title: Proposal for a EUROPEAN PARLIAMENT AND COUNCIL DECISION amending European Parliament and Council Decision No 1254/96/EC laying down a series of guidelines on trans- European energy networks

eurovoc_concepts:
electrical energy
energy grid
natural gas
security of supply
trans-European network

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 24. 07. 1996 COM(96)390 final 96/0203 (COD) Proposal for a EUROPEAN PARLIAMENT AND COUNCIL DECISION amending European Parliament and Council Decision No 1254/96/EC laying down a series of guidelines on trans-European energy networks (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM I 1. 2. II 3. 4. INTRODUCTION On 5 June 1996 the European Parliament and the Council adopted Decision No 1254/96/EC laying down a series of guidelines on trans-European energy networks. 1 This Decision contains in the Annex the indicative list of projects of common interest in the energy sector. For a number of reasons, to do mainly with the time that has elapsed since the Commission's proposal laying down guidelines, commitments agreed during the discussion of the projects as part of these guidelines, due consideration in terms of energy networks of accession by Austria, Finland and Sweden, the growing trend towards extending interconnected networks at European continent level and, finally, rapid developments in the market, mainly the natural gas market, the European Commission feels that the indicative list of projects of common interest attached to Decision No 1254/96/EC should be updated. NEED TO UPDATE THE LIST OF PROJECTS OF COMMON INTEREST IN THE ENERGY SECTOR The Commission adopted its proposal laying down guidelines on trans-European networks (TEN) in the energy sector in January 19942. This proposal reflected the investigations and consultations carried out by the Commission over the period 1992-93. It contained a list of 69 projects which were candidates for identification as being of common interest. Discussions were held in the Council on these projects in 1994, principally on the more advanced projects, which led to a final list of 43 projects being adopted by the European Parliament and the Council. In these discussions the Council3 and the Commission4 expressed their willingness to re-examine the projects which were not retained from the initial list proposed by the Commission once the co-decision procedure regarding the guidelines for trans-European energy networks had been completed. 5. Accession to the European Community by Austria, Finland and Sweden took effect on 1 January 1995. Nevertheless, the list adopted by Parliament and the Council contains only a limited number of projects involving these three O J N oL 161, 29. 6. 1996 COM(93)685 final, 19. 1. 1994. cf. statement in the Energy Council minutes of November 1994. cf. statement by the Commissioner responsible before the EP - Plenary session of October 1995 - second reading of the proposal laying down guidelines for trans-European energy networks. Member States. In fact, the list contains only a few interconnection projects and not one internal project for these three countries. The move towards interconnected energy networks at European continent level is on the increase, an important stage in this development being connection to the UCPTE network (i. e. the princpal interconnected electricity network operating in the Community) of the electricity networks of Poland, the Czech Republic, Slovakia and Hungary at the end of 1995. Further steps are being studied, e. g. connection to the UCPTE network of the Balkan countries and the establishment of adequate electricity links (interface) to make for exchange between the (extended) UCPTE network and the interconnected electricity network of CIS countries. Finally, the rapid development of the market, in particular in the natural gas sector, has seen new projects emerge, some of which have been quick to reach an advanced stage. Ill 8. 9. 10. PROJECTS SELECTED BY THE COMMISSION At the beginning of 1996 the Commission consulted experts from the Member States, from gas and electricity companies in the Community and from bodies representing those companies in order to complete its information on trans- European network projects in the energy sector. The projects set out below were selected by the Commission on the basis of this information. These projects meet the technical definitions, objectives, priorities and criteria set by Decision No 1254/96/EC1 laying down guidelines on trans-European energy networks. As regards the state of advancement, projects were chosen which were due to start being built over the next five years. Projects on which construction will only begin later than that should not be taken into account in this update if the guideline action on trans-European energy networks is to be effective and if consistency with other Community objectives, in particular those of growth, competitiveness and employment, is to be ensured. 11. Electricity network projects: The projects are grouped in categories a, b, c, and d of the current indicative list, which tie in with the priorities set by Decision No 1254/96/EC1 for electricity networks. Projects which had already been proposed by the Commission in its proposal on guidelines for trans-European energy networks2 are marked with an *. The other projects are new. 3 a. A project to European interconnected networks: United Kingdom (connection to the Isle of Man). electricity networks connecting isolated b. Five projects developing interconnections between Member States. France- (Northern Ireland), Austria- Ireland-UK Germany*, Spain-Portugal, Germany* and Netherlands-UK. c. Five projects developing internal connections necessary to make the best use of interconnections between Member States: in Italy, Ireland, Spain, Sweden and Germany. d. Five projects developing interconnections with third countries in Europe and the Mediterranean Basin helping to improve the reliability, security and supply of Community electricity networks: Greece-Balkan countries*, UK- Norway*, Sweden-Norway, Germany-Poland* and European Union-Belarus- Russia-Ukraine. 12. Gas network projects: The projects are grouped in categories e, f, g and h of the current indicative list, which tie in with the priorities set by Decision No 1254/96/EC1 for gas networks. Projects which had already been proposed by the Commission in its proposal on guidelines for trans-European energy networks2 are marked with an *. The other projects are new. e. A project introducing natural gas into new regions: construction of an LNG terminal in Portugal*. f. Seven projects connecting isolated gas networks to European interconnected networks, including the necessary improvement of the existing networks, and connection of separate natural gas networks: France-Spain*, France (connection between the networks of the south-west and the south), Austria- Germany, Austria-Hungary, Austria-Slovakia, Austria (connection between gas pipelines linking Austria to Germany and Italy, respectively) and Greece-Albania. g. Three projects increasing reception (LNG) and storage capacities necessary to satisfy demand and diversification of supply sources and routes for natural gas: France (extension of existing underground storage capacities)*, Spain (development of new underground storage capacities) and Austria (extension of an existing underground storage capacity and development of a new underground storage capacity). h. Four projects increasing transmission capacity (gas delivery pipelines) necessary to meet demand and diversification of supply sources and routes for natural gas: Norway-France ("Norfrapipe" project), Norway-Denmark- M Sweden-Finland-Russia-Baltic States ("Nordic gas grid" project)*, Germany- Czech Republic-Austria-Italy ("Penta" project) and Russia-Ukraine-Slovakia- Hungary-Slovenia-Italy ("Volta" project). 13. A total of 31 projects were selected by the Commission, including nine which were already part of the Commission's proposals concerning guidelines for trans-European energy networks2. IV CONCLUSION 14. To meet commitments undertaken during the discussion of the current indicative list of projects of common interest and in the light of developments in trans- European energy networks, the Commission takes the view that the indicative list of projects of common interest attached to European Parliament and Council Decision No 1254/96/EC laying down a series of guidelines on trans-European energy networks1 should be updated by adding projects which have since reached an advanced stage of development and meet the criteria laid down in that Decision. 15. This is the purpose of the attached proposal for a European Parliament and Council Decision, the legal basis for which is Article 129d, first paragraph, of the Treaty establishing the European Community. S~ Proposal for a EUROPEAN PARLIAMENT AND COUNCIL DECISION amending European Parliament and Council Decision No 1254/96/EC laying down a series of guidelines on trans-European energy networks1 THE EUROPEAN PARLIAMENT AND THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular the first paragraph of Article 129d thereof, Having regard to the proposal from the Commission, 2 Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee,3 Having regard to the opinion of the Committee of the Regions, 4 Acting in accordance with the procedure laid down in Article 189b of the Treaty, Whereas the list of projects of common interest needs to be updated periodically in line with developments in interconnected energy networks inside the European Community and outside and in the light of the process of enlargement and, more generally, the strengthening of energy links with third countries, OJ No L 161, 29. 