolville. Kestävä kehitys voi hyötyä tietoyhteiskunnasta. Tieto- ja viestintätekniikoiden käyttö tarjoaa suuria mahdollisuuksia elämäntavalle, jossa painotetaan vähemmän niukkoja luonnonvaroja. a. Tietopohjamme lisääminen lisäävät paineita tutkimukseen ja tekniikkaan käytettävissä oleviin Budjettirajoitukset varoihin sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Tämä saattaa aiheuttaa lyhyen aikavälin talousarvioljelpotuksia, mutta sen hintana on Euroopan tulevan innovaatio- ja kilpailukyvyn leikkaaminen ensi vuosisadalla. Tässä panokset eivät voisi olla suuremmat. ja tutkimus- Yhteisön tämän päivän teknologiapolitiikka on osaltaan tietoyhteiskunnan saavutusten perustan Euroopassa. Tällä tehtävällä ei ole lopullista rajaa. Tekniikka päinvastoin työntää rajan odottamattomille uusille alueille. Tämän vuoksi tietoyhteiskuntaan liittyvällä tutkimuksella on oltava keskeinen asema tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennessä puiteohjelmassa. luonut Komissio on äskettäin antanut tiedonannon viidennen puiteohjelman ensimmäisistä suuntaviivoista7. Tiedonannossa käsitellään työskentelyn selkeää keskittämistä kolmelle avainalalle, joista yksi on tietoyhteiskunta. Tämän alan tutkimuksen tavoitteena on infrastruktuurin, palvelujen, sovellusten ja sisällön kehittäminen. Se teknologian, suunnitellaan täyttämään paremmin teollisuuden ja yhteiskunnan lisääntyvät tarpeet. Kun otetaan huomioon teknisten muutosten nopeus, on välttämätöntä mukauttaa ohjelmien aikataulut uuteen todellisuuteen. On myös välttämätöntä keskittää tieto-ja viestintätekniikan tutkimus ja teknologinen kehittäminen yleisesti kiinnostaviin aiheisiin, joiden avulla käsitellään erityisiä käyttäjien täyttämiseksi tarvittavaa tekniikkaa. Tämä tarkoittaa sitä, että luodaan poikkitieteellisiä toimia ja sovitetaan yhteen ohjelmia, mikä heijastaa eri ja tekniikoiden lähentymistä. tietoyhteiskunnassa teollisuudenalojen ja niiden tarpeita 7 Tutkimuksen suuntaviivat KOM/96/332/7 ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman- alustavat Tietoyhteiskunta tukee käsitystä "maailmanlaajuisesta tutkimuskyIästä". Eurooppa tarvitsee täysimääräisesti kansainväliseen nopeita tapahtuvaa yhteistyötä tutkimusmaailmaan, jäsenvaltioiden kansallisten ja eurooppalaisten tutkimuskeskusten välillä. ja sen on parannettava rajojen ylitse jotka on yhdennetty tutkimusverkkoja, b. Koulutuksen parantaminen Muutosnopeus lisääntyy nopeasti, ja taitoja on jatkuvasti mukautettava, jotta ne vastaisivat sekä työpaikan että kodin muuttuvia tarpeita. Uudet tieto- ja viestintätekniikat ja uudet oppimistavat on jo sisällytetty komission koulutusta käsitteleviin ohjelmiin8. Komissio on tehnyt erityisaloitteita9, julkaissut valkoisen kirjan Opettaminen ja oppiminen - kohti oppimisyhteiskuntaa, ja se herättää laajempaa keskustelua haasteista, joita aikuistyövoiman taitojen vanhentuneisuuden vastustaminen herättää, mukauttamista ja muutosta kannustavan lähestymistavan avulla vihreässä kirjassa Eläminen ja työskentely tietoyhteiskunnassa: ihmiset ensin. Tietoyhteiskuntafoorumi10 uskoo, että koulutusta on nopeasti uudistettava niin, että koulutuslaitokset ottavat paremmin huomioon nousevien teollisuudenalojen tarpeet. Foorumi korostaa myös sitä, että tietoyhteiskunnan käyttöönottaminen kouluissa muuttaa niiden työskentelytapoja. Tämä ei ole helppoa rahoitusvaikutusten ja perinteisen hitauden vuoksi. Tietoyhteiskunnassa yksinomaan opettajakeskeisestä järjestelmästä ja keskityttävä enemmän oppijoihin. Se on rakennettava oppimisen pikemminkin kuin opettamisen perustalle. koulutuksen siirryttävä pois on Ottaen huomioon koulutuksen tärkeän merkityksen Firenzen Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota laatimaan nopeasti toimintasuunnitelman Oppiminen tietoyhteiskunnassa. Siihen sisältyy kouluverkkojen yhdistäminen Euroopan tasolla, multimedian oppisisällön edistäminen, opettajien ja kouluttajien tiedon lisääminen ja uusien tietoyhteiskunnan välineiden käyttökoulutus. Tässä yhteydessä odotetaan yksityissektorin kumppanuuksien huomattavaa panosta. julkisten ja yksityisten välisten 8 SOCRATES ja LEONARDO DA VINCI sekä telemaattisten sovellusten ohjelma Koulutusohjelmistojen 9 ja -multimedian erityisryhmä. Vuosi 1996 on julistettu Euroopan elinikäisen oppimisen vuodeksi, jotta lisättäisiin yleistä tietoisuutta oppimisen merkityksestä sekä koulutusjärjestelmässä että kotona ja työssä. 10 Komissio on asettanut tietoyhteiskuntafoorumin antamaan neuvoja tietoyhteiskuntaa koskevissa kysymyksissä, ja se yhdistää kaikki aiheelliset alat ja eturyhmät. Sen ensimmäisen kertomuksen otsikkona on Verkot ihmisiä ja heidän yhteisöjään varten. c. Kestävän kehityksen käsitteleminen Kestävän kehityksen käsitys heijastaa tietoisuutta siitä, että nykyisten sukupolvien olisi täytettävä tarpeensa vaarantamatta tulevien sukupolvien elämänlaatua, aiheuttamatta voimavarojen katoa ja ympäristötuhoa. lisääntyvää avulla sovellusten telematiikan Esimerkiksi liikenteen infrastruktuurisijoitusten tarvetta, kaupunkialueiden ruuhkautumista ja saastumista. Tähän voidaan päästä suoraan liikenteen hallintajärjestelmien ja välillisesti sellaisten ammatillisten sovellusten kuin telekokousten ja teletyön avulla, jotka Vähentävät fyysisen liikkumisen tarvetta. Liikenteen hallintajärjestelmiin yhdistettyä ilman saastetasojen seurantaa voitaisiin käyttää liikenteen ohjaamiseksi uusille reiteille tai sen pysäyttämiseksi, kun ilmanlaatu saavuttaa tietyn kynnysrajan. vähentää voidaan Tieto- ja viestintätekniikka voi olla kestävän kehityksen tärkeä väline, vaikkakaan se ei automaattisesti takaa ympäristöystävällistä kehitystä. Paljon riippuu siitä, miten uutta tekniikkaa käytetään. Kuten tietoyhteiskuntafoorumi toteaa, vaarana on "vastavaikutus", jolloin yhteiset saavutukset voivat - kuten menneisyydessä tapahtui - luoda aineellisen kulutuksen lisäkysyntää, jolloin kestävä kehitys menetetään. Vaikuttaminen sekä kansalaisten että liikeyritysten käyttäytymiseen niin, että voimavaroja käytettäisiin entistä lisäämistä sekä aiheellisten järkevämmin vaatii taloudellisten kannustimien (esimerkiksi verokannustimien) tarjontaa. tietoisuuden 2. 3. IHMISET KESKIPISTEENÄ Tietoyhteiskunta tarjoaa mahdollisuuksia yksittäisten elämäntapojen ja yleensä yleisen edun lisäämiseksi. Euroopan kansalaiset nauttivat suuremmasta määrästä uusia palveluja, jotka osaltaan parantavat heidän elämänlaatuaan sekä kotona että työssä. Lisäksi uusi tekniikka voi mahdollisesti osaltaan auttaa voittamaan sosiaalisen syrjäytymisen ja alueellisen eriarvoisuuden. Tietoyhteiskunnan tuomat muutokset merkitsevät yhteiskunnalle kuitenkin myös uusia haasteita, ja on huolehdittava siitä, että edut jakautuvat tasaisesti unionin eri osien ja kansalaisten kesken. Yleisestä edusta huolehtiminen merkitsee sitä, että kuluttajansuoja on mukautettava uusiin olosuhteisiin, jotka tieto- ja viestintätekniikkaan pohjautuvien tuotteiden ja palvelujen nopea syntyminen saa aikaan. a. Euroopan yhdentymisen lisääminen Aktiivinen osallistuminen yhteiskuntaan liittyy yhä enemmän tietopalvelujen saatavuuteen, kun sitä vastoin fyysinen läheisyys on vähemmän tärkeätä. Syrjäseutujen tähän liittyviä haittoja voidaan näin vähentää suorilla yhteyksillä. Tämä tarjoaa uusia mahdollisuuksia osallistua markkinoihin ja koulutukseen sekä kulttuurin saavutettavuutta sähköisten online- kirjastojen, museoiden ja gallerioiden kautta. Kaikkien Euroopan alueiden osallistuminen tietoyhteiskuntaan ei kuitenkaan tapahdu automaattisesti, vaan se vaatii aktiivisia poliittisia toimenpiteitä. Yksi tietoyhteiskunnan saavutettavuuden avaintekijöitä on televistinnän infrastruktuurin käytettävissä oleminen. Useissa analyyseissä11 viitataan kuitenkin siihen, että vaikka infra struktuurit lähentyvät monin tavoin, infrastruktuurin kehitystasoissa vallitsee merkittäviä eroja jäsenvaltioiden ja alueiden välillä ja jopa uusia eroja voi syntyä. lisää palvelujen Vapauttaminen laatua ja alentaa niiden