6. 1996 6 HAVE ADOPTED THIS DECISION: Article 1 The projects listed in the Annex to this Decision shall be added to the indicative list of projects of common interest contained in the Annex to European Parliament and Council Decision No 1254/96/EC laying down a series of guidelines on trans-European energy networks1. Article 2 This Decision shall enter into force on the third day following that of its publication in the Official Journal of the European Communities. This Decision is addressed to the Member States. Article 3 Done at Brussels,. For the European Parliament For the Council The President The President OJ No L 161, 29. 6. 1996 * TRANS-EUROPEAN ENERGY NETWORKS : Projects to be added to the indicative list of projects of common interest annexed to decision N* 1254/96/EC2 ANNEX ELECTRICITY NETWORKS a) Connection of isolated electricity networks to European interconnected networks a7 United Kingdom : connection by submarine cable of the Isle of Man b) Development of interconnections between Member States b5 France-Germany : strengthening of the connections between the two countries. b 10(a) Spain-Portugal : new connection between the two countries through the Southern region of Portugal and the South-West of Spain. b 13 Ireland-United Kingdom (Northern Ireland) : strengthening of connections between Ireland and Northern Ireland. bl4 Austria-Germany : strengthening of the connections between the two countries. bl5 Netherlands-United Kingdom : connection by submarine cable between south eastern England and central Netherlands. c) Development of internal connections necessary to make the best use of interconnections between Member States. c5(a) Italy : strengthening and development of connections on the East-West axis in the North-West of the country and on the North-South axis in the centre of the country. This decision is without prejudice to the assessment of the environmental impact of the projects. 2. Decision n 1254/96/EC of the European Parliament and the Council laying down a series of guidelines for trans-European energy networks, O. J. E. C. N° L 161, 29/06/1996. C % c9 Ireland: clO Spain: e ll Sweden: cl2 Germany strengthening of connections in the North-Wesl of the country. strengthening and development of connections in the North-East and West of the country, in particular to connect to the network production capacities of electricity generated from wind-power. strengthening connections. and development of internal development of connections in the North of the country. d) Development of interconnections with third countries in Europe and the Mediterranean region helping to improve the reliability, security and supply of Community electricity networks. d2 Germany-Poland : strengthening of the connections between the two countries. d8 Greece-Balkan countries: dlO United Kingdom - Norway strengthening of connections between Greece and, respectively, Albania, Bulgaria and ex-Yugoslavia, including the restoration of the connections with the North of ex-Yugoslavia and the UCPTE network. connection by submarine cable between the North southern Norway eastern/eastern England and (NORDEL). dl5 Sweden-Norway : strengthening of the connections between the two countries. d 16 EU-Belarus-Russia-Ukraine: development of connections and interface between the (extended) UCPTE network and the networks of third countries in Eastern Europe, including the relocation of stations operating previously between Austria and Hungary, Austria and the Czech Republic and Germany and the Czech Republic. the HVDC3 conversion HVDC : High Voltage Direct Current <2» GAS NETWORKS e) Introduction of natural gas into new regions. e5a Portugal construction of an LNG terminal on the Atlantic coast. f) Connection of isolated gas networks to European interconnected networks, including improvement of the existing networks, and connection of separate the necessary natural gas networks. f5 France-Spain: f7 France: strengthening of transport capacity between the two countries. connection of the networks of the South-West and of the South of the country. fB Austria-Germany: strengthening of transport capacity between Austria and Bavaria. f9 Austria-Hungary connection between countries. the networks of the two f!0 Austria-Slovakia: connection of Austria to underground storage in Slovakia. f 11 Austria: connection between gas pipelines linking Austria to, respectively, Germany and Italy. fl2 Greece-Albania : connection between countries. the networks of the two g) Increasing reception (LNG) and storage capacities necessary to satisfy demand, and diversification of supply sources and routes for natural gas. g7 France: g8(a) Spain: extension of underground storage capacities in the South-West of the country. development of underground storage capacities on the Mediterranean axis. g 13 Austria : extension and development of underground storage capacities. A$y h) Increasing transmission capacity (gas delivery pipelines) necessary to meet demand and diversification of supply sources and routes for natural gas. h 1 Norway-France : construction of a 4th gas pipeline from Norwegian resources (North Sea) to the Continent. h3 Norway-Denmark-Sweden- Finland-Russia-Baltic States creation and development of connections between the networks of these countries with a view to setting up an integrated gas network. hl3 Germany-Czech Republic- Austria-Italy : construction of a system of connecting pipelines between the German, Czech, Austrian and Italian gas networks. h 14 Russia-Ukraine-Slovakia- Hungary-Slovenia-Italy : construction of a new gas pipeline, from Russian resources, to Italy. M BSN 0254-1475 COM(96) 390 final DOCUMENTS EN 12 Catalogue number : CB-C0-96-387-EN-C ISBN 92-78-07424-1 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg A^


title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om den europeiska strategin för standardisering och det globala informationssamhället

eurovoc_concepts:
information science
information technology
standardisation
technical cooperation
trade cooperation

text: _. , •tr-K 1 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION •fr -fr * * Bryssel den 24. 07. 1996 KOM(%) 359 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM DEN EUROPEISKA STRATEGIN FÖR STANDARDISERING OCH DET GLOBALA INFORMATIONSSAMHÄLLET MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH PARLAMENTET OM DEN EUROPEISKA STRATEGIN FÖR STANDARDISERING OCH DET GLOBALA INFORMATIONSSAMHÄLLET Inledning I. II. 1. 2. III 1. 2. 3. 4. IV 1. 2. 3. STANDARDISERINGENS KOMMUNIKATIONSTEKNIKMARKNADEN BETYDELSE PÅ INFORMATIONS- OCH STANDARDER I EN KONKURRENSBENÄGEN MILJÖ Marknadsaktörernas ledande roll En föränderlig roll för formell standardisering FÖR UPPBYGGNAD AV DET GLOBALA STANDARDISERINGSPOLITIK EUROPEISK INFORMATIONSSAMHÄLLET Ökad global konkurrenskraft Främjande av nya tekniska lösningar Skydd av samhällets intressen Förstärkt internationellt samarbete ALLMÄNT TILLGÄNGLIGA SPECIFIKATIONER I FÖRHÅLLANDE TILL GEMENSKAPSRÄTTEN Tekniska specifikationer och nya metoden Utökade specifikationer för offentlig upphandling Driftskompatibilitet och tillämpningar för myndighetsbruk Slutsatser Bilaga A Forskning och teknisk utveckling samt demonstration Bilaga B Förkortningsordlista Standarder är inte enbart en teknisk fråga. De är avgörande för den teknik som skall användas vid införandet av informationssamhället och följaktligen för det sätt på vilket industri, konsumenter och myndigheter skall dra nytta av detta samhälle. Standarderna spelar en viktig roll i samarbetet och konkurrensen mellan företagen, utgör ett nyckelelement för effektiviteten på den inre marknaden och är avgörande för den europeiska industrins konkurrenskraft. Det är uppenbart att marknaden för informations- och kommunikationsteknik styrs av specifikationer från USA. De flesta av dessa specifikationer är emellertid öppna till sin natur och det finns ingen begränsning för europeiska företag att använda dem. En nära kontakt med dem som fastställer standarderna1 ger företagen en konkurrensfördel, eftersom de då tidigare kan fa ut sina produkter på marknaden. Det är därför viktigt att europeiska företag kommer i världsklass, antingen för att bli marknadsledande och själva fastställa standarderna eller för att på någon nivå skapa samarbete. Standarder kan i detta sammanhang inte kompensera för en svag marknadsposition. Det finns emellertid några områden där man kan se att standarder bidragit till europeisk konkurrenskraft på marknaden. Ett exempel är den så kallade World Wide Web (WWW), som är en europeisk idé, ursprungligen från Cern, men vars ytterligare utveckling är marknadsberoende och i bred utsträckning används ekonomiskt på Internet. Ett annat exempel är standarder för mobil telefoni på GSM-nät, som lett till en europeisk dominans i många delar av världen. Av detta kan man dra slutsatsen att standarder är nödvändiga, men att de inte är tillräckliga för att skapa konkurrenskraft. Utvecklingen av lämpliga världsomspännande standarder är beroende av att europeisk industri deltar i internationella organisationer som en för teknisk specifikation. 1 Vid normal användning inom informations- och kommunikationstekniken används begreppet standard i internationella, allmän betydelse och nationella 1 europeiska standardiseringsorgan och i vissa lagstiftningsinstrument inom gemenskapen har begreppet standard däremot en specifik, definierad betydelse. Med begreppet avses i allmänhet de dokument som resulterar från en överenskommelse mellan alla berörda parter, som skall tillämpas frivilligt och som utfärdas av erkänd standardiseringsorganisation. Med anledningen av den definierade juridiska definitionen av begreppet standard i gemenskapslagar och kopplingen mellan gemenskapslag och formelila standarder skall begreppet formellt standardiseringsinstitut. Andra standarder kommer alt hänvisas Ull sum tekniska specifikationer eller defactostandarder. i detta dokument som en standard standard antagen tolkas av arbetar fram specifikationer. Standarder utgör således en viktig del i europeisk politik för industriell konkurrenskraft. Syftet med detta meddelande är att utreda hur bästa tänkbara förhållanden kan skapas för att ta fram de standarder som krävs för införande av informationssamhället, utifrån informations- och kommunikationsteknikmarknadens och informations- och kommunikationsstandardiseringens specifika förhållanden, samt att visa på vilket sätt gemenskapen har för avsikt att främja dessa punkter, som man har ett särskilt ansvar för. I. STANDARDISERINGENS PÅ KOMMUNIKATIONSTEKNIKMARKNADEN ROLL INFORMATIONS- OCH 1. Informationstekniken har utvecklats från fristående eller slutna användarsystem till en stormarknadsprodukt. Detta har lett till en ökad förekomst av nätverk och ett ökat behov av att olika komponenter skall kunna samarbeta. Möjligheten för produkter från olika tillverkare att samverka (driftskompatibilitet) är viktig vid användning av många IKT-produkter och IKT- tjänster. Standardiseringen är en frivillig process och återspeglar dynamiken på marknaden. För produkter med kort livscykel och omedelbar ekonomisk vinst tenderar marknaden att anta tekniska specifikationer tillämpa så kallade defactostandarder. Marknaden föredrar med andra ord att anta formella standarder vid t ex storskaliga investeringar, eller där man siktar på att anta internationella standarder. inom ramarna för konsortier eller att traditionellt förfarande ofta blir olämpliga, beroende på den Standarderna måste anpassas till produkternas och tjänsternas livscykler, men eftersom DCT- produkternas livscykel är kort och blir allt kortare, visar det sig att standarder som antas långdragna genom framtagningsprocessen. Inom vissa områden, som vid t ex utveckling av grundläggande infrastruktur för telekommunikation, måste de tekniska specifikationerna vara långsiktigt stabila och fortsätta utgöra en garanti för att användarna med tillförsikt skall kunna göra de stora investeringar som krävs. På telekommunikationsområdet tenderar marknaden att delas upp, beroende på nationella telekommunikationsmonopol, rester av eller alltjämt gällande nationella bestämmelser och olika nationella införanden av likartade tekniska specifikationer. För att användaren skall kunna dra nytta av detta nya förhållande, är samtrafikförmågan mellan olika operatörers nätverk väsentlig. följd av utvecklingen av ett antal konkurrerande 2. IKT-marknaden kommer troligen att se en standardiseringsprocess med minsta möjliga mängd specifikationer, tekniska specifikationer efter hand som tekniken blir mer allmänt tillämpad. Detta leder till att flera allmänna tekniska specifikationer kan dyka upp parallellt, följt av en utkristallisering där en eller möjligen två sådana specifikationer som representerar den teknik som är dominerande på marknaden är allt som blir kvar. Samtidigt som den ideala standardiseringsprocessen utgörs av en öppen samstämmighet mellan alla på marknaden med intresse i den standardiserade produkten, följt av ett utfärdande av en formell standard, är det inte ovanligt inom IKT- området, beroende på den snabba tekniska utvecklingen och de fördelar som fas genom kontroll över dominerande specifikationer, att marknadsdominerande aktörer, genom tekniska specifikationer, försöker stärka sin dominerande marknadsposition. 3. Den formella standardiseringens roll har förändrats. Beroende på den tid som förfarandet kräver, och begränsad samstämmighet, har den formella standardiseringen inte alltid klarat att ta fram standarder i tid för ett utbrett accepterande inom teknikområden som utvecklas snabbt och på ett sätt som förhindrar uppkomsten av dominerande privata specifikationer. Både omfattningen och förfarandet vid formell standardisering måste därför begrundas. Forum och konsortier som tar fram specifikationer för deltagarnas gemensamma tillämpning har dykt upp som en reaktion på begränsningarna inom den formella standardiseringen. Denna typ av dokument kan snabbt nå en utspridd acceptans på marknaden. När dessa specifikationer blir etablerade på marknaden kallas de ibland defactostandarder. När de blir allmänt tillgängliga kallas de ibland allmänt tillgängliga specifikationer. Dessa specifikationer kan ge tekniska bidrag som redan i betydande utsträckning står i överensstämmelse med arbetet inom relevanta standardiseringsorgan. 4. Viktiga frågor som därför måste ställas: Kommer nödvändiga och tillräckliga standarder att finnas tillgängliga? Kommer dessa standarder att leda till fragmentering eller bidra till samstämmighet på marknaden? Kommer de att användas för att befästa eller skapa dominerande positioner eller defacto-monopol inom informations- och kommunikationstekniken? Kommer de att göra det möjligt för användarna att dra full nytta av den liberalisering av telekommunikationerna som kommer att genomföras under 1998? Vilka förändringar krävs avseende den formella standardiseringens omfattning och förfarande? Hur kan man genom standardisering göra det möjligt för europeiska medborgare och företag att dra full nytta av de möjligheter som erbjuds genom det globala informationssamhället? II. STANDARDER I EN KONKURRENSBENAGEN MILJÖ 1. Marknadsaktörernas ledande roll 5. Europeisk industri och europeiska tjänsteleverantörer måste närma sig de som leder världsmarknaden. Utan ett deltagande i den globala strategiprocessen kan européerna inte uppnå världsklasstatus. De bör därför uppmuntras att delta i internationella forum där strategier för IKT-standardisering definieras på världsnivå. Europeiska företag bör ligga i frontlinjen vad gäller strategiprocessen, för att kunna dra nytta av alla de fördelar som IKT- marknaden ger. Om den europeiska ekonomin i sin helhet skall kunna dra nytta av framtagningen av allmänt tillgängliga specifikationer, krävs en hög grad av insyn, och den oenighet som kan uppstå vid bildande av ett stort antal grupper, och det meningslösa i dubblerade resurser, måste undvikas. Kommissionen ser det därför som ett positivt initiativ att det bildas en strategigrupp på hög nivå, där flera industrisektorer och europeiska industriorganisationer finns representerade. Denna grupp har som uppdrag att "se över standardiseringen på strategisk nivå och fastställa vilka nyckelkrav som gäller för standarder i ett kommersiellt sammanhang"2. 6. Standardisering är en kommersiell aktivitet och måste betraktas som sådan. Inom DCT- sektorn är specifikationerna ett uttryck för marknadskraften, och bredden på samstämmigheten är av mindre betydelse. I förhållande till gemenskapens konkurrenslagstiftning, d. v. s. artiklarna 85 till 86 i fördraget, måste defacto-standarder och allmänt tillgängliga standarder betraktas som samarbete mellan företag och måste bedömas som sådant. Konkurrens skall i alla lägen vara möjlig. Utifrån de allmänna principer som togs upp i 1968 års meddelande om avtal, beslut och fastställd praxis vid samarbete mellan företag3, skall samarbete mellan företag i konsortier uppfylla ett antal kriterier. Berörda parter måste respektera det öppna medlemskapet och en öppen konstitution av konsortiet (forumet), d v s. att det skall finnas möjligheter för intresserade företag att delta. Detta förutsätter att konsortiets existens måste offentliggöras. Dessutom måste det finnas insyn i beslutsprocessen i sådana företag. Denna mekanism skall vara sådan att mindre gynnade parter som önskar delta i arbetet tillåts göra detta på ett genuint sätt. En viss jämlikhet och balans mellan parterna, om än av praktiska skäl begränsad, måste känneteckna verksamheten i dessa forum. Specifikationer som utfärdas av sådana konsortier skall formuleras på ett sådant sätt att de medger konkurrens inom ramarna för de regelstyrda tekniska lösningarna. Detta är också önskvärt för att minska möjligheterna till konflikt med den immateriella äganderätten. Bristande insyn vad gäller befintliga patent inom de aktuella 2 "Europa mot det globala informationssamhället: nya riktlinjer från Genval Workshop", OPOCE, Luxemburg. 1995 3 EGTnr C 75. 29. 7. 1968. s. 3, teknikerna eller möjlighet till diskriminerande beteende vid utfärdande av licenser, påvisar förekomsten av dunkla motiv, inkompatibla med avtal om tekniskt samarbete. 