hintoja. Samanaikaisesti yleispalveluvelvoitteen1 avulla huolehditaan siitä, että peruspuhelinpalvelut, joihin jo sisältyy online-palvelujen saatavuus, ovat kaikkien saatavissa kohtuullisilla hinnoilla. Koska yksityiset infrastniktaurisijoitiikset ovat kuitenkin kysynnän ohjaamia, on odotettavissa, että uusien ja edistyneiden palvelujen saatavuus otetaan käyttöön yhteisössä eri tahdissa ja erilaisin ehdoin. ja myös infrastruktuurisijoituksia tarvitaan paikallisia, alueellisia ja kansallisia aloitteita Riskien vähentämiseksi tietopalvelujen houkuttelemaan kysyntää. Edistyneiden alueiden jo kehittämien kokemusten ja parhaiden käytäntöjen siirto voisi auttaa tässä suhteessa (esimerkiksi strategian kehittämisessä, "teletupien" käytössä ja teleavusteisessa työskentelyssä). Edelleen vallitsee kuitenkin suurta haluttomuutta ja tiedon puutetta. Maaseutualueiden ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden on kehitettävä erityisaloitteita kannustaakseen yksityisen ja julkisen sektorin tai alueiden välisiä kumppanuuksia, laatiakseen alueellisia strategioita ja käynnistääkseen kokeilusovelluksia. lisäämään uusien Katso erityisesti tutkimusta Arviointi eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehittymiseen 11 liittyvistä sosiaalisen ja komissiota varten pohjanaan asiakirjan KOM(94)347 lopullinen, kolmannen luvun b kohta. taloudellisen yhteenkuuluvuuden näkökohdista, joka laadittiin 12 Yleispalvelu on kehittyvä ja dynaaminen käsite. Tiedonannossaan KOM(96)73 komissio on sitoutunut antamaan 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä kertomuksen yleispalvelun laajuudesta, tasosta, määrästä ja kannattavuudesta sekä harkitsemaan sen< mukauttamistarvetta. 10 Eräät paikalliset ja alueelliset aloitteet saavat jo tukea Euroopan unionin tasolla (mutta myös merkityksellisistä välineistä, erityisesti Euroopan aluekehitysrahastolta sosiaalirahastolta, Euroopan teknologisesta ja kehittämisestä). Olemassa olevista aloitteista saatujen kokemusten perusteella komissio käsittelee edelleen näitä asioita lähitulevaisuudessa edistääkseen tietoyhteiskuntaa koskevien näkökohtien tiiviimpää sisällyttämistä rakermerahastopolitiikkoihin. laajuisista verkoista, tutkimuksesta Euroopan tietoyhteiskunnan on myös heijastettava yhteisiä arvoja, jotka muodostavat Euroopan yhteiskuntamallin perustan: kansanvaltaa ja yksilön oikeuksia, tasapuolisia mahdollisuuksia solidaarisuutta. Nopeasti muuttuvassa maailmassamme on tärkeätä huolehtia siitä, että tietoyhteiskunta lujittaa eikä romuta näitä arvoja. On myös korostettava naisten, vanhusten ja vammaisten ihmisten, muita vähemmän koulutettujen työntekijöiden sekä vähemmistöjen erityistarpeita. sekä yhteiskunnallista hyvinvointia ja Tätä taustaa vasten komissio on käynnistänyt joukon toimenpiteitä, joiden yleisenä tavoitteena on eurooppalaisten miesten ja naisten asettaminen Euroopan yhteisön tietotyhteiskuntastrategian keskustaksi. On perustettu tietoyhteiskuntafoorumi ja tietoyh teiskunnan sosiaalisia ja yhteiskunnallisia näkökohtia käsittelevä johtavien asiantuntijoiden ryhmä. Näitä kysymyksiä käsittelevän poliittisen, yhteiskunnallisen ja kansalaisten välisen keskustelun syventämisestä käsitellään vihreässä kirjassa Eläminen ja työskentely tietoyhteiskunnassa: ihmiset ensin. Asianmukaisen kuulemisen päätyttyä komissio esittää toimintaehdotukset. b. Kuluttajien etujen suojeleminen Kuluttajien etuja on suojeltava ottamalla ne järjestelmällisesti huomioon kehitettäessä Euroopan unionin tietoyhteiskuntaan sovellettavia politiikkoja. Osana tätä yleistä lähestymistapaa komissio aloittaa tutkimustoimet, joiden tavoitteena on kehittää käyttäjäystävällisempiä tieto- ja viestintätekniikoita, ja se pyrkii testaamaan kokeilusovelluksia yhteistyössä kuluttajajärjestöjen kanssa. Komissio edistää myös kuluttajien edustajien järjestelmällistä osallistumista sekä standardointiin että kuulemiseen, joka on olennainen osa tietoyhteiskuntaa koskeviin asioihin sovellettavan lainsäädännön kehittämistä. Samanaikaisesti erityistä huolta aiheuttavia kysymyksiä ovat ei-toivotun tai loukkaavan tietosisällön välittäminen online-palveluissa ja Internetissä sekä alaikäisten suojelu. Komissio tutkii parhaillaan tätä kysymystä muun muassa vihreän kirjan Uudet audiovisuaaliset palvelut yhteydessä. On selvää, että on löydettävä myös kansainvälisiä ratkaisuja. 11 Kuluttajien tietoja ja ymmärrystä tietoyhteiskunnan vaikutuksesta ja merkityksestä heidän päivittäiseen elämäänsä olisi parannettava edelleen, jotta he voisivat ottaa huomioon avautuvien televiestintämarkkinoiden etujen lisäksi myös tieto- ja viestintätekniikan kehityksen aiheuttamat vaarat. Tässä yhteydessä olisi edistettävä asiakirjan Lähtölaskenta vuoteen 1998 aihetta. On myös tärkeätä auttaa kuluttajia käyttämään vaihtoehtoisia tiedotusvälinesisältöjä (esimerkiksi tiedotusvälineiden pätevyyden osalta). Tämä merkitsee suuresti lisääntyvää työskentelyä kuluttajien kouluttamiseksi kouluissa ja lisäksi aikuisten parissa. tietoisia valintoja niiden välillä tekemään ja c. Julkisen alan palvelujen parantaminen Julkisen alan on käytettävä yhä enemmän uusia tekniikoita parantaakseen julkisten palvelujen laatua, avoimuutta ja käyttäjäystävällisyyttä. Tieto- ja viestintätekniikan käyttöä vaaditaan myös julkishallintojen tehokkuuden lisäämiseksi, mistä on tulossa tärkeä vaatimus talouden yleismaailmallistumisen ja budjettirajoitusten yhteydessä. laajuinen esimerkki Komission olisi oltava tieto- ja viestintätekniikan välineiden käytön eturivissä ja annettava julkishallinnoille. Tämä koskee virkamiesten näin Euroopan päivittäisessä ja välineitä, yhteyksiä komission hajautettujen laitosten välillä sekä suhteita jäsenvaltioiden hallintoihin ja suureen yleisöön. Tältä osin komissio on alkanut käyttää ehdotusten elektronista toimittamista ACTS- ja ESPRIT-tutkimus- ja tekniikkaohjelmissa. työssä käyttämiä menettelytapoja Lisäksi jäsenvaltioiden julkisten palveluverkkojen välistä johdonmukaisuutta on lisättävä, jotta varmistettaisiin kitkaton viestintä julkishallinnon kaikkien tasojen välillä koko Euroopan unionissa. julkishallinnon Kaikkien tasojen sekä paikallisten, alueellisten, kansallisten että eurooppalaisten tasojen on helpotettava julkisen tiedon yleistä saatavuutta käyttämällä uusia sovelluksia (esimerkiksi julkisia tietokioskeja tai online-järjestelmiä). d. Kulttuurisen monimuotoisuuden varmistaminen Sisältö on tietoyhteiskunnan olennainen osa sekä suurena ja kasvavana liiketoiminnan tulonlähteenä että niiden ajatusten ja arvojen välineenä, jotka osaltaan säilyttävät ja Euroopan edistävät Euroopan sisältöteollisuuden yhdentämiseen maailmanlaajuiseen talouteen on saatava vauhtia, mutta samalla Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttäminen on keskeinen kysymys. kielellistä monimuotoisuutta. kulttuurista ja Euroopan laaja kulttuuriperintö voisi tarjota suuren mahdollisen edun taloudellisessa merkityksessä. Sen mahdollisimman hyvä hyväksikäyttö suurelta osin johdonmukaisen sääntelyn kehittämisestä uusille tuotteille, palveluille ja sisällölle. Tämä liittyvien oikeuksien puolestaan riippuu suurelta osin suojelemasta sisällöstä. tekijänoikeuksien ja niihin riippuu 12 Euroopan unioni tunnustaa audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden lisääntyvän merkityksen ja on pannut alulle joukon aloitteita13. Viestintäalalla vallitsee syvä rakennemuutos. Toisaalta suuret viestintäyhtymät laajentavat toimintaansa julkaisutoiminnasta ja perinteisestä yleisradiolähetystoiminnasta sähköiseen julkaisutoimintaan että uusille viestintämarkkinoille osallistumiseen tarvittavat suuret pääomasijoitukset ovat mahdollisia vain toimijoille. Siitä huolimatta moniarvoisuus ja kulttuurinen monimuotoisuus ovat Euroopan demokratioiden keskeisiä arvoja. televisiopalveluihin. On tietyn kokoisille ja digitaalisiin selvää, Toisaalta tietoyhteiskunta antaa mahdollisuudet yksilöllisempään sisällön tuottamiseen ja jakeluun ja laajentaa tietopalvelujen kirjoa. Hyvä esimerkki tästä on Internet. Tuleville vuorovaikutukseen perustuville digitaalipalveluille on luonteenomaista nimenomaan tietojen rajaton saatavuus eli tietojen suuri määrä. Näin ollen uusien palvelujen ja erikoistuneiden kanavien kehittyminen vaikuttaa merkittävästi moniarvoisuuteen ja kulttuuriseen monimuotoisuuteen. Joukkotiedotusvälineillä on suuri vaikutus yleiseen mielipiteeseen. Tämän vuoksi kaikissa jäsenvaltioissa on olemassa sääntelyä tiedotusvälineiden keskittymisestä. Euroopan unionin tason aloite on kuitenkin tullut tarpeelliseksi, jotta yhteensovitettaisiin sääntelyä, lujitettaisiin jäsenvaltioissa epäjohdonmukaisesti täytäntöönpannun sääntelyn aiheuttama uudelleen pirstoutuminen. Komissio tutkii, tarvitaanko myös lisätoimenpiteitä, jotta lupamenettely voi edistää avointa pääsyä. sisämarkkinoita sen myötä vältettäisiin eri ja 2. 