2. En föränderlig roll för formell standardisering 7. Den formella standardiseringens roll inom IKT-sektorn har minskat av kommersiella skäl, åtminstone där standarder krävs inom kort tid. Formella standarder bör inriktas på de områden som kräver ett brett samförstånd, där marknaden ser detta som ett måste, t ex inom områden där specifikationerna bör utgöra en bestående grund eller skall etableras som internationella standarder. 8. Formella standardiseringsorganisationer i Europa, erkända genom lag på europeisk nivå (direktiv 83/189/EEG), är CEN, CENELEC och ETSI. Dessa tre europeiska organisationer tar fram formella standarder genom ett avtalat och öppet förfarande, baserat på samförstånd med alla berörda parter. Även om detaljer i förfarandena varierar, beroende på typen av medlemskap (i CEN och CENELEC är arbetet i stort organiserat kring nationella delegationer, medan ekonomiska aktörer kan gå in direkt som medlemmar i ETSI) skapas detta samförstånd genom allmän rådfrågning och omröstning som organiseras på nationell nivå. Formella standarder har därför en särskild legitimitet och skiljer sig därigenom från defacto-standarder och allmänt tillgängliga standarder. Denna legitimitet gör det möjligt att i nationell rätt och gemenskapsrätt anlita dessa standarder. Även om marknadsoperatörerna är ansvariga för resultatet och kvalitén på standardiseringen, är de europeiska standardiseringsorganens uppgift att upprätthålla ett sammanhållet europeiskt standardiseringssystem4. Detta täcker två olika aspekter: säkerställandet, om alla nödvändiga krav uppfyllts, av standardstatus för alla marknadsutvecklade dokument och för det andra att säkerställa en större överensstämmelse mellan tekniska specifikationer. 9. Tekniska specifikationer som arbetas fram av konsortier kan grundas på enhällighet mellan alla berörda parter, men utifrån dessa parters synpunkt kan nackdelarna med standardiseringsprocessen, d v s. långdragna och kostsamma förfaranden utan direkt delaktighet, överskugga de fördelar som säkerställs genom dokumentets slutgiltiga status som formell standard. I sådana fall skall standardiseringsorganen utreda hur sådana dokument 4 Rådets resolution av den 18 juni 1992 om standardiseringens betydelse i den europeiska ekonomin (EGT nr C173. 9. 7. 1992. sid. 1) genom specifika förfaranden eller arrangemang ändå kan införlivas i den europeiska standardiseringen genom att de tilldelas standardstatus. Med tanke på att europeiska standardiseringsorgan redan har ett antal fastställda förfaranden, kan en del av deras uppgift vara att tillhandahålla bättre information och att mer aktivt främja servicen. Att tilldela allmänt tillgängliga specifikationer status som standard är inte lämpligt i fall då de tekniska specifikationerna inte grundas på enhällighet bland berörda parter, då dokumenten, oavsett av huruvida de är grundade på enhällighet bland berörda parter, avser en teknik som utvecklas så snabbt att befintliga standardiseringsförfaranden inte gör det möjligt att följa utvecklingen, då statusen som standard inte höjer värdet på de tekniska specifikationer som används av industrin eller då situationen i förhållande till den immateriella äganderätten ännu inte är fastställd. 10. Europeiska kommissionen anser att de europeiska standardiseringsorganen bör göra en bedömning av sin roll. De bör stärka sitt samarbete med andra organisationer som skriver specifikationer inom informations- och kommunikationsteknikrelaterade områden. Nära kopplingar kommer att göra det möjligt för användarorganisationer inom särskilda tekniska sektorer att erbjuda särskilda standardiseringskrav och den tekniska infrastrukturen i de europeiska standardiseringsorganen skulle kunna stödja användarorganisationernas arbete. Europeiska standardiseringsorgan måste undersöka huruvida deras nuvarande arbete fortfarande tillfredsställer marknadens behov. De europeiska organen har helt klart den infrastruktur och erfarenhet som krävs för att ta fram allmänna tekniska specifikationer som inte har standardstatus, men som alltjämt klarar att skapa en sektoriellt bred samstämmighet och geografisk täckning. Under lämpliga omständigheter skulle sådana dokument även kunna utgöra ett europeiskt bidrag till den internationella standardiseringsprocessen. Det kan i detta sammanhang vara meningsfullt att påpeka att ETSI och EWOS (European Workshop on Open Systems) har tagit denna väg. När det inom en tekniksektor finns ett behov av gemensamma specifikationer, men inte för ett utfärdande av standardstatus för dessa, bör de europeiska standardiseringsorganen utreda möjligheten av att erbjuda sina infrastrukturer för utarbetande av sådana gemensamma specifikationer grundade på öppna arbetsgrupper, de bör även utreda möjligheten att agera som en officiell depå för allmänt tillgängliga specifikationer. De kan också erbjuda teknisk assistans, bidra till ökad insyn och tillhandahålla ett distributionssystem. 11. Utfärdandet av allmänt tillgängliga standarder väcker frågan om i vilken utsträckning de europeiska standardiseringsorganen kan stödja "konkurrerande" dokument, även när de presenteras med olika status, som t ex europeisk standard (EN) parallellt med en allmänt tillgänglig standard. Det är i detta sammanhang nödvändigt att ha standardiseringens frivilligstatus i minnet och också att standardiseringen aldrig bör utgöra ett formellt hinder för införandet av nya produkter eller nya tekniker på marknaden. Konkurrerande produkter och tekniker bör inte uteslutas från standardiseringen. Skillnaden mellan konkurrerande standarder och standardisering av konkurrerande tekniker kan emellertid i praktiken ibland vara svårt att urskilja. Följande punkter bör beaktas: - standardiseringens karaktär och den skyldighet som åligger medlemmarna i de europeiska standardiseringsorganen gör det nödvändigt att undvika att lösningar som kan leda till konflikt erbjuds i standarder för en och samma produkt eller teknik, - de europeiska standardiseringsorganen bär ett betydande ansvar för att standarderna samordnas och utarbetas på ett sätt som gör att konkurrerande tekniker i praktiken inte blir uteslutna från marknaden, - den möjlighet europeiska standardiseringsorgan har att såsom allmänt tillgänglig specifikation tillhandahålla dokument om andra tekniker, bör inte betraktas som "överklagande" om en annan teknik valts i en europeisk standard genom enhällighet bland berörda parter, - när det allmännas intresse står på spel och behovet därför stiger, bör myndigheterna, genom mandat utfärdade enligt direktiv 83/189, tillhandahålla nödvändig rådgivning till europeiska standardiseringsorgan, framför allt vid utfärdande av standardstatus för allmänt tillgängliga specifikationer. 12. Inom formell standardisering kvarstår också ett behov av samordning. Kommissionen välkomnar därför CENs, CENELECs och ETSIs upprättande av standardiseringsstyrelsen för informations- och kommunikationsteknik, med deltagande av andra specifikationsförfattande organ. Dess uppgift är att samordna och övervaka standardiseringsaktiviteter som faller inom dess ansvarsområde, definierat av styrelserna i CEN, CENELEC och ETSÏ, som i stort sätt täcker IKT-området. Kommissionen inbjuder emellertid standardiseringsorganen att upprätta en arbetsgruppsstruktur, för att uppnå bästa möjliga samordningsnivå mellan dem själva och med marknadsaktörerna, vilka alltjämt ansvarar för upprättandet av en enhetlig struktur. 13. Vid formell standardisering är strävan efter enhällighet organiserad genom nationell representation. Kommissionen anser emellertid att det vid sidan av nationell representation finns ett akut behov av att öka direktanvändarnas deltagande i strategiplanering och standardiseringsaktiviteter. Det bör en diskussion om hur användarrepresentationen skulle kunna förbättras ytterligare i CENs, CENELECs och ETSIs styrelser för standardisering på området informations- och kommunikationsteknik. framför föras allt III. EUROPEISK STANDARDISERINGSPOLICY VID UPPFÖRANDE AV DET GLOBALA INFORMATIONSSAMHÄLLET 1. Ökad global konkurrenskraft 14. Om informationssamhället skall visa sig vara effektivt krävs ett tydligt politiskt åtagande från medlemsstaternas sida om öppenhet vid dess införande. Bestående handelshinder i form av bestämmelser kommer att fortsätta att förhindra europeisk tillgång till de fördelar som erbjuds av informationssamhället. Följaktligen måste kommissionen säkerställa att sådana hinder identifieras och vid behov tas bort. Ytterligare harmonisering av nationella föreskrifter avseende nätverk och terminalutrustning för telekommunikation kommer redan att öppna marknaden i stor utsträckning. Åtgärderna måste upprätthållas för att säkerställa att inga nya hinder av denna typ dyker upp. Statistik om anmälningar inom telekommunikationsområdet enligt direktiv 83/189/EEG pekar på att medlemsstaterna alltjämt skapar många bestämmelser. Under de tre åren från 1992 till 1994 var t. ex. telekommunikation den sektor inom vilken flest utkast till nationella åtgärder anmäldes. Dessa utgjorde tillsammans nästan 1/3 av alla anmälningar. Nya åtgärder kan komma att krävas för att säkerställa att sådana åtgärder från medlemsstaternas sida, som kan leda till hinder för genomförandet av informationssamhället, kan bli föremål för en föregående noggrann granskning. standarder och allmänt i princip främjar 15. Medan marknadsbaserad konkurrens, kan upprättandet av tekniska specifikationer ibland ha diskriminerande effekter. Företag som t. ex föreslår en viss specifikation, skulle under vissa omständigheter kunna fa ett orättfärdigt, eventuellt kunskapsmässigt, försprång jämfört med specifikationer tillgängliga viss sina konkurrenter, och förfarandet vid val mellan konkurrerande specifikationer skulle i vissa fall kunna påverkas på ett orättfärdigt sätt av privata särintressen. Myndigheterna spelar därför respekterar säkerställa en konkurrensbestämmelserna. Man att ihåg standardiseringsorganen också omfattas av föreskrifterna i artiklarna 85 och 86 i Maastrichtfördraget. standardiseringen komma att sammanhang gäller detta vad roll bör att i 16. I egenskap av användare av informationsteknik, inom ett förhållandevis homogent tillämpningsområde, är myndigheterna viktiga marknadsaktörer. Offentlig upphandling är dessutom en betydande faktor i den europeiska ekonomin och myndigheterna köper betydande mängder informations- och kommunikationsteknik5. Marknadens uppfattning kommer att påverkas av det faktum att regeringars och andra offentliga upphandlingsorgan själva är stora ekonomiska aktörer. Specifikationer som används av offentliga upphandlingsorgan kommer därmed i stor utsträckning att etableras på marknaden. Direktiven om offentlig upphandling medger undantag för projekt av utpräglat innovativ natur, för vilka tillämpningen av befintliga formella europeiska specifikationer är föråldrad, samtidigt som man fastställer en specifikationshierarki vid anbudsinfordran. Denna möjlighet är ett betydelsefullt verktyg vid införande av ny teknik på den offentliga upphandlingsmarknaden. Den gör det möjligt för myndigheter att främja tillämpningen av redan standardiserade tekniker och produkter från forskningen och den tekniska utvecklingen. 17. Utvecklingen och tillväxten inom elektronikhandeln är avhängig av standardisering och defacto-standarder. Driftskompatibilitet mellan organisationer och företag påverkar företag och hela industrier och tjänstesektorer och deras globala konkurrenskraft. För att detta skall uppnås krävs att standardiseringen i samverkan med den tekniska tillämpas globalt tekniska utvecklingen, den starka ökningen av utvecklingen. Den nu så snabba elektronikhandeln och europeiska konkurrenters ansträngningar att skapa marknadsdominans gör en mer samordnad och målinriktad standardisering inom elektroniken till ett akut behov. Kommissionen analyserar därför för närvarande situationen beträffande standarder och specifikationer på elektronikmarknaden och förbereder initiativ, i samarbete med alla relevanta r' Flera initiativ har utvecklats i det I a sammanhang. Exempel på detta är handboken för europeisk upphandling i öppna system (EPHOS), datautbyte mellan myndigheter (IDA) och "steps (Telematiklösningar inom europeisk offentlig service), en handbok som utvecklats av sektorn teiematik för administrationer inom programmet telematisk tillämpning. En utvärdering av EPHOS och IDA har påbörjats. marknadsaktörer, för utveckling, tillämpning och främjande av specifikationer och standarder för elektronikmarknaden, både i Europa och övriga världen. 18. Överföring av ljud och bild via kabel och/eller satellit går mot fullständig digitalisering, med en betydande kvalitetsförbättring och utökad flexibilitet, men den teknik som krävs för multiplexing, komprimering och kryptering av signalerna kräver att den omvända processen byggs in i dekodrar (på engelska ofta kallade för utrustningens "top boxes"). Utan överenskommelser om sådana system och deras allmänna införande kan kompatibiliteten sättas på spel och marknaderna komma att delas upp. Å andra sidan skulle marknaden kunna avgöra vilken lösning som är den bästa bland konkurrerande specifikationer. Det arbete som gjorts av ETSI och CENELEC, efter ett ingående arbete från European Digital Video Broadcasting Group (DVB) och genom samarbete med ett industrikonsortium känt under namnet DAVIC, har lett till förberedelser av standarder som förväntas ge en lämplig teknisk grund till stöd för digital distribution av audiovisuella program över hela Europa, där man också kan hoppas på världsomspännande kompatibilitet. Det återstår att se om ett allmänt införande av sådana standarder för dekodrarna kan komma till stånd snabbt, genom att alla ekonomiska aktörer bidrar till detta. Vikten av detta förklarar gemenskapens intresse av att säkerställa lika tillträdesrätt till och kompatibilitet mellan olika system. 19. Demonstrations- och försöksprojektens roll, som är betydande inom områden utanför gemenskapsgrundad forskning och teknisk utveckling, eller som är ett mer marknadsinriktat komplement till detta, är att kontrollera att nya specifikationer leder till fungerande utrustning, att minimera risker genom spridning av erfarenheten från provning av prototyper och att hjälpa till att undanröja hinder mot ett accepterande av inom affärsvärlden. Syftet med demonstrationsprojekt är inte att ersätta marknadsdynamiken eller att gynna specifika lösningar. Dessa projekt spelar icke desto mindre en roll för att främja standardiseringen och användandet av nya produkter på vissa nischmarknader, i sektorer som avspeglar sociala behov och inom områden där det kan förekomma bristande ekonomiskt intresse, utan att därför skapa omotiverade förväntningar. informationsteknikprodukter Pilotprojekt har startats för att leverantörers behov av standardisering. Resultaten från sådana projekt har redan lett till värdefulla tips om den framtida inriktningen för åtgärder inom IKT-standardiseringen6. På grund av de uppmuntrande identifiera användares och Exempel på projekt anges i bilaga A, del 3 resultaten har man planerat att fortsätta och utöka denna aktivitet. En ansökningsomgång är planerad att publiceras under tredje kvartalet 1996, inför en uppföljningsfas av initiativen. Denna ansökningsomgång kommer att rikta sig till områden med multimediasystem, elektronisk handel, fjärrarbete och hälsovårdsnätverk. 20. Myndigheterna i Europa kan agera för att förbättra situationen, genom att främja aktiviteter som utvecklar medvetenheten för standardiserade IKT-produkter och IKT-tjänster. Lämpliga medel för detta är kommunikations- och demonstrationsverksamhet, t. ex. i form av arbetsgrupper. Åtgärder bör riktas mot andra sektorer inom industrin än IKT-sektorer och mot sammanslutningar av enskilda användare, konsumenter, arbetare och andra med särskilda behov. Erfarenheterna visar att det är nödvändigt att påtala för industrins ledning, företrädesvis på styrelsenivå, vilken betydelse och roll tekniska och andra specifikationer inom IKT har som instrument för förbättrad konkurrenskraft. Åtgärder som främjar små och medelstora företag är särskilt viktiga. 2. Främjande av nya tekniska lösningar standardiseringen och en nära koppling mellan 21. Standardiseringen måste grundas på sund, tillämpad vetenskap och forskningsresultaten kan fa praktisk tillämpning på marknaden genom tekniska specifikationer. Detta gäller i särskild utsträckning för informations- och kommunikationstekniken. Policyn bör därför vara inriktad mot forsknings- och utvecklingsprocessen och vice versa. Om man väntar tills forskningsprogrammen resulterat i en slutsats innan man påbörjar standardiseringen eller en undersökning av befintliga tekniska specifikationer riskerar man långa förseningar och stora extrakostnader. Erfarenheten visar att standarder från forskning under samverkan har större genomslagskraft på det internationella planet. FoTU-projekten kan dessutom hjälpa till att överbrygga eventuella hinder för egentlig standardisering. Den potentiella kommersiella vinsten för ett begränsat antal företag vid standardiseringsarbete är ofta inte tillräckligt stor för att kunna motiveras utifrån företagens egna perspektiv, även om en sådan utveckling vore till förmån för marknaden som helhet. FoTU-projekt inom informations- och kommunikationstekniken kan dessutom bidra till den europeiska industrins globala konkurrenskraft, om standardiseringsbehovet erkänns på ett tidigt stadium. Detta bidrar till att de definierade tekniska specifikationerna troligen kommer att utvecklas snabbare och bli accepterade på den globala marknaden och i världsomspännande forum. Det är emellertid väsentligt att man kan visa att de tekniska specifikationerna fungerar och är acceptabla för marknaden, samt att europeisk industri är väl representerad inom de internationella forumen7. 