4. VASTAAMINEN MAAILMANLAAJUISEEN HAASTEESEEN Viestintäverkkojen edistyksen aiheuttamat lisääntyvät kilpailupaineet johtavat yhtiöiden perinpohjaiseen rakenneuudistukseen ja aiheuttavat useita suuria maailmanlaajuisia yhtiöiden yhteenliittymiä. Talouden rakenneuudistusta vahvistaa edelleen tietoon liittyvien teollisuudenalojen eli televiestinnän, tietokoneiden, elektroniikan ja sisällön tekninen lähentyminen. 13 Tämä heijastuu MEDIA II- ja INFO 2000 -ohjelmassa, monikielisyyttä koskevassa ehdotuksessa, vihreän kirjan Uudet audiovisuaaliset palvelut valmistelussa ja rajatonta tele visiota koskevan direktiivin tarkistamisessa. 13 aiheuttaa myös Yleismaailmallistuminen ja institutionaalisen rakenteen muuttumisen joustavammaksi ja tehokkaammaksi jo ennestään vaikeassa korkean työttömyyden tilanteessa. Samanaikaisesti yleismaailmallistuminen avaa uusia markkinamahdollisuuksia, jotka voivat lisätä taloudellista kasvua ja työllisyyttä teollisuusmaiden osallistuakseen maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan. lisäksi myös niissä kehitysmaissa, sosiaalis-taloudellisen jotka ryhtyvät jäsenvaltioiden toimenpiteisiin a. Maailmanlaajuisten sääntöjen määritteleminen Televiestinnän maailmanlaajuinen vapauttaminen tarjoaa monia tilaisuuksia yhteisön tietoteollisuudelle. On tärkeää saattaa 15 päivään helmikuuta 1997 mennessä päätökseen Maailman kauppajärjestön neuvottelut televiestinnän peruspalvelujen vapauttamisesta. Yleistuloksen on heijastettava vertailtavaa ja tehokasta pääsyä tärkeimpien kilpailijoidemme markkinoille ja erityisesti vastateollistuneiden maiden riittävää sitoutumista. Tähän sopi mukseen on myös kuuluttava tasapuolisia ja avoimia järjestelyjä maailmanlaajuisen satelliittiviestintäjärjestelmän osalta. Menestyksellinen osallistuminen neuvotteluihin riippuu tehokkaiden yhteensovittamismenetelmien luomisesta, jotta huolehdittaisiin siitä, että unioni puhuu yhdellä suulla. f Lisäksi tietotekniikkasopimusta koskevat keskustelut voisivat auttaa alentamaan multi- poistamalla mediakäyttöön tietotekniikka- tuotteiden kaupan esteitä ja edistämällä vastavuoroista tunnustamista. Tässä yhteydessä tulee myös välttämättömäksi se, että komissio tarkistaa ja määrittelee uudelleen uuden politiikan multimedian sisällön luokittelua varten. tietotekniikkatuotteiden tarkoitettujen kustannuksia Samantasoisen toimintakentän luomiseksi on luotava maailmanlaajuiset perussäännöt, esimerkiksi varmistettava verkkojen yhteenliittäminen ja mahdollisuus palvelujen tulkintaan, suojattava teollisoikeudet, tietoturva, yksityisyys ja henkilökohtaiset tiedot, edistettävä maailmanlaajuisia standardeja, poistettava kaupan esteet, turvattava tiedon vapaa kulku, vältettävä kilpailun vääristyminen ja käsiteltävä kulttuurista ja kielellistä ulottuvuutta. Monia näistä kysymyksistä käsitellään jo sopivilla monenvälisillä foorumeilla, kuten G7-ryhmässä, Maailman kauppajärjestössä (WTO), Kansainvälisessä teleliitossa (ITU), teollisoi- Taloudellisen yhteistyön keusjärjestössä (WIPO) ja Maailmanpankissa. (OECD), Maailman ja kehityksen järjestössä Silloin, kun monenväliset neuvottelut teollistuneiden maiden ja nousevien talousmahtien välillä eivät johda ulkomaan markkinoiden tehokkaaseen avoimuuteen, on käytävä kahdenvälisiä neuvotteluja erityisesti telelaitteiden hankintasääntöjen ja vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten osalta. 14 unionin kilpailupolitiikan kaksiosaiseen Euroopan jotta lähestymistapaan. Toisaalta varmistettaisiin Euroopan ja kilpailukyky edellyttävät. Toisaalta sen avulla olisi estettävä markkinoiden sulkeutuminen ja vähennettävä määrääviä markkina-asemia. liikeyritysten koko, jota maailmanlaajuinen edelleen tunnustetaan, että perustuttava liittoutumia tarvitaan, läsnäolo siinä on b. Yhteistyö naapureidemme kanssa Euroopan unionilla on myös erityinen poliittinen vastuu sen Keski- ja Itä-Euroopasssa, Itsenäisten valtioiden yhteisössä ja Välimeren ympäristössä olevien naapureiden yhdentämisestä. Nämä maat hyötyvät jo yhteisön kehitys- ja yhteistyövälineistä, erityisesti PHARE- ja MEDA-ohjelmista. Alueellinen vuoropuhelu tietoyhteiskunnasta on myös jo aloitettu, kun kesäkuussa 1995 perustettiin EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden foorumi ja toukokuussa 1996 järjestettiin Euro-Välimeri-konferenssi. Euroopan unionin jäseniksi pyrkivien maiden osalta vaaditaan erityisponnisteluja niiden liittämiseksi tiiviimmin yhteisön tietoyhteiskuntaa koskeviin toimenpiteisiin. Erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden osalta tällaista vuoropuhelua käydään assosiointisopimusten ja järjestäytyneen vuoropuhelun yhteydessä. Sääntelyä kyseisissä maissa on myös asteittain lähennettävä ja niiden on yhdennyttävä Euroopan verkkoihin ja tutkimusr ja tekniikkaohjelmiin. Erityinen toimintaohjelma esitetään EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden foorumin seuraavassa yleiskokouksessa, joka on määrä pitää Prahassa syyskuussa 1996. Sääntelyuudistusten, sovellusten ja tutkimus- ja kehityshankkeiden aktiivisen tukemisen on myös oltava ensisijainen tavoite Euro-Välimeri- konferenssin seurannan yhteydessä. On erittäin tärkeää, autetaan Euroopan unionin Välimeren naapureita vastaamaan tietoyhteiskunnan haasteisiin ja tuetaan tällä tavoin niiden yhdentymistä maailmanlaajuiseen talouteen. infrastruktuurin kehittämisen sekä c. Kehitysmaiden yhdentymisen parantaminen Tietoyhteiskunnan ja kehityksen konferenssi (ISAD), jonka isäntänä toimi Etelä-Afrikka toukokuussa 1996, oli maailmanlaajuisesti tärkeä vaihe kehitysmaiden yhdentämisen parantamiseksi maailmanlaajuiseen tulosten perusteella esitetään tiedonanto Tietoyhteiskunta ja kehitys vuoden 1996 loppuun mennessä. Olemassa olevat yhteistyö- ja kehitysvälineet on määriteltävä ja suunnattava uudelleen, jotta annetaan ja kehityspolitiikoissa entistä tärkeämpi asema. Tämä on edellytys menestykselliselle osallistumiselle kansainväliseen kauppaan, ja lisäksi se tarjoaa myös uusia mahdollisuuksia niiden sisäiselle kehitykselle. tietoyhteiskuntaan. Tämän konferenssin infrastruktuurien kehittämiselle televiestinnän sovellusten 15 3. SEURAAVAT VAIHEET Ministerineuvostoa ja Euroopan parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueiden komiteaa kehotetaan esittämään näkökantansa tämän tiedonannon tärkeimmistä osista. Näiden neuvottelujen perusteella komissio esittää mukautetun ja ajan tasalla olevan toimin tasuunnitelman ennen vuoden loppua sekä esittää uudet ehdotukset useista toimenpiteistä, jotka on jo yksilöity tässä tekstissä. 16 ISSN 1024-4492 KOM(96) 395 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 15 Luettelonumero : CB-CO-96-417-FI-C ISBN 92-78-07892-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens tecknande av extra andelar till följd av beslutet att fördubbla kapitalet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling

eurovoc_concepts:
EBRD
European Community
capital increase
shareholding