3. Skydd av samhällets intressen 22. Marknadens verktyg är i sig inte alltid tillräckliga för att sprida fördelarna med samhället. Många informationssamhället medborgargrupper eller i informationssamhället, men deras specifika intressen, t ex avskildhet, eller särskilda behov bland olika medborgargrupper, som t. ex. handikappade eller gamla, kanske inte beaktas i tillräcklig utsträckning i en process grundad uteslutande på kommersiella hänsyn. tillsammans utgör troligen ha nytta av att delta till alla de delar som skulle företagsgrupper För att värna om det allmännas intresse, såsom driftskompatibilitet för dekodrar, eller för att uppfylla det allmännas krav på t. ex informationsutbyte och meddelandesekretess, måste gemenskapen övervaka utvecklingen inom standardiseringen och uppmuntra forskningsprojekt att även omfatta standardiseringsutvecklingen när helst så låter sig göra. Vid behov kan gemenskapen påverka i egenskap av kund och främja standardisering genom att organisera försöks- eller demonstrationsprojekt, eller genom att utfärda mandat för de europeiska standardiseringsorganisationerna. När det allmännas intresse står på spel, utgörs den ultimata lösningen, i fall där ingen tillfredsställande enhetlighet finns, av regleringsåtgärder, antagna i överensstämmelse med enligt världshandelsorganisationen. föreskriftsprinciper vanliga gäller som de 23. Kommissionen har möjlighet att främja standarder inom områden där Europeiska unionen önskar se en utveckling av sådana, genom att utfärda mandat för de europeiska standardiseringsorganisationerna. Sådana mandat är instrument som bör hanteras varsamt för att främja det allmännas intresse. Förutsatt att de innehåller en stimulans för marknaden att ta sig an kraven, utgör de ett viktigt verktyg till informationssamhället och en formell indikation till standardiseringsorganisationerna om gemenskapens och medlemsstaternas standardiseringsprioriteringar. Mandat kan också ges för utveckling av standarder 7 Exempel på gemenskapsgrundade KoTU projekt (fjärde ramprogrammet) med anknytning till informations och kommunikationstekniken finns angivna i bilaga A. del I. Exempel pa demonstrationsprojekt finns angivna i bilaga A, del 2. som ett instrument för att säkerställa att lämpliga grupper, såsom konsortier och yrkes- och slutanvändargrupper, involveras i standardiseringsprocessen. 4. Förstärkt internationellt samarbete 24. Marknaden för informations- och kommunikationstekniken är global, och internationellt samarbete kommer att bidra till en gemensam utveckling av en integrerad världsmarknad, vilket är i överensstämmelse med världshandelsorganisationens principer. Europeiska leverantörer och tillverkare måste fa en möjlighet att fullt ut ta del av de kommersiella möjligheter som erbjuds av informationssamhället på världsnivå. Införandet av en strategi som grundas på principer antagna genom G7-mötet i Bryssel 1995 inom detta område är viktigt, för att få till stånd en global dimension inom informationssamhället och för att hålla Europa integrerat med resten av världen. 25. Med anledning av denna globala dimension har kommissionen föreslagit att en världsomspännande konferens för uppföljning av slutsatserna vid G7-mötet i Bryssel i februari 1995 om det globala informationssamhället skall organiseras. Denna konferens, som skall hållas under 1997, kommer att sammanföra användare, standardiseringsorgan och myndigheter. Man kommer där att gå igenom de framsteg som gjorts hittills, identifiera behoven av kommande arbete och skapa enhällighet om framtida åtgärder. Kommissionen kommer tillsammans med G7-länderna att vidta åtgärder för att stimulera ett världsomspännande samarbete för utveckling av en global arkitektur, globala bestämmelser om driftskompatibilitet och kompatibilitetsegenskaper för de olika delarna av det globala informationsgränssnittet. De ämnesområden8 som fastställdes i februari 1995 för G7s pilotprojekt inom detta område utgör därvid ett viktigt verktyg. 26. Vad gäller internationell öppenhet har gemenskapen åtagit sig att fullt ut anpassa sig till avtalen inom ramen för världshandelsorganisationen. Den strävar efter att föra förhandlingarna om den heltäckande, grundläggande teletjänstesektorn till ett framgångsrikt resultat. Detta ger 8 1: Global inventering; 11: global driftskompatibilitet mellan bredbandsnät; III: tvärkulturell utbildning; IV: elektroniska bibiliotek (Bibliotheca Universalis); V: elektroniska museer och gallerier; VI: förvaltning av miljö och naturresurser; VII: hantering av globala nödsituationer; VIII: globala tillämpningar inom hälsovården; IX: direktanslutning till regeringen; X: global marknadsplats för små och medelstora företag; XI: maritima informationssystem. Ir) en unik möjlighet att få till stånd en progressiv liberalisering av världsmarknaden för telekommunikation och samtidigt bättre marknadstillgång till tredje land. regelverk för och tillhandahålla råd vad gäller i projekten om kostnadsbaserade 27. Vad gäller de central- och östeuropeiska länderna kommer Europeiska kommissionen att fortsätta att standardisering av telekommunikation, för att underlätta liberaliserings- och harmoniseringsprocessen inom denna sektor. Genom styrkomitteérna i PHARE:s flerlandsprogram för telekommunikation kommer samtliga central- och östeuropeiska länder att delta i planerade relevanta PHARE-projekt, som t. ex regelbeslutande myndigheter, typgodkännande och licensiering. Samtidigt kommer de central- och östeuropeiska ländernas regeringar att så snart det är praktiskt möjligt behöva vidta nödvändiga åtgärder för anpassning av telekommunikationsföreskrifterna, framför allt vad gäller förfarande vid kontroll av överensstämmelse av utrustning och ömsesidigt erkännande av deras överensstämmelse, men också för licensieringssystemen. De central- och östeuropeiska länderna kommer dessutom i sina strategier inför en anslutning till EU att behöva göra sina standardiseringsorgan oberoende och stödja deras integrering i det europeiska standardiseringssystemet. tariffVerktyg, och informations- kommunikationstekniken 28. Industri och standardiseringsorganisationer i Europa har på ett bra sätt deltagit i arbetet internationella inom standardiseringsorganisationer och med att överföra resultaten. Kommissionen uppmuntrar ett större deltagande från den europeiska industrins sida i globala konsortier som utvecklar standarder, och förväntar sig att Europas handelspartners också kommer att anpassa sig till internationellt arbete och framför allt kommer att bidra till samt anta internationella standarder inom informations- och kommunikationsteknik. med IV. ALLMÄNT TILLGÄNGLIGA SPECIFIKATIONER I FÖRHÅLLANDE TILL GEMENSKAPSRÄTTEN 1. Tekniska specifikationer och nya metoden 29. Tekniska specifikationer som arbetas fram av konsortier har inte samma status som standarder, enligt definition i gemenskapsrätten och i synnerhet enligt direktiv 83/189. Man har emellertid ställt frågan huruvida tekniska specifikationer, som kan kvalificeras som allmänt 16 tillgängliga, kan assimileras som standarder och huruvida de därför kan användas i gemenskapens policy, där hänvisningar görs till standarder. Samtidigt ställs frågan om vad som skall ske om mekanismerna för formell standardisering inte kan presentera lämpliga tekniska specifikationer i rätt tid. Slutligen är det tveksamt om anmälningar av utkast till nya tekniska föreskrifter i enlighet med direktiv 83/189/EEG kan ifrågasättas med hänvisning till att det instrument och finns en allmänt policyhandlingar som utfärdas av Europeiska unionen behandlar standarder på olika sätt och med olika syften är det lämpligt att ta upp dessa var för sig. tillgänglig specifikation9. Eftersom olika juridiska 30. Nya metoden-direktiven berör krav av allmänt intresse, såsom hälsa och trygghet eller andra allmänna intressen som driftskompatibilitet. Harmoniserade standarder ger en juridiskt bindande förutsättning för överensstämmelse med föreskrifterna i relevanta direktiv. De ekonomiska aktörerna kan själva ta initiativ till att på annat sätt visa att kraven är uppfyllda. Kommissionen anser därför att den samförståndsbas som europeisk standardisering innebär, eftersom nationella standardiseringsinstituten, är oumbärlig. Beroende på de fördelar som tillämpningen av dessa standarder ger, innebär nya metoden en drivfjäder för marknaden att ta fram och använda formella europeiska standarder. Av dessa skäl bör man i nya metoden inte ge allmänt tillgängliga specifikationer en specifik roll, liknande den som gäller för standarder med samma tillämpningsvillkor. omröstningar organiseras bygger som den de av på Bland nya metoden-direktiven är det endast direktivet om för telekommunikation som har större betydelse för informationssamhället. I den nuvarande versionen hänvisas i detta direktiv till allmänna tekniska förordningar som ger nödvändig, bindande harmonisering. Inom en snar framtid kommer ett ändringsförslag till detta direktiv som tilldelar de formella europeiska standarderna en större betydelse och det planeras att myndigheter skall kunna välja teknik, kanske enligt allmänt tillgängliga specifikationer. terminalutrustning 2. Utökade tekniska specifikationer för offentlig upphandling 9 Hädanefter i detta meddelande avses uteslutande policyn för utvecklingen av informationssamhället. Många av slutsatserna kan emellertid i viss utsträckning utökas att gälla även allmänt, och det är troligt att frågan om ett godkännande av allmänt tillgängliga specifikationer inom gemenskapens politik kommer att ställas i ett bredare sammanhang. IV 31. Vad gäller offentlig upphandling syftar gemenskapsdirektiven i första hand till att skapa tekniska specifikationer och att undvika den insyn vad gäller anbudsinfordran för diskriminering som kan inträffa om enbart nationella eller skräddarsydda specifikationer skulle tillämpas. Direktiven fastställer en dokumenthierarki som myndigheterna är tvingade att tillämpa vid anbudsinfordran, dvs. europeiska standarder, internationella standarder och i sista hand nationella standarder. Till skillnad från nya metoden uppmuntrar inte denna rättsliga ram utarbetandet av standarder. Det är endast där marknaden själv får ett intresse i öppnare marknader som verkliga framsteg kommer att göras. 