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 07. 1996 KOM(96) 377 slutlig 96/0204 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT om Europeiska gemenskapens tecknande av extra andelar till följd av beslutet att fördubbla kapitalet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (framlagt av kommissionen) Innehåll MOTIVERING Inledning I. Banken a) Insatser b) Ekonomisk förvaltning II. Kommentar om bankstyrelsen III. Verksamhet till förmån för länder där insatser görs IV. Sammanfattning RÅDETS FÖRSLAG TILL BESLUT BILAGA: Villkor för en fördubbling av det god kända andelskapitalet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling REDOVISNING AV BUDGETKONSEKVENSERNA Motivering INLEDNING Avsikten med det bifogade förslaget till beslut är att ge Europeiska gemenskapen möjlighet att teckna och betala för nya aktier i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling. Idén om att upprätta EBRD aviserades Europaparlamentet den 25 oktober 1989, och dess grundstruktur godkändes av Europeiska rådet i Strasbourg den 8 och 9 december 1989. Banken är därför europeisk både vad gäller ursprung och målsättning, och den är den första och hittills enda multilaterala utvecklingsbanken där Europeiska gemenskapen som sådan är medlem vid sidan av medlemsstaterna1. Gemenskapen blev medlem av banken efter rådets beslut av den 19 november 1990 om ingående av avtalet om inrättandet av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (90/674/EEG). Såsom beskrivs i avsnitt 1 nedan har EBRD effektivt uppfyllt sin roll att stödja länderna i Central- och Östeuropa och i det forna Sovjetunionen i deras strävan att övergå till öppna marknadsekonomier. Banken har företagit 368 transaktioner (lån, kapitalanskaffande) i 24 länder till ett sammanlagt belopp av 8 miljarder ecu. Detta har skett samtidigt som en rigorös budgetdisciplin har iakttagits. Under de tre åren fram till 1995 har således de allmänna administrativa kostnaderna förblivit oförändrade, trots att antalet nya transaktioner har ökat med en tredjedel. Denna verksamhet är en del av unionens gemensamma insatser till förmån för regionen (se avsnitt III nedan) och har ägt rum i ett fruktbart samarbete mellan banken och kommissionen. Detta samarbete har inte bara varit ekonomiskt (kommissionen har just förlängt och utvidgat sitt avtal att ställa några Phare- och Tacis-fonder till bankens förfogande som en hjälp vid projektutveckling och -genomförande), utan också politiskt, eftersom gemenskapen/unionen genom att förhandla om Europa-, partnerskaps- och samarbetsavtal har dragit upp riktlinjerna för bankens verksamhet. För att banken skall kunna fortsätta med sin verksamhet, måste dess kapital öka. Det är nödvändigt att den här verksamheten fortsätter. Det finns ett mycket stort behov av transaktioner i Phare- och Tacis-länderna, och de effektiva finansieringsbehoven uppskattas vara minst 2,5 miljarder ecu per år. Ett sådant belopp skulle möjliggöra en rimlig balans i transaktionernas fördelning på de olika ländergrupperna. Vid sitt årsmöte i Sofia den 15 april 1996 beslöt bankens direktion att fördubbla bankens kapital. En mindre ökning skulle ha varit möjlig, men direktionen tog med i beräkningen att om kapitalet fördubblas kommer banken inte att behöva någon ytterligare kapitalökning. Banken kommer då att uppnå "marschfart", och utrymme för nya transaktioner kommer att ges när till exempel befintliga lån betalas tillbaka. Den här kapitalökningen ger alla aktieägare rätt att teckna nya aktier i banken. I övriga fall är det medlemsstaterna som är medlemmar och inte själva gemenskapen, till exempel Världsbanksgruppen och de regionala MDB såsom de afrikanska, asiatiska och mellanamerikanska utvecklingsbankerna. Detta gäller också för gemenskapens egen bank EIB. När en aktieägare har tecknat aktier måste de betalas. När banken inrättades skulle 30 % av aktiernas nominella värde betalas under en femårsperiod2. Dessa betalningar upphörde under 1995. Den här gången kommer bara 22,5 % av kapitalökningen att betalas in, och det kommer att ske under en åttaårsperiod. Denna procentsats bestämdes utifrån de befintliga behoven. Å ena sidan är institutionen fortfarande ganska ny och har inte tillräckligt mycket erfarenhet för att kunna förutse låneförluster och har inte haft tid att bygga upp sina egna reserver. Å andra sidan är det nödvändigt med en lägre nivå på inbetalningarna än vid starten. Det kan till exempel noteras att andra MDB som har funnits under många år har en mycket lägre nivå på det inbetalade kapitalet än vad EBRD kommer att ha. Således kommer, vilket framgår av redovisningen av budgetkonsekvenserna, den totala inbetalningen att vara mindre än tidigare (det vill säga 67,5 miljoner ecu, som kommer att tas från Phare- och Tacis-budgeten, jämfört med 90 miljoner ecu vid den första kapitalinbetalningen till banken) och den kommer att spridas ut under en längre period. Gemenskapen kommer utnyttja den möjlighet alla aktieägare har att sprida inbetalningarna över en längre period såsom anges i redovisningen av budgetkonsekvenserna. Detta återspeglar en god hushållning och är ett uttryck för en sund och effektiv ekonomisk förvaltning. Det bifogade beslutet bemyndigar därför Europeiska gemenskapen att teckna nya aktier och att deponera ett teckningsinstrument i detta hänseende. Därigenom kommer obligatoriska utgifter att uppstå, såsom beskrivs i redovisningen över budgetkonsekvenserna. I. Banken a) Insatser Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling grundades i London den 15 april 1991 med mandat "att utveckla övergången till öppna marknadsorienterade ekonomier och att främja privata initiativ och företagsamhet i central- och östeuropeiska länder som har förbundit sig att tillämpa principerna om demokrati med flerpartisystem, pluralism och marknadsekonomi. "3 Trettionio länder och två institutionella medlemmar (Europeiska gemenskapen och Europeiska investeringsbanken) blev delägare och bidrog med ett kapital på 10 miljarder ecu för att uppfylla detta mandat i åtta av de länder som utsetts till mottagarländer. Fem år senare sammanträdde bankens styrelse i Sofia den 15 april 1996 och kom överens om att fördubbla bankens kapital. Mellan dessa båda datum har mycket hänt. Ett land, Albanien, som 1991 inte hade beslutat att slå in på förändringens väg, har nu beslutat att göra detta och anslutit sig till banken. Ett annat land som var signatär till det ursprungliga avtalet i maj 1990, Tyska demokratiska republiken, hade redan upphört att existera vid dagen för grundandet. Tre stater, Sovjetunionen, Tjeckoslovakien och Jugoslavien, delades upp på de delrepubliker som de bestod av, vilka därigenom fick eller återfick sin suveränitet. Till följd Banken, liksom alla MDB, lånar till huvuddelen av sina fonder på kapitalmarknaderna. De återstående 70 % tjänar som en form av garanti för dem som lånar till banken. Aktieägarna kan endast bli ålagda att betala dessa 70 % om bankens tillgångar inte räcker till för att betala fordringsägarna. Artikel 1 i avtalet. av detta har banken i dag 60 medlemmar, av vilka 26 är länder där insatser görs4, och det senaste som kommer att fa ansluta sig är Bosnien-Herzegovina. 5 Betydelsen av att tillhöra banken ligger inte endast i att länder berättigas till finansiering, utan att de, som nämnts ovan, utvecklas mot öppna marknadsorienterade ekonomier och att de förbinder sig att tillämpa demokratiska riktlinjer. Sedan 1994 har bankens verksamhet varit inriktad mot följande: • • • • • utveckling av den privata sektorn behovet av att vara verksam i alla länder där insatser görs behovet av att nå ut till lokala privata företag vikten av finansiella intermediärer, och en mer aktiv insats vad gäller investering i eget kapital. Mellan grundandet och den 31 december 1995 godkände bankens direktion 368 insatser i 24 länder på sammanlagt 8 miljarder ecu (se tabell 1). Uppdelningen i sektorer framgår av tabell 2. Med tiden har bankens verksamhet anpassats allteftersom länderna där insatser görs har utvecklats. De första insatserna gjordes huvudsakligen inom den statliga sektorn och en stor del av dessa i infrastrukturen. Nu görs huvuddelen av de nya insatserna inom den privata sektorn. Visserligen finansieras fortfarande ett stort antal projekt avseende infrastruktur dock tillhör också många av dessa (till exempel telekommunikation) den privata sektorn. Den gängse termen för mottagarländer. Av de stater som f. d. Jugoslavien bestod av är det endast Socialistiska Jugoslavien, det vill säga Serbien och Montenegro, som inte har anslutit sig som medlem. republiken Tabell 1: Godkänd finansiering från EBRD for enskilda länder 1991-1995 Tabell 2: Godkänd fnansiering från EBRD for enskilda sektorer 1991-1995 antal 147 mij. ecu 2 666 % 33,9 44 29 61 27 12 16 7 14 10 2 368 1 362 17,3 935 11,9 911 11,6 854 10,9 503 216 176 134 81 16 7 853 6,4 2,7 2,2 1,7 1,0 0,2 100 Finans, affärs verksamhet Transport Telekommunika tion Tillverknings industri Energiproduk tion Råvaruproduk tion Primärindustri CEAL, Samfi nansierade verk samhetsområden RVF1 Handel, turism Gemenskaps- /socialtjänst Byggindustri Totalt Funds. Ryssland Ungern Polen Rumänien Tjeckien Slovakien Slovenien Ukraina Kazachstan Bulgarien Kroatien Uzbekistan Vitryssland Litauen Estland Makedonien Lettland Moldavien Kirgisien Arménien Azerbajdzjan Albanien Turkmenistan Georgien Regionalt Totalt antal 64 44 50 21 21 14 15 17 3 15 7 7 6 10 11 8 9 7 5 3 3 7 2 2 17 368 milj. ecu 1 171 % 33,9 1 063 13,5 818 10,4 582 7,4 452 5,7 361 332 303 203 192 185 176 162 138 134 120 112 105 83 74 68 58 52 23 341 7 853 4,6 4,2 3,8 2,6 2,4 2,3 2,2 2,0 1,7 1,7 1,5 1,4 1,3 1,0 0,9 0,8 0,7 0,6 0,2 4,3 100 Omfattningen av denna verksamhet gör att den övre gränsen för utestående finansiering6 förväntas uppnås under våren 1997. Om banken inte skall tvingas dra ned på sin verksamhet, behöver den ett kapitaltillskott. b) Ekonomisk förvaltning Banken är bunden av avtalet att iaktta sunda principer för bankverksamhet. Detta omfattar flera sidor, varav två är värda att nämnas i detalj: • • Marknadsmässig prissättning: Banken tillämpar marknadsmässiga kriterier i sina riktlinjer för prissättning avseende icke suveräna låntagare. I dess riktlinjer fastslås att prissättningen vid investeringar inom den privata sektorn bör ligga i linje med marknadskrafterna och återspegla marknadens uppfattning av riskerna. Marknadsmässig prissättning är av avgörande betydelse för bankens bidrag till övergångs processen. Dessutom understryks bankens mål att fungera som ett komplement (vilket betyder att banken inte bör finansiera sådana projekt som på rimliga villkor kan få lån någon annanstans). Dessutom är marknadsmässig prissättning oumbärlig för att locka affärsbanker och privata investerare till samfinansiering av projekt och för att sålunda, allmänt ge tillgång till finansiering utifrån. Effektivitet och budgetdisciplin: Banken har åtagit sig att uppfylla sitt mandat samtidigt som den håller kostnaderna under sträng uppsikt. I överensstämmelse därmed har banken ytterligare förbättrat sin kostnadsstruktur genom en minskning av de indirekta kostnaderna och en övergång till direkta driftskostnader. Banken har åtagit sig att sträva efter att upprätthålla en balans mellan lämpliga ökningar av medlen och produktivitetsförbättringar för att förbättra möjligheterna för att uppnå sina institutionella prioriteringar. I följande tabell visas resultaten: Under de tre senaste åren har transaktionerna ökat med en tredjedel, medan de allmänna administrativa utgifterna har förblivit stabila. Denna gräns är fastställd i artikel 12. 1 i avtalet och motsvarar bankens orörda andelskapital. Tabell 3 miljoner ecu Insatser (åtaganden)7 Allmänna administrativa kostnader Resultat 1991 21 34,0 (7,1) 1992 728 91,3 (6,1) 1993 1530 137,3 4,1 1994 1649 134,8 1,0 1995 2000 136,8 7,5 Kommissionen anser därför att banken har skötts på ett sunt och effektivt sätt. II. Kommentar om bankstyrelsen Var och en av de 60 delägarna utnämner en direktionsledamot av vilka de flesta är finansministrar, medan många av de övriga är styrelseledamöter från centralbanker. Delägarna företräds av 23 ständiga heltidsengagerade direktionsledamöter. Några direktionsledamöter, inklusive Europeiska gemenskapen, företräder endast en delägare, medan små delägare bildar grupper för att kunna dela på en ledamot. Kommissionen utnämner den ordinarie styrelseledamot och suppleant som företräder Europeiska gemenskapen8: för närvarande är dessa Yves Thibault de Silguy, kommissionsledamot med ansvar för finansiella och monetära frågor, och Giovanni Ravasio, generaldirektör för finansiella och monetära frågor. Kommissionen har utsett Petit-Laurent till heltidsengagerad direktionsledamot. All makt i EBRD ligger hos bankstyrelsen. Styrelsen har delegerat mycket av sin makt till bankdirektionen som är det organ som har ansvaret för bankens allmänna insatser; bland andra verksamheter upprättar den riktlinjer och fattar beslut om lån, kapitalinvesteringar och andra insatser i enlighet med styrelsens allmänna riktlinjer. Direktionsordföranden, som sedan 1993 är Jaques de Larosière, leder direktionen. Under ledning av direktionen sköter han bankens löpande affärer och ansvarar, i egenskap av chef, för dess organisation och för bankens sammanträden. III. Verksamhet till förmån för länder där insatser görs Sedan 1989 då Phare-förordningen godkändes och 1991, vad gäller Tacis, har EU fört en aktiv politik till förmån för länderna i Central- och Östeuropa samt före detta Sovjetunionen. Denna politik, som inriktats på en ekonomisk omformning av dessa länder (och anslutning av dem som har Anmärkning: Dessa uppgifter grundar sig på åtaganden (dvs. undertecknade kontrakt) och skiljer sig från dem i tabellerna 1 och 2 som avser godkännanden, ett tidigare steg i förfarandena. Rådets beslut 90/674/EEG av den 19 november 1990. avtal), har varit mångsidig: den omfattar teknisk hjälp och annat gåvobistånd (Phare och Tacis), lånestöd och lån från Europeiska investeringsbanken) och ekonomiskt stöd (makrofinansiellt handelspolitik (Europa-, partnerskaps- och samarbetsavtal). 9 Eftersom länderna i regionen reformeras och blir till öppna marknadsbaserade ekonomier, skapas en stor efterfrågan på finansiering för att de skall kunna återanpassa sitt privata och offentliga kapitalbestånd till det nya läget. Förberedelser för ett inträdande i unionen kommer att ytterligare förstärka denna företeelse. Inrättandet av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling bör ses både som en utvidgning och en multilateralisering av EU:s insatser, varvid andra länder, inklusive USA, Kanada och Japan, också bidrar ekonomiskt till att uppnå ett gemensamt mål. Detta betyder att de kostnader som bärs av gemenskapen, och mer allmänt av unionen, delas med stater som inte är medlemmar av unionen. Bankens verksamhet bör således ses som en del av en omfattande insats inom vilken dess roll emellertid är betydelsefull och den svarar för ungefär 40 % av MDB-verksamheten i regionen, vilket framgår av tabell 4: Tabell 4 MDB-lån, gåvobistånd inom Phare och Tacis i berörda länder101991-1995 (miljoner ecu) Världsbanken EBRD EIB Phai länd re- er ecu 4 798,9 5 553,8 3 164,0 % 35,5 41 23,4 Tacis- länder Totalt ecu 5 679,3 3 230,3 0,0 % 63,7 36,3 (),() ecu 10 478,2 8 768,7 3 164,0 % 46,8 39,1 14,1 EU:s Phare- och Tacis-program 4 858 - 2 228 - 7 086 - Det bör noteras att i många delar av världen är fler än en utvecklingsbank verksam vid samma tillfälle. Kommissionen samtycker med arbetsgruppen för multilaterala utvecklingsbankerna som anser att en effektiv aktivitet av flera multilaterala utvecklingsbanker i en och samma region på För ytterligare detaljer se årsrapporten från Phare, Tacis och Europeiska investeringsbanken Se också Report on the Implementation of Macro-Financial Assistance to Third Countries in 1994 (Rapporten om införande av makrofinansiellt stöd till tredje land år 1994), European Economy, nr 2, 1995. MDB = multilateral development banks (multilaterala utvecklingsbanker), dvs. utan makrofinansiellt stöd från IMF och EU. detta sätt erbjuder valmöjligheter, uppmuntrar förnyelse och tjänar till att begränsa omfattningen av självtillräcklighet. 11 I själva verket har alla tre banker sina egna särdrag: • • • • Den form av garanti som godtas: Världsbanken måste antingen låna ut pengar till en suverän stat eller få en garanti från en sådan, EIB godtar när den gör insatser i de central- och östeuropeiska länderna förutom statliga garantier (eller i vissa fall första rangens garantier) också garantier av Europeiska gemenskapen, EBRD kan godta statliga garantier men gör det normalt inte. Den form av finansiering som erbjuds: Världsbanken och EIB erbjuder endast lån, medan EBRD förutom lån godtar kapitalinsatser (nära 25 procent av de resterande skulderna). Insatsernas omfattning: Till skillnad från Världsbanken utbetalar varken EIB eller EBRD programbaserade lån med snabb utbetalning, varför de bådas insatser har en genomsnittligt mindre omfattning än Världsbankens. Eftersom EBRD inriktar sig på den privata sektorn, betalar den ut mindre lån än både Världsbanken och EIB (se tabell 5). Insatsernas geografiska utsträckning: Alla länder i regionen täcks av Världsbanken och EBRD, medan Tacis-länder inte täcks av EIB. Tabell 5 Genomsnittlig omfattning av MDB-insatser i Phare- och Tacisländer Världsbanken EBRD EIB 1992 137,2 22,7 53,3 1993 107,8 25,0 49,0 1994 74,5 22,1 45,6 Miljoner ecu 1995 54,1 21,3 50,3 Mot bakgrund av ansträngningarna från EBRD och EU till förmån för Phare- och Tacis-länder är det vanligt att det förutom företagskontakter och samordning av handlingsriktlinjer finns en viss grad av samfinansiering mellan EU-program och banken. I detta sammanhang bör det noteras att banken och gemenskapen undertecknade ett nytt samarbetsavtal i april. Detta bygger på samlade erfarenheter sedan 1992 varvid gemenskapen (Phare och Tacis) betalar en del av förberedelse- och genomförandekostnaderna för bankens projekt. Sammantaget har gemenskapen betalat över en tredjedel av hela bankens tekniska samarbetsverksamhet. Sammanlagt är unionens garanti- och finansinsatser till förmån för regionen mycket stora och EBRD för en viktig del av dessa insatser. Det ankommer på gemenskapen att göra det som behövs för att den skall kunna fortsätta sitt arbete. Se § 19 "Serving a changing World" - Report of the Development Committee Task Force on Multilateral Development Banks, Washington, mars 1996 10 IV. Sammanfattning Kommissionen antar att det finns ett fortsatt och växande behov av kapitalinvesteringar i de länder där banken gör insatser och att banken uppfyller sitt mandat genom att hjälpa till med att förse dem med kapital. Denna uppfattning delas av andra andelsägare som i en öppen omröstning enhälligt röstade för att fördubbla bankens godkända kapital. Kommissionen föreslår därför att Europeiska gemenskapen tecknar de nya andelarna i EBRD genom att anta det föreslagna beslutet. 11 Förslag till RÅDETS BESLUT om Europeiska gemenskapens tecknande av extra andelar till följd av beslutet att fördubbla kapitalet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (96/. /EEG) EUROPEISKA UNIONENS RAD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets beslut 90/674/EEG1 om ingående av avtalet om inrättandet av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, med beaktande av kommissionens förslag2, med beaktande av Europaparlamentets yttrande3, och med beaktande av följande: Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling fick ett startkapital på 10 miljarder ecu, av vilket Europeiska gemenskapen tecknade tre procent. De insatser som görs av banken får inte överskrida de gränser som fastslås i avtalet och som är beroende av storleken på bankens kapital. Banken förväntas uppnå denna gräns år 1997. Vid sitt årsmöte i Sofia den 15 april 1996 beslöt bankens direktion, i enlighet med artikel 4. 3 i avtalet, att fördubbla det godkända andelskapitalet för banken. Gemenskapen har enligt beslutet fullmakt att teckna ytterligare 30 000 andelar för vardera 10 000 ecu. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 1 2 3 EGT nr L 372, 31. 12. 90, s. 1. EGT nr 12 Artikel 1 Europeiska gemenskapen skall teckna ytterligare 30 000 andelar på vardera 10 000 ecu i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling i enlighet med villkoren i resolutionen i bilagan. Artikel 2 Rådets ordförande skall på gemenskapens vägnar deponera ett teckningsbevis. Artikel 3 Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska gemenskapemas officiella tidning. Utfärdat den På rådets vägnar Ordförande 13 Styrelseledamöternas resolutionstext, som det hänvisas till i artikel 1 BILAGA RESOLUTION NR. 59 ÖKNING AV DET GODKÄNDA ANDELSKAPITALET OCH TECKNANDE DÄRAV Efter att ha genomfört en undersökning av bankens framtida resursbehov enligt styrelsens resolution nr 50, har bankdirektionen överlämnat en rapport om detta till styrelsen. Bankstyrelsen stöder, med hänsyn till denna rapport och dess bilagor och tillägg, helt och hållet slutsatserna och rekommendationerna däri och har dragit slutsatsen att det är nödvändigt att öka bankens godkända andelskapital. Bankdirektionen har föreslagit att varje ordinarie ledamot och varje blivande medlem enligt bankstyrelsens resolution nr 30 skall ha fullmakt att, på särskilda villkor, teckna andelar för det nyligen godkända kapitalet i en omfattning som proportionellt motsvarar det samlade antalet andelar som en sådan ledamot har tecknat eller som en blivande medlem kan få fullmakt att teckna enligt bankstyrelsens resolution nr 30. HÄRIGENOM BESLUTAR BANKSTYRELSEN FÖLJANDE. Bankens godkända andelskapital skall ökas och det andelskapital som ökats på detta sätt skall på följande villkor göras tillgängligt för teckning. 1. Ökning av det godkända andelskapitalet Bankens godkända andelskapital skall på den effektueringsdag som fastställs i punkt 4 a) i a) denna resolution ökas till 1 000 000 andelar, var och en med ett värde av 10 000 ecu. Av de andelar som godkänns i denna resolution skall antalet hela andelar upp till och med b) högst 100 procent av de andelar som tecknats av var och en av ledamöterna omedelbart före effektueringsdagen, eller de andelar som kan godkännas för teckning av varje blivande ledamot enligt bankstyrelsens resolution nr 30, göras tillgängliga för teckning av sådana medlemmar och blivande medlemmar i enlighet med punkt 2 i denna resolution. c) De andelar som godkänns i denna resolution och som inte skall ha tecknats enligt punkt 2 i denna resolution skall reserveras för förstgångsteckningar som görs av nya ledamöter och för 14 särskilda ökningar av antalet teckningar som görs av enskilda ledamöter, vilket avgörs av bankstyrelsen enligt paragraferna 2 och 4 i artikel 5 i avtalet om bankens grundande. 2. Teckningar Varje ledamot och varje blivande ledamot som omtalas i punkt 1 b) skall, var för sig, ha a) fullmakt att teckna ett antal andelar upp till och med högst 100 procent av de andelar som tecknats av dessa ledamöter omedelbart före effektueringsdagen, eller 100 procent av det antal andelar som kan godkännas för teckning av var och en av de blivande medlemmar. Varje sådan teckning skall ske enligt de villkor som fastställs i denna resolution och skall i alla händelser omfatta inbetalda andelar och inlösbara andelar i sådana storleksförhållanden att 22,5 procent (så nära detta värde som möjligt) av de tecknade andelarna skall utgöra helt betalda andelar och återstoden skall utgöras av inlösbara andelar. b) Varje ledamot, eller blivande ledamot som omtalas i punkt 1 b), som önskar teckna andelar enligt denna resolution, skall förse banken med följande dokument i en form som är godtagbar för banken: i) ii) ett teckningsbevis där ledamoten tecknar det antal betalda andelar och inlösbara andelar som anges i detta instrument, en förklaring om att ledamoten vederbörligen har vidtagit alla nödvändiga rättsliga och andra interna åtgärder för att möjliggöra en sådan teckning, och iii) en förbindelse om att ledamoten skall tillhandahålla sådana upplysningar som banken kan tänkas efterfråga i samband med en dylik åtgärd. Dessa dokument skall inlämnas senast den 15 april 1997 eller vid ett senare datum, dock inte senare än den 31 december 1997, enligt bankdirektionens beslut. Varje teckningsbevis skall träda i kraft och den tillhörande teckningen skall anses ha c) genomförts på effektueringsdagen eller den dag då banken anmäler till den tecknande ledamoten att de dokument som inlämnats av ledamoten enligt punkt 2 b) i denna resolution är godtagbara för banken, beroende på vilket datum som är det senaste. d) Om de dokument som är godtagbara för Europeiska banken för åteuppbyggnad och utveckling som sköter teckningarna i det samlade antalet andelar som fastställs i punkt 4 a) i denna resolution inte skulle ha lämnats in på effektueringsdagen, kan bankdirektionen, efter eget gottfinnande, förklara att de teckningsinstrument som redan lämnats in av ledamöter och teckningarna däri skall träda i kraft omedelbart, trots alla andra bestämmelser i denna resolution, förutsatt att sådana åtgärder av bankdirektionen anses ligga i bankverksamhetens intresse och vidare förutsatt att de samlade teckningsinstrument som redan inlämnats eller inom en överskådlig framtid förväntas inlämnas, enligt bankdirektionens bedömning, ligger tillräckligt nära det samlade antal andelar som fastställs i punkt 4 a). 15 e) Trots alla andra bestämmelser i denna resolution, skall ingen blivande ledamot som omtalas i punkt 1 b) få fullmakt att teckna andelar enligt denna resolution innan en sådan blivande ledamot har blivit ledamot av banken enligt resolution nr 30 och enligt alla andra tillämpliga resolutioner från bankstyrelsen. 3 Betalning för betalda andelar a) Betalning för de betalda andelarna i enlighet med denna resolution skall göras i åtta lika stora årliga amorteringar. Den första amorteringen skall göras senast den 15 april och de återsående amorteringarna skall göras senast på respektive årsdag av den första amorteringen; en ledamot får dock, efter överläggningar med banken, göra amorteringar på villkor som för banken är mer förmånliga än de som fastställs i de bestämmelser som föregår denna punkt. b) Sextio (60) procent av varje inbetalning kan göras av en ledamot som tecknar andelar i form av fordringsbevis eller andra förbindelser utställda av en sådan ledamot i ecu, US-dollar eller japanska yen. Sådana förbindelser skall vara icke överlåtbara, icke räntebärande och skall på uppmaning kunna inlösas av banken till parikurs i lika stora årliga delar enligt ett inlösningsprogram som fastställts av bankdirektionen. Alla betalningsförbindelser som en ledamot har med avseende på teckning av andelar enligt c) denna resolution skall vara utställda i ecu, US-dollar eller japanska yen på grundval av den tillämpliga valutans genomsnittliga växelkurs mot ecu under tiden från den 16 oktober 1995 till och med den 15 april 1996. 4 Effektivitet och andra villkor a) I denna resolution skall effektueringsdagen vara den dag, då de dokument som godtas av banken har lämnats in enligt punkt 2 b) i denna resolution med vilka avses teckningar på sammanlagt 494 188 andelar dock senast den 15 april 1997, eller på bankdirektionens beslut ett senare datum, dock inte senare än den 31 december 1997. b) Enligt bestämmelserna i denna resolution skall villkoren i avtalet om bankens grundande i tillämpliga delar tillämpas på ökningen av det antal andelar som godkänts och de teckningar och betalningar som gjorts enligt denna resolution, som om sådana andelar vore en del av bankens startkapital och sådana teckningar och betalningar vore begynnelseteckningar och betalningar för ett sådant kapital. (Antagen den april 1996) 16 Utdrag ur rapporten från direktionen, till vilken första punkten i resolutionstexten hänvisar. FÖRSLAG TILL KAPITALÖKNING OCH REKOMMENDATIONER Föreslagen kapitalökning Storlek och struktur tusen miljoner Bankens godkända kapitalmängd uppgick den 31 december 1995 (10 000 000 000) ecu4 uppdelad på 1 000 000 andelar på 10 000 ecu vardera. Av denna kapitalmängd hade 988 375 andelar till ett värde av 9 883,75 miljoner ecu tecknats. Av det tecknade kapitalet var 296 513 andelar till ett värde av 2 965,13 miljoner ecu inbetalda andelar och de återstående 691 862 andelarna var inlösbara andelar på 6 918,62 miljoner ecu. till tio Som stöd för bankens framtida insatser i överensstämmelse med dess strategi för tillväxt på mellanlång sikt har en ökning av bankens aktiekapital med 100 procent föreslagits. 5 Bankdirektionen anser att de inbetalda andelama bör utgöra 22,5 procent av den föreslagna ökningen och att de återstående 77,5 procenten bör utgöras av inlösbara andelar. Betalningsfrister Det har övervägts betalningsvillkor som skulle leda till lägre årliga kontantutlägg för ledamöterna även om betalningsperioden skulle förlängas. jämfört med bankens ursprungliga, inbetalda andelar, Det föreslås därför att betalningen för de inbetalda andelama skall göras i form av åtta lika stora årliga amorteringar. Vidare föreslås att 60 procent av varje amortering skall kunna göras i form av fordringsbevis eller andra förbindelser som ledamöterna ingått, vilka skall ställas ut av banken enligt de riktlinjer som fastställs i artikel 6. 2 i avtalet. Om ecun, såsom beslutats i rådets förordning (EG) 3320/94 av den 22 december 1994, konverteras till euro, kommer banken att följa europeiska rådets beslut av den 15-16 december 1995. Konversionvärdet skulle vara 1:1 samma dag som ecun upphör att existera och andelsägarnas förbindelser i ecu skulle bli euro-för-bindelser. Beräkningen av antalet ytterligare andelar som varje ledamot skulle vara berättigad att teckna inom den föreslagna kapitalökningen grundas på antalet faktiska andelar som tecknats omedelbart före den föreslagna kapitalökningen (inklusive de andelar som öronmärkts för länderna i före detta Jugoslavien enligt bankstyrelsens resolution nr 30). 17 Om inget annat nämns i artikel 6. 2, föreslår bankdirektionen att varje fordringsbevis eller annan förbindelse, som utställts av en ledamot i samband med en amortering, skall inlösas i fem lika stora delar: den första tranchen skall inlösas samma år som fordringsbeviset eller annan förbindelse ställs ut och de återstående delarna under vart och ett av de följande åren. Betalningen för de inbetalda andelar som tecknats av ledamöter inom ramen för den före slagna kapitalökningen skulle huvudsakligen styras av de grundläggande riktlinjer som fast ställs i artikel 6 och i de vidhängande förklaringarna i ordförandens bifogade rapport. I enlighet med avtalet krävs det att alla betalningsförbindelser är utställda i ecu, US-dollar eller japanska yen på grundval av den fastlagda växelkurs som fastställs i det bifogade resolutionsutkastet från bankstyrelsen. Det föreslås att växelkursen skall fastläggas på grundval av den tillämpliga valutans genomsnittliga växelkurs mot ecu under tiden från den 16 oktober 1995 till och med den 15 april 1996. Sammanfattande riktlinjer Riktlinjerna för den föreslagna kapitalökningen finns i resolutionsutkastet från bankstyrelsen, vilket bifogas och föreslås till antagande. En sammanfattning av huvudpunkterna i den föreslagna ökningen anförs nedan. I enlighet med artikel 5. 3 i avtalet kommer bankens kapitalmängd i fortsättningen att granskas åtminstone vart femte år. Godkänt kapital att ökas från 10 miljarder ecu till 20 miljarder ecu, enligt beskrivning. Inbetalda andelar 22,5 procent av den föreslagna ökningen. Inlämning av tecknings bevis senast den 15 april 1997. Betalning av inbetalda andelar i form av åtta lika stora amorteringar, varav den första skall betalas den 15 april 1998. Fordringsbevis och inlösen 60 procent av varje amortering kan göras i form av fordringsbevis eller andra förbindelser, som skall lösas in i form av fem lika stora delar, enligt beskrivning. Valuta för betalning av inbetalda andelar betalningsförbindelser skall vara utställda i ecu, US- dollar eller japanska yen på grundval av en fast växelkurs. 18 REDOVISNING AV BUDGETKONSEKVENSERNA 1. ÅTGÄRDENS RUBRIK Beslut om att Europeiska gemenskapen bör teckna extra andelar till följd av beslutet att fördubbla kapitalet i Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD eller "banken"). 2. BUDGETRUBRIK SOM AVSES Kapitel B7-51: Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling - gemenskapens tecknande av kapital. Artikel B7-510: Tillhandahållande av de delar av det tecknade kapitalet som har betalats in. Artikel B7-511: Den del av det tecknade kapitalet som kan infordras. The finance for this action will be found from the indicative financial resources of Phare (B7-50) and Tacis (B7-52). 3. RÄTTSLIG GRUND Rådets beslut 90/674/EEG av den 19 november 1990 om ingående av avtalet om upprättandet av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EGT nr L 372, 31. 12. 1990). 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1 Övergripande mål: Europeiska gemenskapens tecknande av nya andelar i EBRD. 4. 2 Period som avses: År 1998 till år 2009. 5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER 5. 1 Obligatoriska utgifter Differentierade anslag 5. 2 5. 2 6. TYP AV UTGIFTER Betalning av kapital i EBRD. 19 FINANSIELL PÅVERKAN 7. 1 Beräkningsmetod för den sammanlagda kostnaden 30 000 andelar på 10 000 ecu vardera skall tecknas till en summa av 300 miljoner ecu. Den del som skall betalas uppgår till 22,5 procent, vilket ger en total kostnad på 67 500 000 ecu. Denna kommer att betalas in enligt beskrivningen i bilaga; se också 7. 3. 1. 7. 2 Fördelning av kostnaderna miljoner ecu Fördelning 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Kontant "förbindelse 33750 50625 33750 50625 33750 50625 3750 50625 33750 50625 33750 50625 33750 50625 33750 50625 INSGE- S A MT 270000 405000 Totalt 84375 84375 84375 84375 84375 84375 84375 84375 675000 7. 3 Plan för åtagande- och betalningsbemyndiganden 7. 3. 1 Tidsplan för genomförandet av de nya åtgärder som har föreslagits 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 miljoner ecu 2009 Total 33,7500 33,7500 4,3875 5,4000 6,4125 7,4250 4,3875 5,4000 6,4125 7,4250 4,0500 4,3875 8,4375 3,0375 5,4000 8,4375 2,0250 6,4125 8,4375 1,0125 7,4250 8,4375 4,0500 4,0500 3,0375 3,0375 2,0250 2,0250 1,0125 1,0125 67,5000 33,7500 33,7500 67,5000 Atagandebemy ndiganden Betalningsbem yndiganden 1998 1999 Totalt 7. 3. 2 Som framställs i bilaga och ovan måste betalningarna av kapital göras i form av åtta amorteringar mellan år 1998 och år 2005. En del av dessa inbetalningar kan emellertid göras i form av "fordringsbevis eller andra förbindelser". Dessa är "icke överlåtbara, icke räntebärande och skall på uppmaning kunna inlösas av banken till parikurs". 6 Beslutet om när banken kommer att kräva betalning tas av bankdirektionen och denna har rekommenderat (se bilaga) att betalning av varje fordringsbevis eller förbindelse skall ske i fem lika stora amorteringar (vilket innebär att hela till år 2009); på grundval av detta godkände bankstyrelsen betalningsperioden kapitalökningen. förlängs Sund ekonomisk förvaltning föreskriver att Europeiska gemenskapen bör dra fördel av de utökade betalningsmöjligheterna. Gemenskapen har emellertid ingen möjlighet att utställa fordringsbevis. Artikel 6. 2 i avtalet. 20 Kommissionen kommer därför att vid var och en av de åtta kapitalinbetalningama utforma en skrivelse med uppgift om de nödvändiga åtagandena, vilken banken kommer att godta som en "annan förbindelse" enligt artikel 6. 2. 8. ÅTGÄRDER FÖR ATT BEKÄMPA BEDRÄGERI EBRD förfogar över sina egna system för bedrägeribekämpning, vilka inbegriper ett särskilt system för från granskningskommitténs sida. intern revision samt granskning av bankdirektionen internkontroll, extern och 9. BESTÅNDSDELAR I EN ANALYS AV KOSTNADS-EFFEKTIVITETEN 9. 1. Särskilda mål EBRD har internt upprättat ett dokument om effektivitet och budgetdisciplin. Under perioden mellan år 1993 och år 1995 steg kostnaderna för de undertecknade insatserna uttryckt i ecu med en tredjedel, medan de administrativa kostnaderna är konstanta. Från gemenskapsbudgetens synpunkt är anlitandet av EBRD kostnadseffektivt eftersom ca 40 procent av dess kapital tillhandahålls av icke EU-medlemmar, och endast 3 procent tillhandahålls av gemenskapen själv. Målgrupp: kapitalinvesteringsprojekt, av privata eller offentliga slag, i länderna i Central- och Östeuropa samt före detta Sovjetunionen. 9. 2. Motivering av åtgärden De fortsatta investeringsbehoven i Phare- och Tacisländer rättfärdigar dessa utbetalningar för att låta EBRD fortsätta finansiera projekt som bidrar till övergången till öppna marknadsekonomier. 9. 3. Kontroll och utvärdering av åtgärden Banken har en fristående avdelning för utvärdering som bedömer insatsemas inverkan på övergången till marknadsekonomi enligt en rad relevanta kriterier och enligt riktlinjer för sund bankskötsel. Bortsett från dessa kvalitetskriterier kan kommissionen följa dessa insatsers antal och värde. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER Inga extra utgifter. 21 ISSN 1024-4506 KOM(96) 377 slutlig DOKUMENT SV 01 11 09 Katalognummcr : CB-CO-96-377-SV-C ISBN 92-78-07320-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg &


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1523/96 av den 24 juli 1996 om ändring av förordning (EEG) nr 1617/93 om tillämpningen av artikel 85.3 i fördraget på vissa kategorier av avtal och samordnade förfaranden med avseende på gemensam planering och samordning av tidtabeller, gemensam drift, samråd om passagerar- och frakttaxor i regelbunden luftfart samt fördelning av avgångs- och ankomsttider på flygplatser

eurovoc_concepts:
air freight rate
air transport
competition
inter-company agreement
intra-EU transport
transport planning

formats: html pdfa1b print


title: 390 R 1866 : Commission Regulation (EEC) No 1866/90 of 2 July 1990 on arrangements for using the ecu for the purposes of the budgetary management of the Structural Funds(OJ No L 170, 3.7.1990, p. 36).,390 R 1866 : Kommissionens forordning (EØF) nr. 1866/90 af 2. juli 1990 om bestemmelser vedrørende anvendelsen af ecu ved strukturfondenes budgetmæssige gennemførelse(EFT nr.L 170 af 3.7.1990, s. 36).,390 R 1866 : Reglamento (CEE) N̊ 1866/90 de la Comisión de 2 de julio de 1990 por el que se establecen las disposiciones relativas a la utilización del ecu en la ejecución presupuestaria de los Fondos Estructurales(DO n̊ L 170 de 3.7.1990, p. 36).,390 R 1866 : Regolamento (CEE) n. 1866/90 della Commissione del 2 luglio 1990 che stabilisce le modalità relative all'uso dell'ecu nell'esecuzione del bilancio dei Fondi strutturali(GU n. L 170 del 3.7.1990, pag. 36).,390 R 1866 : Regulamento (CEE) N̊ 1866/90 da Comissão de 2 de Julho de 1990 que estabelece regras relativas à utilização do ecu na execução orçamental dos fundos estruturais(JO n̊ L 170 de 3.7.1990, p. 36).,390 R 1866 : Règlement (CEE) n̊ 1866/90 de la Commission du 2 juillet 1990 portant modalités relatives à l'utilisation de l'écu dans l'exécution budgétaire des Fonds structurels(JO n̊ L 170 du 3.7.1990, p. 36).,390 R 1866 : Verordening (EEG) Nr. 1866/90 van de Commissie van 2 juli 1990 tot regeling van het gebruik van de ecu bij de besteding van de middelen van de Structuurfondsen(PB nr.L 170 van 3.7.1990, blz. 36).,390 R 1866 : Verordnung (EWG) Nr. 1866/90 der Kommission vom 2. Juli 1990 über die Einzelheiten der Verwendung des Ecu beim Haushaltsvollzug für die Strukturfonds(ABl. Nr.L 170 vom 3.7.1990, S. 36).,390 R 1866 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 1866/90 της Επιτροπής της 2ας Ιουλίου 1990 περί ρυθμίσεων σχετικά με τη χρησιμοποίηση του Ecu στην εκτέλεση του προϋπολογισμού των διαρθρωτικών ταμείων(ΕΕ αριθ. L 170 της 3.7.1990, σ. 36).

eurovoc_concepts:
Structural Funds
consolidation of EU law
implementation of the budget