32. Förutsatt att man kan nå fram till någon form av erkänsla från myndigheternas sida för normativa resurser eller helt enkelt för dokument, framför allt genom att utöka möjligheten att särskilt vid offentlig upphandling förklara vissa dokument vara jämställda med standarder kan antalet tekniska specifikationer till vilka inköpsenheterna måste hänvisa utökas. in i direktiv 83/189, med kommissionens och Ett förfarande för detta kan föras tillgängliga sådana medlemsstaternas medverkan. Under specifikationer vara ett lämpligt instrument, förutsatt att de som tagit fram specifikationerna minst uppfyller de villkor som angivits i punkt 4. förhållanden kan allmänt 3. Driftskompatibilitet och tillämpningar for myndighetsbruk 33. I de flesta fall fungerar marknaden och dess standardiseringsmekanismer avseende informations- och kommunikationsteknik, produkter och tjänster väl. I vissa fall kan man emellertid se misslyckanden i standardiseringsprocessen, såsom oförmåga att ta fram lämpliga standarder i tid, eller brister på marknaden, där lämpliga produkter inte finns tillgängliga för kunden eller där kunderna är upplåsta av privata specifikationer. Myndigheterna har ett ansvar gentemot samhället, t. ex. att säkerställa tillräcklig driftskompatibilitet mellan system. I andra fall krävs gemensamma specifikationer för att kunna uppfylla de egna särskilda kraven, t ex vid samarbete mellan myndigheter. Om den formella standardiseringen inte klarar att tillhandahålla lämpliga lösningar för att uppfylla dessa behov, inte ens med stöd från de åtgärder som presenterats här ovan, kommer Europeiska unionen att bli tvingad att vidta administrativa åtgärder. De kan bestå i ett förfarande som gör det möjligt att efterlysa tekniska lösningar som finns i andra dokument än standarder. Förfarandet kan grundas på ett nytt instrument inom ramarna för direktiv 83/189 eller i enlighet med specifika direktiv, i det senare fallet begränsade till respektive tillämpningsområde. Detta förfarande bör också inbegripa medlemsstaterna. SAMMANFATTNING OCH SLUTSATSER Den teknik som skall användas vid införande av informationssamhället fastställs genom standarder och följaktligen fastställs även på vilket sätt ekonomiska aktörer, användare och administratörer skall dra nytta av informationssamhället. I detta meddelande undersöks hur bästa möjliga förutsättningar kan skapas, utifrån vad som kännetecknar informations- och kommunikationsteknikmarknaden samt standardiseringen inom detta område, för utarbetande av de standarder som krävs för igenomförandet av det globala informationssamhället och för att ange på vilket sätt gemenskapen tänker främja dessa aspekter, som den har ett särskilt ansvar för. Standardiseringen inom informations- och kommunikationstekniken är präglad av IKT- marknadens särskilda egenskaper. Standarderna måste följa produkternas eller tjänsternas livscykel, men eftersom IKT-produkternas livstid är kort och blir allt kortare visar sig antagna traditionellt förfarande ofta vara otillräckliga, beroende på det standarder som följer långsamma förfarandet vid framtagningen. Det har därför funnits en tendens till utveckling av defacto-standarder, som ett komplement till formella standarder. Formella standarder bör inriktas mot de områden som kräver en bred enhällighet, där marknaden ser detta som en nödvändighet, t ex där specifikationerna bör utgöra en varaktig bas eller skall etableras som internationella standarder. Den europeiska policyn för det globala informationssamhället är inriktad på att öka den globala konkurrenskraften genom att identifiera och undanröja hinder i form av regler, genom egna initiativ på marknaden, genom forsknings- och demonstrationsaktiviteter samt genom stöd till nya tekniska lösningar. Eftersom informationssamhället är globalt strävar de europeiska myndigheterna efter att främja en global integrering av IKT-standardiseringen samt att låta övriga Europa dra nytta av fördelarna. Gemenskapen har dessutom en specifik roll vad gäller att skydda det allmännas intresse, t. ex. äldres och handikappades behov. Mot bakgrund av detta kan sägas - att informationssamhället är marknadsstyrt, och att huvudrollen vid utvecklingen av specifikationer och standarder inom detta område därför innehas av marknadsaktörerna, 20 - att kommissionen kommer att utreda förekomsten av standardrelaterade hinder mot ett skapande av nya IKT-baserade tjänster, i synnerhet elektronisk handel, samt att nödvändiga åtgärder kommer att vidtas för undanröjning av dessa hinder, - att medlemsstaterna bör avstå från att anta nya bestämmelser som skapar nya tekniska hinder genom utveckling av avvikande tekniska specifikationer och standarder avsedda för informationssamhället, - att de europeiska standardiseringsorganisationerna inbjuds att stödja möjligheterna att anta specifikationer som har sitt ursprung utanför deras formella strukturer, samt att de bör undersöka möjligheterna av att anta allmänt tillgängliga specifikationer, att samarbete inom standardisering mellan regionala och internationella standardiseringsorganisationer uppmuntras, - att kommissionen understryker betydelsen av den kommande världskonferensen om standardisering och det globala informationssamhället, där slutsatserna från G7-mötet i februari 1995 skall följas upp och framstegen skall gås igenom samt att behoven av ytterligare arbete inom standardiseringen för det globala informationssamhället skall identifieras, - att kommissionen kommer att värna om konkurrensen och uppmuntra till öppna och icke diskriminerande specifikationer och standarder för nya tjänster och IKT-tillämpningar, - att kommissionen understryker hur viktigt FoTU och demonstration är för utvecklingen och införandet av tekniska specifikationer och standarder på europeisk och internationell nivå, - att kommissionen kommer att lägga fram förslag om användning, där så är lämpligt, av allmänt tillgängliga specifikationer eller defacto-standarder i gemenskapslagen, t ex inom offentlig upphandling och driftskompatibilitet. BILAGA A Forskning, teknisk utveckling och demonstration Del 1 : Exempel på IKT-relaterade åtgärder under fjärde ramprogrammet Fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling (FoTU) omfattar en serie särskilda program av stor betydelse för den europeiska konkurrenskraften och informationssamhället. Vad gäller informationsteknik är informationsteknikprogrammet (ESPRIT) utformat för att hjälpa Europas industri till konkurrensfördelar genom inriktning på användarens behov. Särskilt betonas vikten av att vårda samarbetet mellan användare och leverantörer. ESPRIT stöder härvid en bred FoTU-miljö där forskning och teknisk utveckling kompletteras med åtgärder för att öka medvetenheten och för att underlätta tillgången till tekniken. Där så krävs bidrar och stimulerar ESPRIT till standardiseringsinitiativ. Nedan följer några exempel på aktuella sådana initiativ. - En åtgärd som vidtas för att säkra global driftskompatibilitet och europeisk konkurrenskraft i det globala informationssamhället är pilotprojektet WEBCORE om utveckling av World-Wide Web (WWW) utifrån en tvärgående HTML-standard. Med hjälp av WWW kan användare fa tillträde till olika informationskällor på ett enhetligt sätt via nätverk. I WEBCORE utvecklas standarder särskilt för textöverföring (HTTP), säkerhet samt skapande av och tillgång till dokument. Det WWW-konsortium, W3C, som upprättats genom detta projekt omfattar europeiska, amerikanska och japanska organisationer och möjliggör därigenom ett kontinuerligt europeiskt bidrag till en teknik som ursprungligen utvecklats i Europa. Den närliggande åtgärden W3UserNet syftar till att engagera användare, framför allt små och medelstora företag, i utvecklingen av WWW och dess standarder. IMPRIMATUR {Intellectual Multimedia Property Rights Model and Terminology for Universal Reference) och det närliggande projektet COPE ARM S (Co-ordinating Project for Electronic Authors Right Management Systems) har som mål att utveckla tekniken och skapa samförstånd på global nivå för att skydda den immateriella äganderätten och utveckla motsvarande betalningssystem i informationssamhället på ett sekretessvänligt sätt, i samarbete •>•;> med partners från USA och Japan, som är engagerade för att säkerställa att ett globalt, driftskompatibelt system utvecklas. - Syftet med I3-initiativet (Intelligent Information Interfaces) är att göra interaktion med information enkelt för den stora massan av icke-specialister. Detta är ett svar på den snabbt växande mängden information som görs tillgänglig i vårt informationssamhälle, där tillträde och hantering allt jämt är svårt och tidskrävande. Initiativet är inriktat på forskning för att skapa intelligenta informationsgränssnitt som kan användas naturligt och intuitivt och som på ett flexibelt sätt spänner över olika anordningar, tillämpningar och media. - Syftet med Open Microprocessor Initiative, OMI är att identifiera och dra nytta av tekniska fördelar och trender på marknaden, som t. ex. större integrering av system på chips, behovet av enklare arkitektur, önskan att undvika omkonstruktion för bärbarhet och behovet av enkel uppgradering. Med OMI strävar man efter att närma sig accepterad teknik och tekniska specifikationer i stället för att konkurrera med dessa samt efter att bidra till att bygga upp en kritisk massa i Europa, genom att erkänna och konsolidera dess styrka. - Syftet med STEP, (Standard for the Exchange of Product Data) är att öka effektiviteten hos informationsöverföring i alla typer av tillverkningsprocesser. Det är en mycket framgångsrik global teknisk specifikation, som uppstått genom arbete som påbörjades i de tidigare ramprogrammen för forskning och teknisk utveckling. - Syftet med CAFE ("Conditional Access for Europe") är att konstruera och demonstrera elektroniska betalmedel, en "elektronisk plånbok". CAFE-specifikationen är en ny europeisk specifikation för elektroniska betalsystem. Terminalerna är kompatibla med alla plånböcker och clearingsystem som konstrueras för att uppfylla specifikationen. Terminalerna sköts av kunden med hjälp av ett aktivt kort ("smart card") med de elektroniska pengarna. Även fjärrstyrning är möjlig. Detta högsäkerhetssystem skyddas genom manipuleringssäkra anordningar och sofistikerade av Europeiska kommissionen. säkerhetsalgoritmer. Systemet för närvarande testas - Sammankoppling av biologiska databaser är ett projekt som lett vidare till ett pilotförsök för att prova tillämpligheten av COBA (Common Object Broker Architecture) på det biomedicinska området. COBA är en ny teknisk specifikation som ger en enhetlig ram inom vilken distribuerade tillämpningar kan fungera tillsammans. Framtida utveckling inom cancer- och aidsforskningen, utvecklingen av vaccin och agronomiska förbättringar av lantbruksdjur, för att endast nämna några få exempel, kommer i stor utsträckning att vara beroende av möjligheten att integrera stora mängder olika biologiska informationskällor. COBA är ett stort steg i denna riktning. gäller telekommunikationstekniken täcker ACT S-programmet Vad (Advanced Communications Technologies and Services) under fjärde ramprogrammet ett brett spektrum av konvergerande kommunikation, från avancerade telenät till multimedia och digital, audiovisuell påskynda arbetsätt standardiseringscyklerna, eftersom projekten skall validera sina system och de tekniska specifikationerna genom fältförsök med användarna. kommunikation. Dess det möjligt gör att Genom samordningsmekanismer samarbetar deltagarna i ACTS-projekt, närhelst så är lämpligt, om gemensamma försök eller gemensamma specifikationer. De specifikationer som utarbetas på detta sätt stöds sedan i standardiseringsorganen av de organisationer som är inblandade i ACTS-projekten. för avancerad kommunikation utarbetas på alla nivåer, dvs. ACTS-projekten utformas så att gemensamma modeller utvecklas för beskrivning av vilken roll och vilket gränssnitt som skall gälla för varje kategori operatör, tjänsteföretag och användare. Riktlinjer teknik, tjänster/tillämpningar och affärsverksamhet/praxis. Samtliga ACTS-projekt förväntas i viss utsträckning bidra till den formella standardiseringen eller till tillfälliga forum. Vissa ACTS- projekt har erkänts genom ett världsomspännande initiativ kallat Telecommunications Information Networking Architecture Consortium, TIN AC. Del 2: Exempel på ramprogrammet I KT-rela terade demonstrationsåtgärder under fjärde Demonstration av tekniker som resulterar från forskning och teknisk utveckling är en viktig del av fjärde ramprogrammet. Särprogrammet för telematiktillämpning täcker bland annat följande områden: - Sektorn "telematiska tillämpningar för hälsovårdssektorn" var avsedd att under sin förberedande fas AIM, Advanced Informatics in Medicine, bidra till att upprätta europeiska standarder för informationsbehandling inom hälsovårdssektorn Directory of the European Standardisation Requirements and Programme for the Development of Standards är en tidigare omfattande och detaljerad atgärdsplan som omfattar genomförts under AIM-initiativet och dess efterföljare, Telematics Applications for Health Care. forskningsprojekt som Syftet med BEAM (Biomedical Technology Assessment and Management) var att utveckla information och kodning inom medicinsk teknik. Detta ledde till ett slutligt ramdokument om arbetet före standardnivån, som är avsett att användas av organisationer som arbetar med utveckling och underhåll av nomenklatur och kodsystem för medicintekniska utrustningar, samt av konstruktörer av databas- eller informationssystem, inklusive medicinsk utrustning. Syftet med OEDIPE-projektet (Open European Data Interchange and Processing for Computerised Electrocardiography) för öppet datautbyte och bearbetning av EKG- data är att demonstrera och främja SCP-ECG (Standards Communication Protocol for ECG) genom att upprätta demonstrationsmöjligheter för datautbyte mellan EKG- apparat och värd och mellan värdarna inbördes samt genom att utveckla ett experimentellt europeiskt nätverk av distribuerade samarbetande databaser för uppföljning av utvalda grupper med hjärtsjukdomar. - I DRIVE-fasen av sektorn telematiktillämpningar för transport lämnades bidrag till utvärdering och demonstration av RDS-TMC (Radio Dala Systems - Traffic Message Channel). I samarbete med CEN, som gemensamt med ISO har standardiseringsverksamhet inom transporttelematik, har standarder utarbetats för regler för lägesreferens (RDS-TMC), ALERT-C, händelselista (Advice problem Location for European Road Traffic), och ALERT - C, protokoll för meddelandekodning och förvaltning. Andra exempel är utarbetande, lagring och distribution av vägtrafikdata. Avancerade trafikinformationstjänster utgör nu en del av prioriteringarna för de transeuropeiska transportnäten och de flesta europeiska länder kommer att införa RDS-TMC under 1998 - Även inom sektorn telematiktillämpningar för handikappade och äldre, före detta teknikinitiativet för handikappade och äldre (TIDE), har det genomförts ett antal betydande och åtgärder standardförberedande inom vård- avseende projekt arbete och S) rehabiliteringstekniker. Preliminära studier under TIDE (t. ex. HEART-projektet) ledde till planering av europeiska standardiseringsaktiviteter inom detta område. - ADLIB (Advanced Database Linkages in Biotechnology) har sammanfört stora vetenskapliga förläggare, leverantörer av biologisk information och användare i Europa för att prova om det tekniskt sett går att koppla samman vetenskapliga litteraturdatabaser med faktadataband (DNA, genomer, molekyler). Detta förutsätter ett genomförande av CCDB- datamodellen, som är resultatet av ett tidigare projekt, och SRS-protokollet, som utvecklades inom ramen för ett BIOMED-projekt, så att informationen från olika databaser kan kopplas samman. ADLIB är ett perfekt exempel på hur tidigare forskningsinsatser med olika ursprung (akademiska, industriella) kristalliseras i ett produktorienterat marknadsnära projekt. Del 3: Exempel på demonstrations- och försöksprojekt som komplement till fjärde ramprogrammet Nedan följer exempel på gemenskapens arbete med demonstrations- och försöksprojekt som komplement till fjärde ramprogrammet. - Ett program som skall tillhandahålla informationstjänster inom multimedia till medborgarna genom lokala myndigheter i samarbete med lokal industri utifrån en gemensam plattform, som bygger på en blandning av befintliga och nya tekniska specifikationer (EUKIOSK). - Utarbetande av krav för arkitekturen i en universell kopplingsenhet (set top unit) (den anordning som utgör kopplingen mellan dataströmmar från TV-, kabel- eller telekällor och skärmen i hemmet). The European Broadcasting Union. (UNITEL) - Ett projekt som syftar till en utveckling av visualiseringssekvenser för bilder producerade med den senaste medicinska bildtekniken Detta projekt kommer att utveckla standardtekniker för sammansättning och bearbetning av bilder från olika källor och presentation av 3- dimensionella modeller för specialister (HUROMED) - Inom policyn för transeuropeiska transportnät stöder gemenskapen standardiseringsarbetet i Eurocontrol, samt demonstrationsprojekt för att öka systemkapaciteten för flygtrafikledning. tillsammans med datamodeller arkitektur studier och om - Avslutningsvis kan utbildningsinstitutionerna bidra till informationssamhället, och sådana åtgärder som gemenskapens Socrates- och Leonardoprogram kan hjälpa till att validera tekniska specifikationer för IKT i samband med fjärrstudier. >7 BILAGA B Förkortningsordlista Denna ordlista innehåller förkortningar som används i texten i detta meddelande. Namn på enskilda forsknings- och demonstrationsprogram, som, där de är mer kända under akronym än under namn, förklaras i texten och omfattas inte av denna lista. CEN Europeiska standardiseringskommittén CENELEC Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering EDI Elektroniskt datautbyte EN EPHOS Europeisk standard Informations- och kommunikationsteknik Europeisk upphandlingshandbok för öppna system (European Procurement Handbook for Open Systems) ETSI Europeiska institutet för telekommunikationsstandarder EWOS Europeisk arbetsgrupp om öppna system (European Workshop on Open Systems) IKT IDA Datautbyte mellan myndigheter IEC ISO JTC1 ISO-IEC Joint Tehnical Committee nr. I PHARE Internationella elektrotekniska kommissionen Internationella standardiseringsorganisationen Polen och Ungern: Stöd för ekonomisk omstrukturering FoTU Forskning och teknisk utveckling '3 [SSV ': "* 4506 KOM(96) 359 slutii Gr DOKUMENT SV 16 15 Katalognummer : CB-CO-96-410-SV-C ISBN 92-78-07816-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg