title: Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai

eurovoc_concepts:
common transport policy
project of common interest
sustainable mobility
trans-European network
transport network

formats: html pdf print

text: 364 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31996D1692 9. 9. 1996. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai 07/2. sēj. L 228/1 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, (3) ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, 129. d panta pirmo daļu, jo īpaši tā tā kā Komisijas Baltā grāmata par kopīgu transporta politiku aicina optimāli jaudas un attiecībā uz dažādajiem transporta veidiem integrēt visus tīklus Eiropas tīklā pasažieru un preču autotransporta, dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu, jūras un gaisa transportam un kombinētam transportam; izmantot esošās ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), (4) tā kā cita starpā īsie pārvadājumi var atslogot satiksmi iekšzemes transporta maršrutos; ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (3), saskaņā ar Līguma 189. b pantā noteikto procedūru (4), (1) (2) svarīgus Kopienas mērķus kā tā kā Eiropas transporta tīklu izveide un attīstība tuvina tādus tirgus vienmērīga darbība un ekonomiskās un sociālās kohēzi- jas nostiprināšana; iekšējā tā kā Eiropas transporta tīkla izveidei un attīstīšanai Kopienas teritorijā ir arī īpaši mērķi nodrošināt stabilus cilvēku un preču pārvadājumus ar iespējami labākajiem sociālajiem, ekoloģiskajiem un drošības nosacījumiem un integrēt visus transporta veidus, ņemot vērā to salī- dzinošās priekšrocības; tā kā viens no Eiropas tīkla iespējamiem aspektiem ir darbavietu radīšana; (1) OV C 220, 8. 8. 1994. , 1. lpp. un OV C 97, 20. 4. 1995. , 1. lpp. (2) OV C 397, 31. 12. 1994. , 23. lpp. (3) OV C 210, 14. 8. 1995. , 34. lpp. (4) Eiropas Parlamenta 1995. gada 18. maija Atzinums (OV C 151, 19. 6. 1995. , 234. lpp. ). Padomes 1995. gada 28. septembra Kopējā nostāja (OV C 331, 8. 12. 1995. , 1. lpp. ) un Eiropas Parlamenta 1995. gada 13. decembra Lēmums (OV C 17, 22. 1. 1996. , 58. lpp. ). jūlija Lēmums un Eiropas Parlamenta Padomes 1996. gada 15. 1996. gada 17. jūlija Lēmums (vēl nav publicēts Oficiālajā Vēstnesī). (5) (6) (7) (8) tā kā tīkla integrēšana Eiropas mērogā var veidoties pakāpeniski ja sasaista atšķirīgus transporta veidus ar nolūku labāk izmantot katram piemītošās prie- kšrocības; tikai tad, tā kā šo mērķu sasniegšanai atbilstoši subsidiaritātes principam ir vajadzīgs, lai Kopiena izstrādātu pamat- nostādnes; tā kā ir jānosaka galvenās nostādnes un prio- ritātes Eiropas transporta tīklu jomā ierosinātajai Kopie- nas darbībai; tā kā ir jāidentificē kopējas ieinteresētības projekti, kas palīdz sasniegt šos mērķus un atbilst šādi noteiktās darbības prioritātēm; tā kā ir jāņem vērā vienīgi poten- ciāli ekonomiski dzīvotspējīgie projekti; tā kā dalībvalstīm, īstenojot kopējas ieinteresētības pro- jektus, ir jāievēro vides aizsardzība, veicot pētījumus par ietekmi uz vidi atbilstoši Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīvai 85/337/EEK par dažu valsts un privāto pro- jektu ietekmes uz vidi novērtējumu (5) un piemērojot Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko biotopu un savvaļas dzīvnieku un augu aiz- sardzību (6); (5) OV L 175, 5. 7. 1985. , 40. lpp. (6) OV L 206, 22. 7. 1992. , 7. lpp. 07/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 365 (9) (10) (11) (12) tā kā dažiem privātiem un publiskiem projektiem, kam var būt ievērojama ietekme uz vidi, atļauja jāpiešķir vienīgi pēc tam, kad atbilstoši pastāvošajiem Kopienas noteikumiem iepriekš ir novērtēta šī iespējamā ietekme; tā kā ir jāidentificē ne vien tie kopējās ieinteresētības projekti, kas attiecas uz dažādo transporta veidu kom- bināciju, bet arī tie, kas skar satiksmes vadības un lie- totāju informēšanas sistēmas un vietas noteikšanas un navigācijas sistēmas; tā kā viens no šā lēmuma mērķiem ir identificēt šādus kopējās ieinteresētības projektus; tā kā šie projekti ir doti II pielikumā un priekšrakstu šā lēmuma I pielikumā, daļā; tā kā Eiropadome Esenē ir piešķīrusi īpašu nozīmi četrpadsmit šādiem projektiem; tā kā Komisijai reizi divos gados jāsniedz ziņojums par šā lēmuma īstenošanu un reizi piecos gados — ziņo- jums, kurā norāda uz to, vai pamatnostādnes ir jāpārskata; (13) tā kā Komisijai ir jāizveido komiteja, kuras uzdevumos ietilpst palīdzība Komisijai, pārbaudot šo pamatnostādņu īstenošanu un attīstību, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. IEDAĻA VISPĀRĪGI PRINCIPI 1. pants Mērķis 1. Šā lēmuma mērķis ir noteikt pamatnostādnes, kas aptver Eiropas transporta tīkla jomā paredzēto pasākumu mērķus, prioritātes un vispārīgās nostādnes; šīs pamatnostādnes identi- ficē kopējas ieinteresētības projektus, kuru īstenošanai ir jāvei- cina tīkla attīstība visā Kopienā. 2. Pamatnostādnes, kas minētas 1. punktā, veido vispārīgu atsauces sistēmu, kuras uzdevums ir mudināt dalībvalstis un, attiecīgos gadījumos, Kopienu īstenot kopējas ieinteresētības projektus, kuru uzdevums ir nodrošināt Eiropas transporta tīkla kohēziju, savstarpēju savienošanu un savietojamību, kā arī piekļuvi šim tīklam. Šie projekti veido kopēju mērķi, kura īste- nošana ir atkarīga no to gatavības pakāpes un pieejamiem finanšu resursiem, neietekmējot dalībvalsts vai Kopienas finanšu saistības. Šīm pamatnostādnēm ir arī jāveicina privātā sektora iesaistīšana. 3. Būtiskas prasības attiecībā uz: — Eiropas transporta tīkla savietojamību, — transporta telemātiku un palīgdienestiem, definē saskaņā ar Līgumu un atsevišķi no šā Lēmuma. 2. pants Mērķi 1. Eiropas transporta tīkls veidojams pakāpeniski līdz 2010. jūras un gaisa gadam, transporta infrastruktūras tīklus saskaņā ar I pielikuma kartēs norādītajām skicēm un/vai II pielikuma specifikācijām. integrējot visas Kopienas sauszemes, 2. Tīklam: a) jānodrošina stabila cilvēku un preču pārvietošanās teritorijā bez iekšējām robežām ar iespējami labākajiem sociālajiem un drošības nosacījumiem, palīdzot sasniegt Kopienas mērķus, jo īpaši attiecībā uz vidi un konkurenci, un jāpalīdz stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju; b) jāpiedāvā lietotājiem augstas kvalitātes infrastruktūra ar pieņemamiem ekonomiskajiem nosacījumiem; c) jāaptver visi transporta veidi, ņemot vērā to salīdzinošās priekšrocības; d) jāļauj optimāli izmantot esošās jaudas; e) jāpieļauj pēc iespējas lielāka transporta veidu savietojamība un jāveicina dažādu transporta veidu kopdarbība; f) jābūt pēc iespējas ekonomiski dzīvotspējīgam; g) jāaptver visa Kopienas dalībvalstu teritorija, lai atvieglotu piekļuvi kopumā, sasaistītu salas, nošķirtus un nomaļus reģionus ar centrālajiem reģioniem un bez sastrēgumiem lielākās konurbācijas un savstarpēji reģionus; savienotu Kopienas 366 h) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/2. sēj. jāspēj pieslēgties Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) valstu, Viduseiropas un Austrumeiropas valstu un Vidusjūras valstu tīkliem, vienlaikus veicinot savietojamību un piekļuvi šiem tīkliem, ciktāl tas ir Kopienas interesēs. j) pastāvīgas sadarbības veicināšana ieinteresēto pušu starpā; k) citi 2. pantā minēto mērķu sasniegšanai vajadzīgie pasākumi. 3. pants Tīkla darbības joma 5. pants Prioritātes 1. Eiropas tīkls sastāv no transporta infrastruktūras, satiks- mes vadības sistēmām un vietas noteikšanas un navigācijas sistēmām. Ievērojot 2. pantā noteiktos mērķus, ir šādas prioritātes: 2. Transporta infrastruktūra sastāv no autoceļu, dzelzceļu un iekšējo ūdensceļu tīkliem, jūras ostām, iekšējām ostām un citiem savstarpējā savienojuma punktiem. 3. Satiksmes vadības sistēmās un vietas noteikšanas un navigācijas sistēmās ietilpst vajadzīgās tehniskās iekārtas un informācijas un elektrosakaru sistēmas, kas nodrošina tīkla saskaņotu darbību un efektīvu satiksmes vadību. a) b) izveidot un attīstīt savienojumus, galvenos posmus un sav- starpējos savienojumus, kas vajadzīgi, lai novērstu sastrēgu- mus, aizpildītu trūkstošās daļas un pabeigtu galvenos ceļus; izveidot un attīstīt infrastruktūru piekļūšanai tīklam, radot iespēju sasaistīt salu reģionus, nošķirtus sauszemes reģio- nus un nomaļos reģionus ar Kopienas centrālajiem reģio- niem; 4. pants c) optimāli kombinēt un integrēt dažādos transporta veidus; Pasākumu vispārīgās nostādnes d) tīkla projektā un izstrādē iestrādāt vides prasības; Kopienas pasākumu vispārīgajās nostādnēs ietilpst: e) pakāpeniski panākt tīkla elementu savstarpējo savieto- jamību; a) tīklu skiču izstrāde un pārskatīšana; b) kopējas ieinteresētības projektu apzināšana; c) esošā tīkla pielāgošana; d) tīkla savietojamības veicināšana; f) optimizēt esošās infrastruktūras jaudu un efektivitāti; g) izveidot un pilnīgot savstarpējā savienojuma punktus un kombinētās satiksmes platformas; h) pilnīgot drošumu un tīkla stabilitāti; e) transporta veidu optimāla kombinēšana, cita starpā veido- jot savstarpējo savienojumu centrus, kam kravu gadījumā jābūt izvietotiem pēc iespējas tālāk no pilsētām, lai ļautu pēc iespējas efektīvāk izpausties dažādu transporta veidu kopdarbībai; i) j) f) finanšu palīdzības konsekvence un komplementaritāte atbil- stoši noteikumiem, ko piemēro katram finansēšanas instru- mentam; g) pētniecība un izstrāde; izstrādāt un ieviest tīkla satiksmes un lietotāju informācijas vadības un kontroles sistēmas, lai optimizētu infrastruktūru izmantošanu; veikt pētījumus, kas sekmē Eiropas transporta tīkla projekta pilnīgošanu un labāku īstenošanu. 6. pants Trešo valstu tīkli h) sadarbība ar attiecīgām trešām valstīm, attīstot tīklu un slēdzot ar tām piemērotus nolīgumus; i) dalībvalstu un starptautisku organizāciju mudināšana palīdzēt sasniegt Kopienas mērķus; To, kā Kopiena veicina kopējās ieinteresētības projektus un tīkla savstarpējos savienojumus un savstarpējo izmantojamību, lai nodrošinātu trešo valstu tīklu savietojamību ar Eiropas transporta tīklu, nosaka katrā atsevišķā gadījumā atbilstoši attiecīgajām procedūrām Līgumā. 07/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 367 7. pants Kopējās ieinteresētības projekti: Saskaņā ar Līguma noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz 1. konkurences jautājumiem, par kopējās ieinteresētības projektu uzskata jebkuru tādu projektu, kas — ir vērsts uz 2. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanu, 2. IEDAĻA CEĻU TĪKLS 9. pants Raksturojums — attiecas uz 3. pantā aprakstīto tīklu, Eiropas ceļu tīkls sastāv no esošiem, jauniem vai pielāgo- 1. jamiem autoceļiem un augstas kvalitātes ceļiem, kuriem: — atbilst vienai vai vairākām prioritātēm, kas noteiktas 5. pantā, un — ir svarīga nozīme tālsatiksmē, vai — ir ekonomiskā ziņā potenciāli dzīvotspējīgs, balstoties uz sociālekonomisko izmaksu un ieguvumu analīzi. — kas veido apvadu galvenajām pilsētkopām tīklā identificēta- jos maršrutos, vai Projekti attiecas uz kādu no elementiem tīklā, kas 2. aprakstīts 9. —17. pantā, un konkrēti: — nodrošina savienojumu ar citiem transporta veidiem vai — attiecas uz I pielikuma kartēs identificētiem ceļiem, un/vai — sasaista nošķirtus sauszemes reģionus un nomaļos reģionus ar Kopienas centrālajiem reģioniem. — atbilst specifikācijām vai kritērijiem, kas sniegti II pieli- kumā. Dalībvalstis veic visus pasākumus, ko tās uzskata par 3. vajadzīgiem, 1. panta 2. punktā izklāstīto principu robežās. 8. pants Vides aizsardzība 1. Projektu izstrādāšanā un izpildē dalībvalstīm ir jāņem vērā vides aizsardzība, novērtējot, kā iespaidos vidi kopējas ieinteresētības projekti, kuri jāveic atbilstoši Direktīvai 85/337/ EEK, un piemērojot Direktīvu 92/43/EEK. 2. Komisija: a) b) izstrādā piemērotas izvērtētu, kā viss tīkls var iespaidot vidi; analīzes metodes, lai stratēģiski izstrādā piemērotas metodes transporta koridoru analīzei, kas aptver visus attiecīgos transporta veidus, neskarot pašu koridoru definīciju. Izstrādājot transporta koridoru koncep- ciju, jāņem vērā vajadzība savienot visas dalībvalstis un reģionus Eiropas transporta tīklā un jo īpaši vajadzība savienot salu reģionus, nošķirtos sauszemes reģionus un nomaļos reģionus ar Savienības centrālajiem reģioniem. Tīkls nodrošina 2. pastāvīgu apkalpošanas, ērtību un drošības līmeni. lietotājiem augstu, vienveidīgu un 3. Tīklā ietilpst infrastruktūra satiksmes vadībai un lietotāju informēšanai, kas balstās uz satiksmes vadības sistēmu aktīvu sadarbību Eiropas, valsts un reģiona līmenī. 3. IEDAĻA DZELZCEĻA TĪKLS 10. pants Raksturojums Dzelzceļa tīkls sastāv no ātrsatiksmes dzelzceļa tīkla un 1. parastā dzelzceļa tīkla. 2. Ātrsatiksmes dzelzceļa tīklā ietilpst: — īpaši izbūvētas ātrsatiksmes līnijas, kas aprīkotas tādiem ātrumiem, kas visumā ir vienādi vai lielāki par 250 km/h, izmantojot esošās vai jaunas tehnoloģijas, Šā darba rezultātus Komisija attiecīgi ņem vērā savā ziņojumā ievērojot 2. par pamatnostādnēm, kas paredzētas 21. pantā, pantā izvirzīto mērķu sasniegšanu. — īpaši modernizētas ātrsatiksmes līnijas, kas aprīkotas ātru- miem 200 km/h robežās, 368 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/2. sēj. — īpaši modernizētas ātrsatiksmes līnijas ar topogrāfisko, rel- jefa radītām plānošanas īpatnībām, kurās ātrums jāpielāgo katrā atsevišķajā gadī- jumā. ierobežojumu pilsētu vai Šo tīklu nosaka līnijas, kas I pielikumā norādītas kā ātrsatiks- mes līnijas vai ātrsatiksmei pielāgotas līnijas. Parastajā dzelzceļa tīklā ietilpst parastā dzelzceļa trans- 3. porta līnijas, ieskaitot 14. pantā minētā kombinētā transporta dzelzceļa posmus. 4. Tīklam: — ir svarīga nozīme preču un pasažieru tālsatiksmes pārvadā- jumos, — ir svarīga nozīme kombinētā transporta tālsatiksmes darbībā, — tas ļauj veikt savienojumu ar citu transporta veidu tīkliem un piekļūt reģionālajiem un vietējiem dzelzceļa tīkliem. 5. Tīkls sniedz lietotājiem augstu kvalitātes un drošības līmeni, ko nodrošina stabilitāte un pakāpeniska savietojamības ieviešana, konkrēti tehnisko saskaņošanu un ar saskaņotu vadības un kontroles sistēmu saistībā 4. IEDAĻA IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU TĪKLS UN IEKŠĒJāS OSTAS 11. pants Raksturojums Iekšējās ostas ir tīkla daļa, sevišķi kā savienojuma punkti 3. starp 2. punktā minētajiem ūdensceļiem un citiem transporta veidiem. 4. Tīklā ietilpst satiksmes vadības infrastruktūra. 5. IEDAĻA JŪRAS OSTAS 12. pants Raksturojums Jūras ostas ļauj attīstīties jūras transportam un veido transporta posmus salām un jūras transporta un citu transporta veidu satiksmes mezglus. Tās nodrošina pārvadātājus ar aprīkojumu un pakalpojumiem. To infrastruktūra nodrošina plaša diapa- zona pakalpojumus pasažieru un preču pārvadājumiem, ieskai- tot prāmju pakalpojumus un tuvas un tālas satiksmes kuģoša- nas pakalpojumus, ieskaitot piekrastes kuģu satiksmi, Kopienā un starp to un trešām valstīm. 6. IEDAĻA LIDOSTAS 13. pants Raksturojums 1. Eiropas iekšējo ūdensceļu tīkls sastāv no upēm, kanāliem un dažādiem atzarojumiem un posmiem, kas tos savieno. Cita starpā tas ļauj savstarpēji savienot rūpniecības reģionus un lielākās konurbācijas un saistīt tos ar ostām. Tīklā ietilpstošajiem ūdensceļiem ir obligāti tādi tehniskie 2. parametri, kas noteikti IV kategorijas ūdensceļam, kurš ļauj izbraukt kuģim vai stumjamu liellaivu virknei, kas ir 80 līdz 85 m garš un 9,50 m plats. Modernizējot vai izbūvējot tīklā ietilpstošu ūdensceļu, tehniskajām specifikācijām jāatbilst vis- jāļauj vēlāk sasniegt Va/Vb kategoriju un maz IV kategorijai, jānodrošina kombinētajā transportā izmantojamu kuģu kustība. Va kategorija ļauj uzņemt kuģi vai stumjamu liellaivu virkni garumā līdz 110 m un platumā līdz 11,40 m, bet Vb kategorija ļauj uzņemt stumjamu liellaivu virkni garumā no 172 līdz 185 m un platumā līdz 11,40 m. 1. Eiropas lidostu tīkls sastāv no lidostām, kas atrodas Kopienas teritorijā, kuras var izmantot komerciāliem aviopār- vadājumiem un kuras atbilst II pielikumā noteiktajiem kritēri- jiem. Šo lidostu klasifikācija atšķiras pēc satiksmes apjoma un veida, ko tās apkalpo, un pēc to funkcijas tīklā. Tās ļauj attīstīt gaisa satiksmes posmus un savienot gaisa transportu ar citiem transporta veidiem. 2. Starptautiskās satiksmes mezgli un Kopienas satiksmes mezgli veido Eiropas lidostu tīkla kodolu. Savienojumi starp Kopienu un pārējo pasauli galvenokārt notiek starptautiskās pamatā satiksmes mezglos. Kopienas nodrošina savienojumus Kopienas robežās, bet savienojumi ārpus Kopienas pagaidām ieņem salīdzinoši nelielu daļu to darbībā. Reģionālās satiksmes mezgli un piekļuves punkti ļauj nokļūt līdz tīkla kodolam vai palīdz nokļūt līdz nomaļiem un nošķirtiem reģioniem. satiksmes mezgli 07/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 369 7. IEDAĻA KOMBINĒTĀ TRANSPORTA TĪKLS aeronavigācijas līdzekļiem, satiksmes plānošanas un pārvaldības sistēmām un gaisa satiksmes vadības sistēmas (dispečeru centri, uzraudzības un sakaru iekārtas), kas vajadzīgi drošai un efektī- vai aviācijai Eiropas gaisa telpā. 14. pants Raksturojums 1. Eiropas kombinētā transporta tīkls sastāv no: — kombinētajam transportam piemērotiem dzelzceļiem un iekšējiem ūdensceļiem un kuģu satiksmes, kas ļauj pārvadāt preces lielā attālumā, attiecīgos gadījumos — savienojumā ar sākotnējo un/vai gala kravu autopārvadājumu posmu; — iekārtām, kas ļauj veikt pārkraušanu dzelzceļu, iekšējo ūdensceļu, kuģu līniju un autoceļu starpā; — piemērota ritošā sastāva pagaidu kārtā, ja tas nepieciešams infrastruktūras raksturlielumiem, kas vēl nav sakarā ar pielāgota. 8. IEDAĻA KUĢOŠANAS VADĪBAS UN INFORMĀCIJAS TĪKLS 15. pants Raksturojums Eiropas kuģošanas vadības un informācijas tīkls attiecas uz: — piekrastes un ostu kuģošanas vadības sistēmām, 10. IEDAĻA VIETAS NOTEIKŠANAS UN NAVIGĀCIJAS TĪKLS 17. pants Raksturojums Eiropas vietas noteikšanas un navigācijas sistēmu tīkls sastāv no pavadoņos bāzētām vietas noteikšanas un navigācijas sistēmām un sistēmām, kas būs jānosaka topošajā Eiropas Radionavigācijas plānā. Šīs sistēmas sniedz drošu un efektīvu vietas noteikšanas un navigācijas pakalpojumu, ko var izmantot visi transporta veidi. 11. IEDAĻA KOPĪGI NOTEIKUMI 18. pants — kuģu vietas noteikšanas sistēmām, Komiteja apmaiņai ar informāciju un ziņojumiem — ziņošanas sistēmām kuģiem, kuri pārvadā bīstamas vai piesārņojošas preces, — jūras avāriju un drošības sakaru sistēmām, lai tādējādi garantētu augstu kuģošanas drošības un ekoloģiskās drošības līmeni un efektivitāti Kopienas dalībvalstīm piederošos kuģošanas apgabalos. 9. IEDAĻA GAISA SATIKSMES PĀRVALDĪBAS TĪKLS 16. pants Raksturojums Dalībvalstis regulāri ziņo Komisijai par valstu plāniem un 1. programmām, ko tās pieņēmušas, lai attīstītu Eiropas trans- porta tīklu, jo īpaši attiecībā uz šajā lēmumā identificētajiem kopējās ieinteresētības projektiem. 2. Ar šo Komisija izveido Eiropas Transporta tīkla komiteju, še turpmāk sauktu “Komiteja”; tajā ir dalībvalstu pārstāvji, un tās priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Komiteja apmainās ar informāciju par dalībvalstu izziņotajiem plāniem un pro- grammām un var lemt par visiem jautājumiem, kas attiecas uz Eiropas transporta tīkla attīstību. 3. Komisija reizi divos gados ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par šajā lēmumā aprakstīto pamatnostādņu īste- nošanu. Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkls sastāv no vispārējas nozīmes aviācijai atvēlētās gaisa telpas, gaisa satiksmes līnijām, Komiteja, kas minēta 2. punktā, palīdz Komisijai sagatavot ziņojumu. 370 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/2. sēj. 19 pants Īpašie projekti Komisija vajadzības gadījumā papildina 1. punktā minēto 2. ziņojumu ar attiecīgiem ierosinājumiem. Lēmuma III pielikumā ir norādīti tie I un II pielikumā un citos šā lēmuma noteikumos identificētie projekti, kuriem Eiropa- dome Esenē ir piešķīrusi īpašu nozīmi. 20. pants Vairākveidu pārvadājumi un satiksmes vadība Starp pārējiem I un II pielikumā uzskaitītajiem kopējas ieinte- resētības projektiem īpaša uzmanība jāveltī tādiem projektiem, kas attiecas uz vairākveidu pārvadājumiem un jauniem satiks- mes vadības paņēmieniem, ņemot vērā tīkla pilnīgošanu. 21. pants Pamatnostādņu pārskatīšana 1. Komisija reizi piecos gados pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un līdz 1999. gada 1. jūlijam iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei pirmo ziņojumu, kurā norādīts, vai ir jākoriģē pamat- nostādnes, attīstību un tehnoloģiju attīstību transporta jomā, jo īpaši dzelzceļa transportā. ekonomikas ievērojot Sastādot ziņojumu, Komisijai palīdz 18. pantā minētā Komiteja. 22. pants Atcelšana Ar šo tiek atcelts Padomes 1978. gada 20. februāra Lēmums 78/174/EEK, kas ievieš apspriežu procedūru un izveido komi- teju transporta infrastruktūras jomā (1). 23. pants Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiro- pas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. 24. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1996. gada 23. jūlijā Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — Priekšsēdētājs K. HÄNSCH priekšsēdētājs M. LOWRY (1) OV L 54, 25. 2. 1978. , 16. lpp. 07/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 371 I PIELIKUMS TĪKLU SHEMATISKS ATSPOGUĻOJUMS KARTĒS (*) 2. iedaļa: Ceļu tīkls 2. 0. 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. Eiropa Beļģija/Luksemburga Dānija Vācija Grieķija 2. 5. 2. 6. 2. 7. 2. 8. 2. 9. Spānija Francija Īrija Itālija Nīderlande Portugāle Somija 2. 10. Austrija 2. 11. 2. 12. 2. 13. Zviedrija 2. 14. Apvienotā Karaliste 3. iedaļa: Ceļu tīkls 3. 0. 3. 1. 3. 2. 3. 3. Eiropa Beļģija Dānija Vācija 3. 4. 3. 5. 3. 6. 3. 7. Grieķija Spānija Francija Īrija Itālija Luksemburga 3. 8. 3. 9. 3. 10. Nīderlande 3. 11. Austrija Portugāle Somija 3. 12. 3. 13. 3. 14. Zviedrija 3. 15. Apvienotā Karaliste 4. iedaļa: Iekšējo ūdensceļu tīkls 4. Eiropa 5. iedaļa: Jūras ostas Kopējas ieinteresētības projekti, kuros iesaistītas jūras ostas, šajā lēmumā ir identificēti pēc II pielikumā sniegtajiem kri- tērijiem un var būt jebkurā Kopienas dalībvalsts ostā. Tā kā nav iespējams vienā kartē uzrādīt visas ostas, I pielikumā nav jūras ostu kartes. 6. iedaļa: Lidostas 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. Eiropa Beļģija/Dānija/Vācija/Luksemburga/ Nīderlande/Austrija Grieķija Spānija/Portugāle 6. 4. 6. 5. 6. 6. 6. 7. Francija Īrija/Apvienotā Karaliste Itālija Somija/Zviedrija 7. iedaļa: Kombinētā transporta tīkls 7. 1. A. Dzelzceļš B. Dzelzceļš, lielā mērogā 7. 2. Iekšējie ūdensceļi NB. Karšu leģendā jēdziens “plānots” attiecas uz infrastruktūras kopējas ieinteresētības projekta visiem posmiem no prie- kšizpētes līdz būvniecībai. (*) Kartes attiecas uz atbilstošajām iedaļām, kas minētas priekšrakstu daļā un/vai II pielikumā. 372 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/2. sēj. 2. IEDAĻA CEĻU TĪKLS 2. 0. 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. 2. 5. 2. 6. 2. 7. 2. 8. 2. 9. 2. 10. 2. 11. 2. 12. 2. 13. 2. 14. 402 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/2. sēj. 3. IEDAĻA DZELZCEĻU TĪKLS 3. 0. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. 3. 5. 3. 6. 3. 7. 3. 8. 3. 9. 3. 10. 3. 11. 3. 12 3. 13. 3. 14. 3. 15. 434 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/2. sēj. 4. IEDAĻA IEKŠĒJO ŪDENSCEĻU TĪKLS 4. 436 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/2. sēj. 6. IEDAĻA LIDOSTAS 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. 6. 4. 6. 5. 6. 6. 6. 7. 452 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/2. sēj. 7. IEDAĻA KOMBINĒTĀ TRANSPORTA TĪKLS 7. 1. - A 7. I. -B 7. 2. 07/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 459 II PIELIKUMS KRITĒRIJI UN SPECIFIKĀCIJAS KOPĒJAS IEINTERESĒTĪBAS PROJEKTIEM (*) 2. iedaļa: Ceļu tīkls 3. iedaļa: Dzelzceļa tīkls 4. iedaļa: Iekšējo ūdensceļu tīkls un iekšējās ostas 5. iedaļa: Jūras ostas 6. iedaļa: Lidostas 7. iedaļa: Kombinētā transporta tīkls 8. iedaļa: Kuģošanas informācijas un vadības tīkls 9. iedaļa: Gaisa satiksmes vadības tīkls 10. iedaļa:Vietas noteikšanas un navigācijas tīkls 2. iedaļa Ceļu tīkls Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem posmiem, kopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkādi infrastruktūras projekti, kas atbilst šādiem posmiem, kas saistīti ar: A. Tīkla attīstīšanu, un jo īpaši: — autoceļu paplašināšanu vai ceļu modernizāciju, — apvedceļu vai šoseju loku izbūvi vai pilnīgošanu, — valstu tīklu savietojamības palielināšanu. B. Satiksmes vadības un lietotāju informēšanas sistēmu attīstību, jo īpaši: — telemātikas infrastruktūru izveidošanu satiksmes datu iegūšanai, — satiksmes informācijas centru un satiksmes kontroles centru attīstīšanu, kā arī datu apmaiņu starp dažādu valstu satiksmes informācijas centriem, — ceļu informācijas dienestu, jo īpaši RDS-TCM sistēmas (1) izveidošanu, — telemātikas infrastruktūru tehnisko savietojamību. 3. iedaļa Dzelzceļa tīkls Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem posmiem, kopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkādi infrastruktūras projekti, kas atbilst šādiem posmiem, kas saistīti ar: — Eiropas dzelzceļa sistēmu savstarpējo savietojamību, — savienojuma iespējām ar citu transporta veidu tīkliem. (*) Šie kritēriji un specifikācijas atsaucas uz atbilstošām iedaļām, kas minētas galvenajā daļā un/vai I pielikumā. (1) Uz radiosakariem balstīta ciparu sistēma ceļu satiksmes ziņojumiem, kurā vispārējo ziņojumu plūsmu var noregulēt atbilstoši ceļu satiksmes dalībnieka individuālajām vajadzībām. 460 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/2. sēj. 4. iedaļa Iekšējo ūdensceļu tīkls un iekšējās ostas Iekšējās ostas Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem savienojumiem, kopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkādi infrastruktūras projekti: A. kas attiecas uz iekšējām ostām 11. panta 3. punkta nozīmē, kuras atbilst šādiem nosacījumiem: 1. 2. 3. tās atrodas iekšējo ūdensceļu tīklā, kā parādīts skicē I pielikumā; tās savienotas ar citiem Eiropas maršrutiem; tām ir pārkraušanas aprīkojums, jo īpaši: — pārkraušanas centri, — konteineru termināli, — ro-ro iekārtas, B. un kas atbilst vienai vai vairākām šādām kategorijām: 1. piekļuve ostai no iekšējo ūdensceļiem; 2. ostas infrastruktūra ostas teritorijā; 3. 4. citas transporta infrastruktūras ostas teritorijā; citas transporta infrastruktūras, kas savieno ostu ar citiem Eiropas transporta tīkla elementiem. Satiksmes vadība Kopējas ieinteresētības projektos konkrēti ietilpst: — signalizācijas un vadības sistēma kuģiem, jo īpaši tādiem, kas pārvadā bīstamas vai piesārņojošas kravas, — avārijas un iekšējo ūdensceļu drošības sakaru sistēmas. 5. iedaļa Jūras ostas 1. Ostu un ar ostām saistītu kopējas ieinteresētības projektu kategorijas Ostu un ar ostām saistītu infrastruktūru projektiem jāatbilst vienai vai vairākām šādām kategorijām: A. piekļuve ostai no jūras vai iekšējiem ūdensceļiem, ieskaitot kapitālizdevumus ledus laušanas darbiem ziemā; B. ostas infrastruktūra ostas teritorijā; C. citas transporta infrastruktūras ostas teritorijā; D. iekšzemes transporta infrastruktūra, kas savieno ostu ar citiem Eiropas transporta tīkla elementiem. 2. Projektu īpašie mērķi Ostu un ar ostām saistītu infrastruktūru projektiem jābūt vienam vai vairākiem šādiem īpašiem mērķiem: — sekmēt Kopienas iekšējās un ārējās tirdzniecības pieaugumu, — atbalstīt pastāvīgas mobilitātes principu, ļaujot atslogot virszemes transporta koridorus un samazināt Eiropas transporta ārējās izmaksas, piemēram, palielinot jūras transporta daļu kopējā transportā un īpaši veicinot pie- krastes kuģniecību, 07/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 461 — uzlabot piekļuvi un stiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju Eiropas Kopienā, stimulējot jūras satiksmes līniju attīstību pašā Kopienā, īpašu vērību pievēršot salām un nomaļiem Kopienas reģioniem, — ļaut pastāvīgi piekļūt Baltijas jūras ostām, kas atrodas pie 60o N vai tālāk uz ziemeļiem un ziemā parasti aiz- salst. 3. Īpašie nosacījumi, kas jāievēro Projektiem jāveicina: — satiksmes integrēšana Eiropas transporta tīklā vai vairākveidu transporta ķēdē, vai — videi nekaitīga transporta plašāka izmantošana. 6. iedaļa Lidostas I. Kritēriji kopējas ieinteresētības lidostām Kopējas ieinteresētības lidostām jāatbilst vienam vai vairākiem šādiem satiksmes mezglu kritērijiem: 1. Starptautiskajos satiksmes mezglos ietilpst: — visas lidostas vai lidostu sistēmas (1), kuru kopējais satiksmes apjoms gadā nav mazāks kā: — 5 000 000 pasažieru pārvadājumu mīnus 10 %, vai — 100 000komerciālo aviopārvadājumu, vai — 150 000 tonnu kravas caurlaidspēja, vai — 1 000 000 ārpuskopienas pasažieru pārvadājumu; vai — jebkura jauna lidosta, ko ceļ, lai aizstātu esošu starptautisku satiksmes mezglu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā. 2. Kopienas satiksmes mezglos ietilpst: — visas lidostas vai lidostu sistēmas ar ikgadējo satiksmes apjomu: — no 1 000 000 mīnus 10 % līdz 4 499 999 pasažieru pārvadājumiem, vai — no 50 000 līdz 149 999 tonnām kravas caurlaidspējas, vai — no 500 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, no kuriem vismaz 30 % nav valsts iekšējie pārvadājumi, vai — no 300 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, un kas neatrodas Eiropas kontinentālajā daļā un no kura līdz tuvākajam starptautiskās satiksmes mezglam ir vairāk nekā 500 km; vai — jebkura jauna lidosta, ko ceļ, lai aizstātu esošu Kopienas satiksmes mezglu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā. 3. Reģionālās satiksmes mezglos un piekļuves punktos ietilpst visas lidostas — ar ikgadējo satiksmes apjomu no 500 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, no kuriem mazāk nekā 30 % nav valsts iekšējie pārvadājumi, vai (1) Lidostu sistēmas: OV L 240, 24. 8. 1992. , 14. lpp. 462 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/2. sēj. — ar ikgadējo satiksmes apjomu no 250 000 mīnus 10 % līdz 499 999 pasažieru pārvadājumiem, vai — ar ikgadējo satiksmes apjomu no 10 000 līdz 49 999 tonnām kravu caurlaidspējas, vai — kas atrodas uz dalībvalsts salas, vai — kas atrodas nošķirtā Kopienas sauszemes reģionā un kur komercpārvadājumus veic lidaparāti, kuru mak- simālā pacelšanās masa pārsniedz 10 tonnas. Lidosta atrodas nošķirtā reģionā, ja tā atrodas tālāk nekā 100 km rādiusā no tuvākā starptautiskās satiksmes vai Kopienas satiksmes mezgla. Izņēmuma kārtā šo attālumu var samazināt līdz 75 km, ņemot vērā sarežģītu pie- kļuvi sakarā ar ģeogrāfisko izvietojumu vai iekšzemes transporta infrastruktūras slikto kvalitāti. II. Specifikācijas kopējas ieinteresētības projektiem, kas attiecas uz lidostu tīklu Visi projekti var būt kopējas ieinteresētības projekti, ja tie atbilst šādām specifikācijām: Projekta specifikācijas Satiksmes mezgla veids, uz ko tas pamatā attiecas (*) I. Esošas lidostas jaudas optimizācija 1. pasākums — Esošās jaudas optimizācija lidaparāta, pasažieru vai kravu pārvadājumu ziņā, ieskaitot lidostas aeronavigācijas iekārtas Starptautiskais Kopienas Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts 2. pasākums — Lidostas drošības un aizsargātības piln- veidošana Starptautiskais Kopienas Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts 3. pasākums — Esošo infrastruktūru pielāgošana, kas vajadzīga sakarā ar iekšējā tirgus izveidi un jo īpaši sakarā ar pasākumiem, kas regulē personu brīvu pārvie- tošanos Savienībā Starptautiskais Kopienas Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts II. Jaunu lidostas jaudu attīstīšana 4. pasākums — tādas infrastruktūras un iekārtu attī- stīšana, kas nosaka lidostas jaudu lidaparāta, pasažieru vai kravu pārvadājumu ziņā, ieskaitot lidostas aerona- vigācijas iekārtas Starptautiskais Kopienas 5. pasākums — Jaunas lidostas būve, lai aizstātu esošu lidostu vai lidostu sistēmu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā Starptautiskais Kopienas III. Aizsardzības pilnīgošana pret traucējumiem, ko rada lidostas darbība 6. pasākums — Ekoloģiskās atbilstības pilnīgošana attiecībā uz troksni un lidostas notekūdeņu attīrīšanu Starptautiskais Kopienas IV. Piekļuves lidostai pilnīgošana vai attīstīšana 7. pasākums — Lidostas un piekļuves infrastruktūras savstarpējo saskares punktu pilnīgošana vai attīstīšana Starptautiskais Kopienas 8. pasākums — Savstarpēja savienojuma iespēju ar jo īpaši ar dzelzceļa tīklu, citiem transporta tīkliem, pilnīgošana un attīstīšana Starptautiskais Kopienas (*) Šī tabula neliedz attiecīgos pasākumus attiecināt arī uz citiem satiksmes mezgliem atsevišķos īpašos pienācīgi pamatotos gadījumos. 07/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 463 7. iedaļa Kombinētā transporta tīkls Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem savienojumiem, kopējas ieinteresētības projekti ietver sevī jebkādu projektu, kas attiecas uz: — dzelzceļa vai iekšējo ūdensceļu infrastruktūru izbūvi vai modernizāciju, lai jauktie kravu pārvadājumi būtu tehniski realizējami un ekonomiski dzīvotspējīgi, — pārkraušanas centru būvi vai attīstīšanu iekšzemes transporta veidiem, ieskaitot stacionārās vai mobilās pārkrauša- nas iekārtas uzstādīšanu, — ostas teritoriju pielāgošanu, ļaujot attīstīt vai pilnīgot konteineru pārkraušanu starp jūras transporta un dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu vai autotransportu, — dzelzceļa transporta iekārtām, kas īpaši pielāgotas kombinētajam transportam, ja tas vajadzīgs sakarā ar infras- truktūras īpašībām, cita starpā attiecībā uz šādas infrastruktūras pielāgošanas iespējamām izmaksām un atkarībā no tā, lai šādas iekārtas būtu saistītas ar minēto infrastruktūru un attiecīgie pārvadātāji varētu tiem piekļūt bez diskri- minācijas. 8. iedaļa Kuģošanas informācijas un vadības tīkls Kopējas ieinteresētības projekti ir jebkuri projekti, kas: — attiecas uz Kopienas kuģošanas drošības politiku vai — ar kuriem paredzēts īstenot starptautiskās konvencijas un Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) rezolūcijas kuģošanas drošības jomā, un kas attiecas uz: — Kopienas ziņošanas sistēmas ieviešanu par kuģiem, kas dodas un Kopienas ostām vai izbrauc no tām, vai šķērso Kopienas piekrastes ūdeņus, ar elektroniskās datu apmaiņas palīdzību, ieskaitot arī datu pārraidi starp kuģiem un sauszemes iekārtām ar uztvērējraidītājiem, īpašu uzmanību veltot EDI (elektroniskās datu apmaiņas) sistēmām, ieskaitot saderīgas saskarnes, — LORAN-C sauszemes radionavigācijas kanālu izveidi un pilnīgošanu, — krasta un ostu kuģošanas vadības un informācijas sistēmu (VTS) un to savstarpējās savietojamības attīstīšanu vai pilnīgošanu, ņemot vērā drošāku un efektīvāku kuģošanas uzraudzību un vadību, jo īpaši šauros, noslogotos vai ekoloģiski jutīgos rajonos, — instrumentu attīstību labākai izpratnei par satiksmi: satiksmes plūsmu un kuģu avāriju datu bāzes, Eiropas pastāvīgās satiksmes novērošanas (EPTO) instrumenta izveide satiksmes plūsmu analīzei, — infrastruktūras un iekārtu attīstīšana, lai turpinātu ieviest Vispasaules jūras avāriju un drošības sistēmu (GDMSS), — telemātiskās datu apmaiņas sistēmu pilnīgošana saistībā ar kuģu valsts kontroli ostās. 9. iedaļa Gaisa satiksmes vadības tīkls Kopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkuri projekti, kuru rezultātā pieaug sistēmas jauda un optimizējas tās izman- tošana, kas ir daļa no dažādo valstu satiksmes mezglu iekārtu un procedūru saskaņošanas un integrēšanas modeļa un atbilst attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, kurus nosaka Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO) un Eiropas kompetentās iestādes, pirmkārt ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības organizāciju (EUROCONTROL). 464 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/2. sēj. Šādi projekti attiecas uz: — pētījumiem par to, kā dažādie lietotāji vislabāk var izmantot gaisa telpu, un konsekventas un efektīvas maršrutu sistēmas izveidi, — gaisa satiksmes plānošanu un vadību, kas veicina piedāvājuma atbilstību pieprasījumam un optimāli izmanto pie- ejamās kontroles jaudas, — iekārtu un procedūru saskaņošanai nepieciešamā darba izpēti, lai integrētu dažādos pakalpojumu sniedzējus, jo īpaši ievērojot Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) pieņemtās pamatnostādnes, — sistēmas produktivitātes uzlabošanu, atklāšanas un risināšanas sistēmas, jo īpaši izmantojot automātisko vadības palīdzību un potenciālo konfliktu — ieguldījumu gaisa satiksmes kontrolei nepieciešamo sakaru, navigācijas un uzraudzības līdzekļu uzstādīšanā, ieskai- tot jaunu tehnoloģiju, jo īpaši pavadoņu un ciparu datu tīklu, veicināšanu, ja tā rezultātā veidojas atbilstība kopējām Eiropas specifikācijām. 10. iedaļa Vietas noteikšanas un navigācijas tīkls Kopējas ieinteresētības projektos ietilpst projekti, kas attiecas uz kāda komponenta izveidi turpmākajā Eiropas Radiona- vigācijas plānā vai globālajā pavadoņos bāzētajā vietas noteikšanas un navigācijas sistēmā, kas veido daļu no šādas struktūras: — kontroles centrs, kas sastāv no datu apstrādes un kontroles sistēmas, — zemes navigācijas staciju tīkls, — kosmosa segments, ko veido pavadoņi, kas ļauj pārraidīt navigācijas signālus, — uzraudzības staciju tīkls. 07/2. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 465 ČETRPADSMIT PROJEKTU SARAKSTS, KO APSTIPRINĀJUSI EIROPADOME 1994. GADA 9. UN 10. DECEMBRĪ ESENĒ III PIELIKUMS 1. Ātrgaitas dzelzceļš/kombinētais transports ziemeļu–dienvidu virzienā: Nirnberga–Erfurte–Halle/Leipciga–Berlīne Brenneres ass: Verona–Minhene 2. Ātrgaitas dzelzceļš (Parīze–Brisele–Ķelne–Amsterdama–Londona): Beļģija: Francijas/Beļģijas robeža–Brisele–Lježa–Beļģijas/Vācijas robeža; Brisele–Beļģijas/Nīderlandes robeža Apvienotā Karaliste: Londona–Lamanša tunelis Nīderlande: Beļģijas/Nīderlandes robeža–Roterdama–Amsterdama Vācija: (Āhene) G27 Ķelne–Reina/Maina 3. Ātrgaitas dzelzceļš dienviddaļā: Madride–Barselona–Perpiņana–Monpeljē Madride–Vitorija–Daksa 4. Ātrgaitas dzelzceļš austrumdaļā: Parīze–Meca–Strasbūra–Apenveiere–(Karlsrūe) ar atzarojumiem uz Mecu–Zārbrikeni–Manheimu un Mecu–Luksem- burgu 5. Parastais dzelzceļš/kombinētais transports: Betīves līnija Roterdama–Nīderlandes/Vācijas robeža–(Reina/Rūra) 6. Ātrgaitas dzelzceļš/kombinētais transports: Francija–Itālija Liona–Turīna Turīna–Milāna–Venēcija–Trieste 7. Grieķijas autoceļi: Pathe: Rio–Antirio, Patras–Atēnas–Saloniki–Promaha (Grieķijas/Bulgārijas robeža) un Via Egnatia: Igumenica–Saloniki–Aleksandrupole–Ormenija (Grieķijas/Bulgārijas robeža)–Kipe (Grieķijas/Turcijas robeža) 8. Autoceļš Lisabona–Vaļadolida 9. Parastā dzelzceļa posms: Korka–Dublina–Belfāsta–Lārna–Stranrēra 10. Malpensas lidosta (Milāna) 11. Pastāvīgais dzelzceļa/autoceļa posms, kas savieno Dāniju ar Zviedriju (Zunda šauruma pastāvīgais posms), ieskaitot piekļuves maršrutus autoceļa, dzelzceļa un gaisa satiksmei 12. Ziemeļu trīsstūris (dzelzceļš/autoceļš) 13. Īrijas/Apvienotās Karalistes/Beniluksa valstu ceļu mezgls 14. Rietumu piekrastes galvenā maģistrāle (dzelzceļš) 466 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 07/2. sēj. KOPĪGAIS PAZIŅOJUMS Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzsver Eiropas transporta tīkla izveidošanas un viendabīgas attīstības nozīmi. Tie apsveic šā lēmuma pieņemšanu, ar ko tiek izveidots tīkls un jo īpaši identificēti kopē- jas ieinteresētības projekti, kas ļauj noteikt Eiropas transporta tīkla tiesisko regulējumu. Tie piebilst, ka šie projekti palīdz sasniegt 2. pantā izvirzītos mērķus, jo īpaši var dot būtisku ieguldījumu attiecībā uz konkurētspēju, darbavietu radīšanu un kohēziju Savienībā un ievēro vajadzību savienot salas, nošķirtus un nomaļus reģionus ar Kopienas centrālajiem reģioniem. Šajā sakarā tie uzsver, ka tas, ka šie projekti ir identificēti šā lēmuma I pielikumā, II pielikumā un galvenajā daļā, dod tiem tiesības pretendēt uz Kopienas finansiālām iemaksām, kas attiecīgajām dalībvalstīm var atvieglot un paātrināt to efektīvu īste- nošanu. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija aicina dalībvalstis piešķirt vislielāko nozīmi šo projektu īstenoša- nai, kuriem tie velta īpašu vērību. Komisijas apņemas tās regulāri informēt par īstenošanas gaitu, cita starpā, ar 18. un 21. pantā paredzēto ziņojumu palīdzību. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ņem vērā projektus, ko Eiropas Parlaments pieņēmis otrajā lasī- jumā, lai attīstītu Eiropas transporta tīklu. KOMISIJAS PAZIŅOJUMI — Par I pielikuma 5. iedaļu: jūras ostas: Komisija 1997. gadā pēc apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm un attiecīgajām dalībvalstīm iesniegs ziņojumu un, vajadzības gadījumā, priekšlikumus attiecībā uz ostu projektiem, rīkojoties ar līdzīgu pie- eju tai, kāda tika izmantota attiecībā uz lidostām 6. iedaļā. — Par vides standartiem un cauruļvadu tīklu: Komisija: a) turpinās izskatīt vides standartus attiecībā uz katru transporta veidu, b) pētīs iespējas izveidot cauruļvadu tīklu, kas nav ietverts pamatnostādnēs attiecībā uz Eiropas enerģētikas tīkliem, un iespējas iekļaut to Eiropas tīklā un iesniegs attiecīgus priekšlikumus. — Par I pielikumu: Projektus, par ko Parlaments nobalsojis otrajā lasījumā, Komisija izskatīs, iekļaušanai I pielikumā. Šo pārbaudi veiks kā 21. pantā paredzētās pārskatīšanas procedūras daļu. lai noteiktu to atbilstību — Par 19. un 20. pantu un III pielikumu: Komisija apstiprina, ka nekas šajā lēmumā neietekmē dalībvalstu vai Kopienas finanšu saistības. — Par 20. pantu: Saskaņā ar 6. panta 1. punktu Regulā (EK) Nr. 2236/95, ar ko nosaka vispārējos noteikumus Kopienas finanšu atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā, Komisija paziņo, ka, izvērtējot projektus, lai tos atbalstītu no Eiropas tīklu budžeta, tā pienācīgi ņems vērā transporta veidu kopdarbības projek- tus, jo īpaši tādus, kuros iesaistīti tālsatiksmes maršruti uz nomaļiem reģioniem


title: Atto del Consiglio del 23 luglio 1996 che stabilisce, sulla base dell'articolo K.3 del trattato sull'Unione europea, il protocollo concernente l'interpretazione, in via pregiudiziale, da parte della Corte di giustizia e delle Comunità europee, della convenzione che istituisce un Ufficio europeo di polizia

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
Europol
Treaty on European Union
interpretation of the law
protocol to an agreement

formats: html pdfa1b print


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1423/96 DA COMISSÃO de 23 de Julho de 1996 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
stone fruit


title: 96/463/EC: Council Decision of 23 July 1996 designating the reference body responsible for collaborating in rendering uniform the testing methods and the assessment of the results for pure-bred breeding animals of the bovine species

eurovoc_concepts:
breeding animal
cattle
documentation centre
genetics
statistics

text: L_1996192EN. 01001901. xml 2. 8. 1996    EN Official Journal of the European Communities L 192/19 COUNCIL DECISION of 23 July 1996 designating the reference body responsible for collaborating in rendering uniform the testing methods and the assessment of the results for pure-bred breeding animals of the bovine species (96/463/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to the proposal from the Commission, Having regard to Council Directive 87/328/EEC of 18 June 1987 on the acceptance for breeding purposes of pure-bred breeding animals of the bovine species (1), and in particular Article 5 thereof, Whereas, in order to render uniform the testing methods and the assessment of the results when pure-bred breeding animals of the bovine species are accepted for breeding purposes, a reference body should be designated; Whereas the powers and duties of that body should be defined; Whereas, in the light of experience gained, the Interbull Centre should be designated as the reference body responsible for collaborating in rendering uniform the testing methods and the assessment of the results for pure-bred breeding animals of the bovine species, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 1. The body referred to in Annex I shall be designated as the reference body responsible for collaborating in rendering uniform the testing methods and the assessment of the results for pure-bred breeding animals of the bovine species. 2. The duties of the body designated in paragraph 1 shall be as set out in Annex II. Article 2 This Decision is addressed to the Member States. Done at Brussels, 23 July 1996. For the Council The President I. YATES (1)  OJ No L 167, 26. 6. 1987, p. 54. Directive as amended by the 1994 Act of Accession. ANNEX I Name of the body: INTERBULL Centre Department of Animal Breeding and Genetics Swedish University of Agricultural Sciences Box: 7023; S-750 07 Uppsala, Sweden. ANNEX II The duties of the body designated in Article 1 (1) of the Decision are as follows: 1. to be the documentation and information centre for the methods of testing and assessing the genetic value of pure-bred breeding animals of the bovine species for the Member States of the European Union as laid down in Decision 86/130/EEC (1). This duty will be accomplished by: — regularly receiving the results of genetic assessments and the data on which they were based, — comparing the various methods of testing and assessing the genetic value of pure-bred breeding animals of the bovine species; 2. at the request of the Member States of the Commission: (a) to provide assistance in order to contribute to the harmonization of the various methods of testing and assessing the genetic value of pure-bred breeding animals of the bovine species, in particular by recommending the calculation methods to be used; (b) to provide assistance in order to permit the comparison of the results of the methods of testing and assessing the genetic value of animals in the various Member States, in particular by: — developing control protocols, to enable assessments to be made in the various Member States so as to improve the relevance of results and the effectiveness of selection programmes, — carrying out an international assessment of livestock on the basis of the genetic assessments made in the various Member States, — disseminating the individual results of the international assessments, — publishing the conversion formulae and all related genetic work; (c) to help the bodies referred to in point I of the Annex to Decision 86/130/EEC to take part in a comparison of the results of the assessment of genetic value at international level; (d) to evaluate the problems of assessing pure-bred breeding animals and attempt to resolve the problems linked to the genetic assessments carried out in the various Member States. (1)  OJ No L 101, 17. 4. 1986, p. 37. Decision as last amended by Decision 94/515/EC (OJ No L 207, 10. 8. 1994, p. 30)


title: Proposition de DECISION DU CONSEIL FIXANT LE MONTANT DE LA CONTRIBUTION FINANCIÈRE DE LA COMMUNAUTÉ POUR L' ANNÉ 1996 AUX DÉPENSES RELATIVES AUX LÂCHERS DE SAUMONEAUX RÉALISÉES PAR LES AUTORITÉS SUÉDOISES.

eurovoc_concepts:
EU financing
Sweden
animal breeding
authorised catch
sea fish

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 23. 07. 1996 COM(96)385 final Proposition de DECISION DU CONSEIL FIXANT LE MONTANT DE LA CONTRIBUTION FINANCIÈRE DE LA COMMUNAUTÉ POUR Lf ANNÉE 1996 AUX DÉPENSES RELATIVES AUX LÂCHERS DE SAUMONEAUX RÉALISÉES PAR LES AUTORITÉS SUÉDOISES. (présentée par la Commission) EXPOSE DES MOTIFS L'Acte d'Adhésion de l'Autriche, de la Finlande et de la Suède prévoit dans l'article 125 que pendant une période de trois ans à compter de la date d'Adhésion, la Suède bénéficierait d'une contribution financière communautaire pour le financement des lâchers de saumoneaux qu'elle réalise en mer Baltique. Cette contribution communautaire qui doit faire l'objet d'une décision du Conseil, statuant à la majorité qualifiée sur proposition de la Commission doit être appréciée à la lumière des équilibres existants immédiatement avant l'adhésion. Cette contribution temporaire correspond donc à la participation que la Communauté versait antérieurement à la Suède dans le cadre de l'accord bilatéral relatif à certaines mesures destinées à promouvoir la reproduction du saumon dans la mer Baltique. Le Règlement (CEE) n° 2210/80 du Conseil du 27 juin 1980 concernant la conclusion entre la Communauté économique européenne et le gouvernement de la Suède relatif à certaines mesures destinées à promouvoir la reproduction du saumon de la Baltique1, prévoit que le montant de cette aide est déterminé de manière à couvrir les coûts réels encourus par les autorités suédoises pour l'élevage, l'identification et la mise à l'eau de la quantité de tacons nécessaire à la production d'une quantité de saumon égale au quota non réciproque alloué à la Communauté dans la zone de pêche suédoise pour l'année au cours de laquelle l'aide financière doit être accordée. Pour l'année 1996, le total admissible de capture pour le stock de saumon ayant diminué, le montant de la contribution financière a été calculé en appliquant proportionnellement ce coefficient réducteur aux données existantes immédiatement avant l'adhésion. 1 JO L226du29 avril 1980, p. 7 SU Proposition de décision du Conseil fixant le montant de la contribution financière de la Communauté pour l'année 1996 aux dépenses relatives aux lâchers de saumoneaux réalisés par les autorités suédoises LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, Vu le Traité instituant la Communauté Européenne, Vu l'Acte d'adhésion de 1*Autriche, de la Finlande et de la Suède et notamment son article 125, considérant que l'article 125 le l'Acte d'adhésion prévoit que le Conseil statuant à la majorité qualifiée sur proposition de la Commission, fixe annuellement le montant de la contribution financière de la Communauté aux lâchers de saumoneaux réalisés par les autorités suédoises compétentes. considérant que cette contribution financière doit être appréciée à la lumière des équilibres existants immédiatement avant l'adhésion de la Suède, considérant que le Règlement (CEE) n° 2210/80 du Conseil du 27 juin 1980 concernant la conclusion de l'accord entre la Communauté Economique Européenne et le gouvernement de la Suède relatif à certaines mesures destinées à promouvoir la reproduction du saumon dans la mer Baltique1, prévoit que la contribution communautaire est égale aux coûts réels encourus par les autorités suédoises pour l'élevage, l'identification et la mise à l'eau de la quantité de tacons nécessaire à la production d'une quantité de saumon égale au quota non réciproque alloué à la Communauté dans la zone de pêche suédoise pour l'année au cours de laquelle l'aide financière doit être accordée, 1 JO na L226 du 29 avril 19*0, page 7 considérant que la Commission a reçu la demande de contribution financière communautaire de la Suède pour l'année 1996, que cette demande est égale à celle faite pour l'année 1994, considérant que pour l'année 1996 la Commission internationale des pêches de la mer Baltique a recommandé un TAC pour le stock de saumon de la mer Baltique et la part à en allouer à la Communauté, considérant que ce TAC fixé pour 1996 a été diminué, que dès lors la demande suédoise a été réexaminée à la lumière de ce fait, considérant que le montant de la contribution financière de la Communauté a été calculé en appliquant proportionnellement cette diminution au quota non réciproque que la Suède aurait alloué à la Communauté, si l'accord bilateral avait été maintenu en application, A ARRETE LE PRESENT REGLEMENT: Article premier Le montant de l'aide financière de la Communauté pour l'année 1996 pour couvrir les dépenses destinées à promouvoir la reproduction du saumon dans la mer Baltique est limité à 662. 508 ECUS. Article 2 Le gouvernement de la Suède est destinataire de la présente décision. Fait à Bruxelles, le Par le Conseil Fiche financière législative 1. Intitulé de l'action Contribution financière aux mesures destinées à la reproduction de saumon dans la Baltique 2. Ligne budgétaire concernée B7 - 800 3. Base légale Article 125 de l'Acte d'Adhésion de l'Autriche, de la Finlande et de la Suède 4. Description de l'action 4. 1. Objectif général de l'action La présente proposition de la Commission fixe pour l'année 1996 le montant de la contribution financière de l'Union aux lâchers de saumoneaux réalisés par les autorités suédoises compétentes comme le prévoit l'article 125 de l'Acte d'Adhésion. 4. 2. Période couverte par l'action et modalités prévues pour son renouvellement L'action couvre l'année 1996. Une nouvelle proposition interviendra pour l'année 97. 5. Classification de la dépense/recette 5. 1. DO 5. 2. CD 5. 3. pas de recettes 6. Type de la dépense/recette Subvention à 100% 7. Incidence financière 7. 1. Mode de calcul du coût de l'action Le montant de la contribution financière de la Communauté aux lâchers de saumoneaux réalisés par les autorités suédoises a été calculé en fonction des équilibres existants immédiatement avant l'adhésion. Le Règlement (CEE) n° 2210/80 du Conseil du 27 juin 1980 concernant la conclusion de l'accord entre la Communauté économique européenne et le gouvernement de la Suède relatif à certaines mesures destinées à promouvoir la -T reproduction de saumon dans la mer Baltique1 prévoit que le montant de la contribution financière de la Communauté par année est calculé de manière à couvrir les coûts réels encourus par les autorités suédoises pour l'élevage, l'identification et la mise à l'eau de la quantité de tacons nécessaire à la production d'une quantité de saumons égale au quota non réciproque alloué à la Communauté. Pour l'année 1994, la Suède avait donné à la Communauté un quota de saumon de 220 tonnes. En 1996, le TAC global de saumon en mer Baltique a été diminué de 25 %, les quotas de chacun des partenaires ont été diminués dans les mêmes proportions. Pour respecter les équilibres existants, il faut considérer que la Suède donne fictivement les mêmes quantités diminuées en proportion de la diminution du quota suédois pour 1996 soit 220 T - 220 x 25 - 165 T 100 Les Suédois ont indiqué à la Commission que le coût réel d' 1 tacon était égal à 17 couronnes suédoises et que 1 tonne de saumons équivalait à 2000 tacons. Le montant de la contribution financière pour 1996 est donc égale à 165 x 2000 x 17 SEK = 5. 610. 000 SEK 5. 610. 000 SEK : 8,467820 = 662. 508 ECU. 7. 2. Ventilation par éléments de l'action en Ecus (valeur 1996) Elément de l'action Budget total pour 1 an Dépenses liées aux lâchers de saumoneaux par les autorités suédoises en mer Baltique 662. 508 (taux 5/96) TOTAL 662. 508 7. 3. Dépenses opérationnelles d'études, de réunions d'experts, etc. incluses en Partie B Néant JO nc L226 du 29 avril 1980, page 7 7. 4 Echéancier à remplir pour les actions pluriannuelles assorties d'un MEN (inscrit dans l'acte de basel Néant 8. Dispositions anti-fraude prévues et résultats de de leur mise en oeuvre Les dispositions anti-fraudes notamment les articles 209 point c, 209 A et 213 du traité de l'Union Européenne sont d'application 9. Eléments d'analyse coût-efficacité 9. 1 Objectifs spécifiques Promotion de la reproduction du saumon dans la mer Baltique 9. 2 Justification de l'action - Nécessité de l'intervention budgétaire communautaire La contribution financière de l'Union fait partie du traité d'adhésion du Royaume de Suède et est obligatoire 9. 3 Suivi et évaluation de l'action L'impact de l'action sera pris en compte dans la fixation des TAC globaux pour le saumon en mer Baltique 10. Dépenses administratives (Partie A du Budget) 10. 1 L'action proposée implique-t-elle une augmentation des effectifs de la Commission? Si oui. toquflte? Non 10. 2 Indiquez le montant des dépenses de fonctionnement et de personnel générées par la proposition d'action. Explicitez le mode de calcul. Néant ISSN 0254-1491 COM(96) 385 final DOCUMENTS FR 01 03 N° de catalogue : CB-CO-96-383-FR-C ISBN 92-78-07381-4 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg tf


title: 96/481/EG: Entscheidung des Rates vom 23. Juli 1996 zur Ermächtigung der Portugiesischen Republik, das Abkommen mit der Republik Südafrika über die wechselseitigen Fischereibeziehungen bis zum 7. März 1997 zu verlängern

eurovoc_concepts:
Portugal
South Africa
fishing agreement
renewal of an agreement


title: REGLAMENTO (CE) N° 1438/96 DE LA COMISIÓN de 23 de julio de 1996 por el que se modifican los precios representativos y los derechos adicionales de importación de determinados productos del sector del azúcar

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: Verordening (EG) nr. 1451/96 van de Raad van 23 juli 1996 houdende wijziging van Verordening (EG) nr. 2990/95 tot vaststelling van de compenserende steun in verband met aanzienlijke verlagingen van de landbouwomrekeningskoersen vóór 1 juli 1996

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
aid to agriculture
representative rate
terms for aid


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1434/96 av den 23 juli 1996 om fastställande av stödbelopp till avsättningskostnader för vissa destillationsprodukter av vin under 1997

eurovoc_concepts:
advance payment
alcohol
distillation
distribution cost
intervention agency
wine


title: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1610/96 (1996. gada 23. jūlijs) par papildu aizsardzības sertifikāta ieviešanu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem

eurovoc_concepts:
European patent
market approval
plant health product

text: 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 335 31996R1610 L 198/30 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 8. 8. 1996. EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA (EK) Nr. 1610/96 (1996. gada 23. jūlijs) par papildu aizsardzības sertifikāta ieviešanu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, (6) tā kā šie apstākļi rada nepietiekamu aizsardzību, kas rada problēmas augu aizsardzības pētījumiem un šā sektora konkurētspējai; ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 100. a pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu (1), ievērojot Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (2), saskaņā ar Līguma 189. b pantā paredzēto procedūru (3), (1) (2) (3) (4) (5) tā kā augu aizsardzības līdzekļu izpēte sekmē pastāvīgu produkcijas uzlabošanos un bagātīgu apgādi ar pieņemas cenas un labas kvalitātes pārtiku; tā kā pētījumi augu aizsardzības jomā sekmē nepār- trauktu augkopības produkcijas uzlabošanos; tā kā augu aizsardzības līdzekļi tie, kas ir ilgstošu, dārgu pētījumu rezultāts, arī turpmāk tiks attīs- tīti Kopienā un Eiropā, ja attiecībā uz tiem tiktu paredzēti labvēlīgi noteikumi, kas nodrošina pietiekamu aizsardzību un sekmē šādus pētījumus; jo īpaši tā kā augu aizsardzības nozares īpatnību dēļ šīs nozares konkurētspēja prasa, lai attiecībā uz jauninājumiem būtu noteikta aizsardzība, kas ir līdzvērtīga tai, kas piešķirta medikamentiem ar Padomes 1992. gada 18. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1768/92 par papildu aizsardzības sertifikātu ieviešanu attiecībā uz medikamentiem (4); augu aizsardzības izsniegšanu samazina tā kā pašreiz laika sprīdis starp patenta pieteikuma iesniegšanu attiecībā uz jaunu augu aizsardzības līdzekli tirdzniecības un minētā atļaujas aizsardzības periodu saskaņā ar patentu, padarot to par nepietiekamu, lai atgūtu pētniecībā ieguldītos līdzekļus un iegūtu resursus, kas ir vajadzīgi augsta līmeņa pētniecības turpi- nāšanai; līdzekļa faktiskās (1) OV C 390, 31. 12. 1994. , 21. lpp. un OV C 335, 13. 12. 1995. , 15. lpp. lpp. (2) OV C 155, 21. 6. 1995. , 14. (3) Eiropas Parlamenta 1995. gada 15. jūnija Atzinums (OV C 166, lpp. ), Padomes 1995. gada 27. novembra Kopējā lpp. ) un Eiropas Parlamenta 3. 7. 1995. , 89. nostāja (OV C 353, 30. 12. 1995. , 36. 1996. gada 12. marta Lēmums (OV C 96, 1. 4. 1996. , 30. lpp. (4) OV L 182, 2. 7. 1992. , 1. (7) (8) (9) tā kā papildu aizsardzības sertifikāta viens no galvena- jiem mērķiem ir šai rūpniecības nozarei Eiropā radīt konkurences apstākļus, kas būtu līdzvērtīgi tiem, kādos darbojas Ziemeļamerikas un Japānas konkurenti; tā kā savā 1993. gada 1. februāra Rezolūcijā (5) par Kopienas politikas un rīcības programmu attiecībā uz vidi un noturīgu attīstību, Padome pieņēma Komisijas iesniegtās programmas vispārējo nostādni un stratēģiju, kura uzsver ekonomiskās attīstības un vides kvalitātes savstarpējo atkarību; tā kā vides aizsardzības uzlabošana tādējādi prasa, lai tiktu uzturēta šīs nozares ekonomiskā konkurētspēja; tā kā šā iemesla dēļ papildu aizsardzības sertifikāta piešķiršanu var uzskatīt par pasākumu, kas pozitīvi ietekmē vides aizsardzību; tā kā tāpēc ir jāparedz vienots risinājums Kopienas līmenī un jānovērš valstu tiesību aktu neviendabīga attīs- tība, kas noved pie papildu atšķirībām, kuras varētu kavēt augu aizsardzības līdzekļu brīvu apriti Kopienā un tādējādi tieši ietekmēt iekšējā tirgus darbību; tā kā tas saskan ar subsidiaritātes principu, kas definēts Līguma 3. b pantā; (10) tā kā tāpēc ir jāievieš papildu aizsardzības sertifikāts augu aizsardzības līdzekļiem, kam ir piešķirta tirdznie- cības atļauja, kuru katrā dalībvalstī pēc vieniem un tiem pašiem nosacījumiem varētu saņemt valsts vai Eiropas patenta īpašnieks; tā kā regula tāpēc ir vispiemērotākais tiesību akts; lpp. ). (5) OV C 138, 17. 5. 1993. , 1. lpp. 336 (11) LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. tā kā aizsardzības ilgums, ko piešķir sertifikāts ir jāno- saka tā, lai nodrošinātu pienācīgu, efektīvu aizsardzību; tā kā šajā nolūkā no brīža, kad konkrētais augu aizsar- dzības līdzeklis pirmo reizi saņem atļauju tirdzniecībai Kopienā, patenta un sertifikāta īpašniekam būtu jābūt iespējai izmantot ekskluzīvas tiesības lielākais piecpad- smit gadus kopumā; IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. (12) tā kā tomēr šādā tik sarežģītā un jūtīgā nozarē kā augu aizsardzība vērā ir jāņem visas saistītās intereses; tā kā šajā nolūkā šo sertifikātu var piešķirt tikai uz laiku, kas nepārsniedz piecus gadus; (13) tā kā šis sertifikāts piešķir tādas pašas tiesības kā pamata patents; tā kā tāpēc, ja pamata patents attiecas uz kādu aktīvu vielu un dažādiem tās atvasinājumiem (sāļiem un esteriem), sertifikāts piešķir tādu pašu aizsardzību; (14) tā kā sertifikāts, kas izdots attiecībā uz kādu līdzekli, ko veido kāda aktīva viela, neliedz izdot citu sertifikātu attiecībā uz šīs vielas atvasinājumiem (sāļiem un este- riem), ja vien uz šiem atvasinājumiem attiecas speciāli tiem izdoti patenti; (15) tā kā ir jāpanāk arī līdzsvars attiecībā uz pārejas notei- kumu noteikšanu; tā kā šādiem noteikumiem ir jāļauj Kopienas augu aizsardzības rūpniecības nozarei daļēji panākt tajā pašā laikā nodrošinot to, ka netiktu kavēta citu likumīgu ar lauk- saimniecības vai vides aizsardzības politiku saistītu mērķu sasniegšana kā valsts tā Kopienas līmenī; savus galvenos konkurentus, (16) tā kā vienīgi rīcība Kopienas līmenī ļauj efektīvi sasniegt izvirzīto mērķi – nodrošināt pienācīgu jauninājumu aizsardzību augu aizsardzības jomā, garantējot augu aizsardzības līdzekļu iekšējā tirgus pareizu darbību; 1. pants Definīcijas Šajā regulā lieto šādas definīcijas: 1. 1. “augu aizsardzības līdzekļi”: aktīvas vielas un preparāti, kuru sastāvā ietilpst viena vai vairākas aktīvas vielas, kuri ir iesaiņoti tā, lietotājam, un kuri paredzēti: lai varētu tikt piegādāti a) aizsargāt augus un augu produktus pret visiem kaitī- giem organismiem vai novērst šādu organismu darbību, ciktāl šādas vielas vai preparāti nav citādi definēti turpmāk; b) ietekmēt augu dzīvības procesus, izņemot barības vielas (piemēram, augu augšanas regulanti); c) nodrošināt augu produktu glabāšanu, ciktāl uz šādām vielām vai produktiem neattiecas speciāli Padomes vai Komisijas noteikumi par konservantiem; d) iznīcināt nevēlamos augus; vai e) iznīcināt augu daļas, kontrolēt vai novērst augu nevēlamu augšanu; 2. 2. “vielas”: ķīmiski elementi un to savienojumi, tādi, kādi ieskaitot tie sastopami dabā, vai rūpnieciski jebkādus piemaisījumus, ko izraisa ražošanas process; izgatavoti, 3. 3. “aktīvas vielas”: vielas vai mikroorganismi, ieskaitot vīrusus, kam ir vispārēja vai speciāla darbība, kas vērsta: a) pret kaitīgiem organismiem; vai b) augiem, augu daļām vai augu produktiem; 4. 4. “preparāti”: divu vai vairāku vielu maisījumi vai šķīdumi, kuros ir vismaz viena aktīva viela, ko paredzēts izmantot kā augu aizsardzības līdzekli; (17) tā kā sīki izstrādātie noteikumi šīs regulas 12. , 13. un apsvērumā un 3. panta 2. punktā, 4. pantā, 14. 8. panta 1. punkta un 17. panta c) apakšpunktā 2. punktā ir mutatis mutandis derīgi arī, lai skaidrotu jo īpaši 9. apsvērumu un 3. , 4. , 8. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 17. pantu Padomes Regulā (EEK) Nr. 1768/92, 5. 5. “augi”: dzīvie augi un dzīvās augu daļas, ieskaitot svaigus augļus un sēklas; 6. 6. “augu produkti”: augu izcelsmes produkti neapstrādāti vai vienkārši apstrādāti, piemēram, malti, kaltēti vai presēti, bet tie definēti 5. punktā; izņemot pašus augus kā tādus, kādi 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 337 7. 7. “kaitīgi organismi”: augu vai augu produktu kaitēkļi, kas ir piederīgi dzīvnieku vai augu valstij, kā arī vīrusi, baktē- rijas un mikoplazmas un citi patogēni; 8. 8. “līdzeklis”: kāda augu aizsardzības līdzekļa aktīva viela, kas definēta 3. punktā, vai aktīvu vielu kombinācija; Attiecībā uz vienu un to pašu līdzekli 2. izdotu vairāku patentu īpašniekam nevar tikt piešķirti vairāki sertifikāti attie- cībā uz šo līdzekli. Tomēr, ja tiek kārtoti divi vai vairāki pietei- kumi attiecībā uz vienu un to pašu līdzekli, kurus iesnieguši divi vai vairāki dažādu patentu īpašnieki, šiem īpašniekiem var tikt izdots viens sertifikāts. 9. 9. “pamata patents”: kāds patents, kas kā tādu aizsargā kādu līdzekli, kas definēts 8. punktā, kādu preparātu, kas definēts 4. punktā, kāda produkta iegūšanas vai piemē- rošanas procesu, un uz kuru norāda tā īpašnieks sertifikāta piešķiršanas nolūkā; 10. 10. “sertifikāts”: papildu aizsardzības sertifikāts. 4. pants Aizsardzības objekts 2. pants Piemērošanas joma Visi produkti, kas kādas dalībvalsts teritorijā ir aizsargāti ar patentu un kā augu aizsardzības līdzekļi pirms to tirdzniecības pakļauti administratīvās atļaujas procedūrai saskaņā ar Direk- tīvas 91/414/EEK (1) 4. pantu vai līdzvērtīgu noteikumu valsts tiesību aktos, ja tas ir augu aizsardzības līdzeklis, attiecībā uz kuru atļaujas pieteikums tika iesniegts pirms attiecīgā dalīb- valsts bija ieviesusi Direktīvu 91/414/EEK, saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem apstākļiem un noteikumiem var būt serti- fikāta priekšmets. 3. pants Sertifikāta iegūšanas apstākļi Nepārsniedzot pamata patenta piešķirtās aizsardzības limitus, aizsardzība, ko piešķir sertifikāts, aptver vienīgi līdzekli, uz ko attiecas atbilstošā augu aizsardzības līdzekļa tirdzniecības atļauja, attiecībā uz jebkādu līdzekļa kā augu aizsardzības lī- dzekļa izmantošanu, kas dota pirms sertifikāta termiņa beigām. 5. pants Sertifikāta darbība Ievērojot 4. pantu, sertifikāts piešķir tādas pašas tiesības kā pamata patents un uz to attiecas tie paši ierobežojumi un tie paši pienākumi. 6. pants Tiesības uz sertifikātu Sertifikātu piešķir pamata patenta īpašniekam vai viņa tiesību pārņēmējam. Sertifikātu piešķir, 1. pieteikums ir iesniegts, pieteikuma iesniegšanas dienā: ja dalībvalstī, kurā 7. pantā minētais a) līdzekli aizsargā spēkā esošs pamata patents; b) līdzeklis kā augu aizsardzības līdzeklis saņēmis derīgu tirdz- niecības atļauju saskaņā ar Direktīvas 91/414/EEK 4. pantu vai līdzvērtīgu valsts tiesību aktu noteikumu; c) līdzeklis līdz šim nekad nav bijis kāda sertifikāta priekšmets; d) b) apakšpunktā paredzētā atļauja ir pirmā atļauja produkta kā augu aizsardzības līdzekļa tirdzniecībai. (1) OV L 230, 19. 8. 1991. , 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 95/36/EK (OV L 172, 22. 7. 1995. , 8. lpp. ). 7. pants Sertifikāta pieteikums 1. Sertifikāta pieteikumu iesniedz sešu mēnešu laikā no dienas, kad līdzeklim kā augu aizsardzības līdzeklim piešķirta 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā tirdzniecības atļauja. 2. Neatkarīgi no 1. punkta, ja tirdzniecības atļauja piešķirta pirms pamata patenta izdošanas, sertifikāta pieteikums ir jāie- sniedz sešos mēnešos no patenta izdošanas dienas. 338 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. 8. pants b) pamata patenta numuram; Sertifikāta pieteikuma saturs c) izgudrojumu nosaukumam; 1. Sertifikāta pieteikumā ir jābūt: a) lūgumam piešķirt sertifikātu, jo īpaši paziņojot: i) pieteikuma iesniedzēja vārdu un adresi; ii) vajadzības gadījumā attiecīgā pārstāvja vārdu un adresi; iii) pamata patenta numuru un izgudrojuma nosaukumu; iv) 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā līdzekļa pirmās tirdzniecības atļaujas numuru un datumu un, ja šī atļauja nav pirmā atļauja tirgot līdzekli Kopienā, minētās atļaujas numuru un datumu; d) 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā līdzekļa tirdz- niecības atļaujas numuram un datumam, kā arī minētajā atļaujā identificētajam līdzeklim; e) vajadzības gadījumā numuram un datumam attiecībā uz pirmo atļauju tirgot līdzekli Kopienā. 10. pants Sertifikāta piešķiršana vai pieteikuma noraidījums b) 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā līdzekļa tirdz- niecības atļaujas kopijai, ar kuru ir identificēts līdzeklis un ir atļaujas numurs un datums un līdzekļa kurā jo īpaši ar Direktīvas pazīmju pārskats, kas vai 91/414/EEK II pielikuma A. I daļas B. I daļas (1-7. punktu) vai līdzvērtīgiem noteikumiem tās dalībvalsts tiesību aktos, kurā iesniegts pieteikums; (1-7. punktu) sastādīts saskaņā c) ja b) punktā paredzētā atļauja nav pirmā atļauja tirgot lī- informācijai dzekli kā augu aizsardzības līdzekli Kopienā, par šādējādi atļauta līdzekļa identitāti un tiesību nosacī- jumam, saskaņā ar kuru veikta atļaujas procedūra, attiecīgā oficiālā izdevumā publicēta atļaujas paziņojuma kopijai vai, ja šādas publikācijas nav, visiem dokumentiem, kas pierāda, ka atļauja tikusi izdota, datumam, kurā tā tika izdota un atļautā produkta identitātei. Ja sertifikāta pieteikums un līdzeklis, uz ko tas attiecas, regulā noteiktajiem nosacījumiem, 9. panta 1. atbilst 1. punktā minētā iestāde piešķir sertifikātu. šajā Šās regulas 9. panta 1. punktā minētā iestāde, ievērojot 2. 3. punktu, noraida sertifikāta pieteikumu, ja pieteikums vai līdzeklis, uz ko tas attiecas, neatbilst šajā regulā noteiktajiem nosacījumiem. Ja sertifikāta pieteikums neatbilst 8. pantā paredzētajiem 3. lai nosacījumiem, 9. panta 1. punktā minētā iestāde prasa, pieteikuma iesniedzējs izlabotu konstatētos pārkāpumus vai samaksātu nodevu noteiktā laikā. Dalībvalstis var paredzēt, ka, iesniedzot sertifikāta pietei- 2. kumu, ir jāmaksā nodeva. Ja pārkāpums netiek izlabots vai nodeva netiek samaksāta 4. saskaņā ar 3. punktu noteiktajā laikā, pieteikumu noraida. 9. pants Sertifikāta pieteikuma iesniegšana ir jāiesniedz Sertifikāta pieteikums 1. dalībvalsts iestādei, kura piešķīrusi rūpnieciskā īpašuma kompetentajai pamata patentu vai kuras vārdā tas tika piešķirts un kurā saņemta 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētā līdzekļa tirdzniecības atļauja, ja vien dalībvalsts šim nolūkam neizrauga citu iestādi. tās 2. Paziņojumu par sertifikāta pieteikumu publicē 1. punktā minētā iestāde. Šajā paziņojumā ir jābūt vismaz šādai informā- cijai: Dalībvalstis var paredzēt, ka 9. panta 1. punktā minētā 5. iestāde izdod sertifikātu, nepārbaudot, vai ir izpildīti 3. panta 1. punkta c) un d) apakšpunkta nosacījumi. 11. pants Publicēšana Paziņojumu par to, ka ir piešķirts sertifikāts, publicē 1. 9. panta 1. punktā minētā iestāde. Paziņojumā ir jābūt vismaz šādai informācijai: a) sertifikāta īpašnieka vārdam un adresei; a) pieteikuma iesniedzēja vārdam un adresei; b) pamata patenta numuram; 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 339 c) izgudrojumu nosaukumam; 15. pants d) 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzētā līdzekļa tirdz- niecības atļaujas numuram un datumam, kā arī minētajā atļaujā identificētajam līdzeklim; e) vajadzības gadījumā numuram un datumam attiecībā uz pirmo atļauju tirgot līdzekli Kopienā. f) sertifikāta spēkā esamības laiks. 2. Paziņojumu par to, ka sertifikāta pieteikums ticis norai- dīts, publicē 9. panta 1. punktā minētā iestāde. Paziņojumā ir jābūt kas paredzēta 9. panta 2. punktā. informācijai, vismaz tai 12. pants Ikgadējie maksājumi Dalībvalstis var paredzēt, ka par sertifikātu ir jāmaksā gada nodevas. 13. pants Sertifikāta spēkā esamības laiks 1. Sertifikāts stājas spēkā pamata patenta likumīgā termiņa beigās uz laiku, kas ir vienāds ar laika posmu no dienas, kad tika iesniegts pamata patenta pieteikums, līdz dienai, kad piešķirta pirmā atļauja tirgot līdzekli Kopienā, kas samazināts par pieciem gadiem. Neatkarīgi no 1. punkta, sertifikāta spēkā esamības laiks 2. nevar pārsniegt piecus gadus no tā spēkā stāšanās dienas. 3. Sertifikāta spēkā esamības laika aprēķināšanai vienīgi tad ņem vērā provizorisku pirmo tirdzniecības atļauju, ja tai tieši seko galīgā atļauja attiecībā uz to pašu līdzekli. 14. pants Sertifikāta derīguma termiņš Sertifikāts zaudē spēku: a) 13. pantā paredzētā perioda beigās; b) ja sertifikāta īpašnieks atsakās no tā; c) ja savlaicīgi netiek samaksāta gada nodeva, kas noteikta saskaņā ar 12. pantu; Sertifikāta spēkā neesamība 1. Sertifikāts nav spēkā: a) ja tas piešķirts, neievērojot 3. panta noteikumus; b) pamata patents zaudējis spēku pirms likumīgā termiņa beigām; c) pamata patents ir anulēts vai ierobežots tā, ka līdzekli, attie- cībā uz kuru tika izdots sertifikāts, vairs neaizsargā pamata patenta prasības vai, ja pēc pamata patenta termiņa beigām, ir spēkā anulēšanas iemesli, kuri pamatotu šādu patenta anulēšanu vai ierobežošanu. 2. Jebkura persona var iesniegt pieteikumu vai celt prasību attiecībā uz sertifikāta spēkā neesamību atbildīgajā iestādē saskaņā ar valsts tiesību aktiem attiecīgā pamata patenta anu- lēšanai. 16. pants Paziņojums par spēka zaudēšanu vai spēkā neesamību Ja sertifikāts zaudē spēku saskaņā ar 14. panta b), c) vai d) punktu vai nav spēkā saskaņā ar 15. pantu, paziņojumu par to publicē 9. panta 1. punktā minētā iestāde. 17. pants Apelācijas 1. Attiecībā uz lēmumiem, ko saskaņā ar šo regulu pieņē- musi 9. panta 1. punktā minētā iestāde vai iestāde, kas minēta 15. panta 2. punktā, var iesniegt tādas pašas apelācijas kā tās, ko paredz valsts tiesību akti attiecībā uz līdzīgiem lēmumiem, kas pieņemti valsts patentu sakarā. Attiecībā uz lēmumu piešķirt 2. iesniegt apelāciju, lai labotu sertifikāta spēkā esamības laiku, ja 8. pantā paredzētajā sertifikāta pieteikumā nepareizi norādīta diena, kad izdota pirmā atļauja tirgot līdzekli Kopienā. sertifikātu var 18. pants Procedūra d) ja un tiklīdz līdzekli, uz ko attiecas sertifikāts, vairs nevar tirgot pēc tam, kad atcelta attiecīgā atļauja vai atļaujas tirgot to saskaņā ar 4. pantu Direktīvā 91/414/EEK vai līdzvērtī- giem valsts tiesību aktu noteikumiem. Iestāde, kas minēta 9. panta 1. punktā, pēc pašas iniciatīvas vai pēc kādas trešās personas lūguma, var pieņemt lēmumu par to, ka sertifikāts zaudē spēku. 1. Tā kā šajā regulā nav procedūras noteikumu, sertifikātiem piemēro procedūras noteikumus, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem piemērojami atbilstošajiem pamata patentiem, un vaja- dzības gadījumā procedūras noteikumus, kas piemērojami serti- fikātiem, kas minēti Regulā (EEK) Nr. 1768/92, ja vien valsts tiesību aktos nav paredzēti īpaši procedūras noteikumi attiecībā uz sertifikātiem, kas minēti šajā regulā. 340 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. 2. Neatkarīgi no 1. punkta, dēšanas procedūra nav paredzēta. izsniegta sertifikāta apstrī- 20. pants PAGAIDU NOTEIKUMI 19. pants Jebkuram līdzeklim, ko šīs regulas spēkā stāšanās dienā 1. aizsargā kāds spēkā esošs pamata patents un kam kā augu aizsardzības līdzeklim pirmā atļauja tirgot to Kopienā tika piešķirta pēc 1985. gada 1. janvāra saskaņā ar 4. pantu Direk- tīvā 91/414/EEK vai līdzvērtīgu valsts tiesību aktu noteikumu, var piešķirt sertifikātu. Tajās dalībvalstīs, kuru spēkā esošie tiesību akti 1990. gada janvārī neparedzēja patentu iegūšanas iespējas attiecībā uz 1. augu aizsardzības līdzekļiem, šī regula ir piemērojama no 1998. gada 2. janvāra. Minētajās valstīs nepiemēro 19. pantu. NOBEIGUMA NOTEIKUMI 21. pants Stāšanās spēkā Sertifikāta pieteikumu saskaņā ar 1. punktu iesniedz 2. sešos mēnešos no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Šī regula stājas spēkā sešus mēnešus pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1996. gada 23. jūlijā Eiropas Parlamenta vārdā — priekšsēdētājs K. HÄNSCH Padomes vārdā — priekšsēdētājs M. LOWRY


title: Regolamento (CE) n. 1488/96 del Consiglio del 23 luglio 1996 relativo a misure d'accompagnamento finanziarie e tecniche (MEDA) a sostegno della riforma delle strutture economiche e sociali nel quadro del partenariato euromediterraneo

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
economic reform
financial cooperation
financing of aid
social change
technical cooperation


title: Regulamentul (CE) nr. 1610/96 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 1996 privind crearea unui certificat suplimentar de protecție pentru produsele fitosanitare

formats: fmx4 pdf print xhtml

text: 160 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 19 31996R1610 8. 8. 1996 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 198/30 REGULAMENTUL (CE) NR. 1610/96 AL PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș(cid:13) I AL CONSILIULUI din 23 iulie 1996 privind crearea unui certificat suplimentar de protecție pentru produsele fitosanitare PARLAMENTUL EUROPEAN Ș(cid:13) I CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 100a, fitosanitar ș(cid:13)i autorizarea de a introduce respectivul produs fitosanitar pe piață face ca perioada de protecție efectivă conferită de brevet să fie insuficientă pentru a acoperi investiția în cercetare ș(cid:13)i pentru a genera resursele necesare menținerii unui nivel ridicat al cercetării; având în vedere propunerea Comisiei (1), având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (2), în hotărând articolul 189b din tratat (3), conformitate cu procedura prevăzută în întrucât cercetarea în domeniul produselor fitosanitare contribuie la îmbunătățirea continuă a producției ș(cid:13)i achizițiilor de cantități abundente de alimente de bună cali- tate la prețuri accesibile; întrucât cercetarea în domeniul fitosanitar contribuie la continua îmbunătățire a producției vegetale; întrucât produsele fitosanitare, în special cele care sunt rezultatul unor cercetări îndelungate ș(cid:13)i costisitoare, vor fi în continuare elaborate în cadrul Comunității ș(cid:13)i în Europa dacă beneficiază de reglementări favorabile care conferă suficientă protecție pentru a încuraja această cercetare; întrucât competitivitatea sectorului fitosanitar, prin însăș(cid:13)i natura acestei industrii, necesită un nivel de protecție pen- tru inovații care să fie echivalent cu cel garantat produselor medicinale prin Regulamentul (CEE) nr. 1768/92 al Con- siliului din 18 iunie 1992 privind crearea unui certificat suplimentar produsele protecție de medicamentoase (4); pentru întrucât, pentru moment, perioada care trece între înregis- trarea unei cereri de brevet pentru un nou produs (1) (2) (3) (4) (5) (1) JO C 390, 31. 12. 1994, p. 21, ș(cid:13)i JO C 335, 13. 12. 1995, p. 15. JO C 155, 21. 6. 1995, p. 14. (2) (3) Avizul Parlamentului European din 15 iunie 1995 (JO C 166, 3. 7. 1995, p. 89), Poziția comună a Consiliului din 27 noiem- brie 1995 (JO C 353, 30. 12. 1995, p. 36) ș(cid:13)i Decizia Parlamentului European din 12 martie 1996 (JO C 96, 1. 4. 1996, p. 30). JO L 182, 2. 7. 1992, p. 1. (4) (6) (7) (8) (9) întrucât această situație conduce la o lipsă de protecție care dezavantajează cercetarea în domeniul ș(cid:13)i competitivitatea sectorului; fitosanitar întrucât unul dintre obiectivele principale ale certificatului suplimentar de protecție este de a plasa industria euro- peană la acelaș(cid:13)i nivel de competitivitate cu omologii ei nord-americani ș(cid:13)i japonezi; în rezoluția din 1 februarie 1993 (5) privind întrucât, programul comunitar de politică ș(cid:13)i acțiune în domeniul mediului ș(cid:13)i dezvoltării durabile, Consiliul adoptă abordarea ș(cid:13)i strategia generală din programul prezentat de Comisie care sublinia interdependența dintre creș(cid:13)terea economică ș(cid:13)i calitatea mediului; întrucât îmbunătățirea protecției mediu- lui reprezintă menținerea competitivității economice a industriei; întrucât, prin urmare, problema unui certificat suplimentar de protecție poate fi privită ca o măsură pozi- tivă în favoarea protecției mediului; întrucât ar trebui furnizată o soluție uniformă la nivel comunitar prin care să se prevină dezvoltarea eterogenă a legislațiilor naționale care să conducă la accentuarea neconcordanțelor care ar putea împiedica circulația liberă a produselor fitosanitare în interiorul Comunității afectând astfel în mod direct funcționarea pieței interne; întrucât acest lucru este în concordanță cu principiul subsidiarită- ții, definit în articolul 3b din tratat; (10) întrucât, prin urmare, necesitatea de a crea un certificat suplimentar de protecție care să fie acordat în aceleaș(cid:13)i condiții de fiecare dintre statele membre la cererea titula- rului unui brevet național sau european privind un produs autorizație de s-a fitosanitar pentru care acordat (5) JO C 138, 17. 5. 1993, p. 1. 03/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 161 introducere pe piață este reală; întrucât un regulament reprezintă aș(cid:13)adar cel mai potrivit instrument juridic; ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: (11) întrucât durata protecției conferite prin certificat trebuie să fie corespunzătoare pentru a furniza o protecție adecvată ș(cid:13)i eficientă; întrucât, în acest scop, titularul atât al unui brevet, cât ș(cid:13)i al unui certificat ar trebui să poată beneficia de o durată totală de exclusivitate de maximum cincispre- zece ani din momentul în care produsul fitosanitar în cauză obține prima dată autorizația de a fi introdus pe piața comunitară; (12) întrucât trebuie avute totuș(cid:13)i în vedere toate interesele în joc într-un sector atât de complex ș(cid:13)i de sensibil cum este sectorul fitosanitar; întrucât, în acest scop, certificatul nu poate fi acordat pentru o perioadă mai lungă de cinci ani; (13) întrucât certificatul conferă aceleaș(cid:13)i drepturi ca ș(cid:13)i cele con- ferite de brevetul de bază; întrucât, în consecință, în cazul în care brevetul de bază se referă la o substanță activă ș(cid:13)i diversele sale derivate (săruri ș(cid:13)i esteri), certificatul conferă aceeaș(cid:13)i protecție; (14) întrucât eliberarea unui certificat pentru un produs constând într-o substanță activă nu aduce atingere eliberă- rii altor certificate pentru derivați (săruri ș(cid:13)i esteri) ai acestei substanțe, cu condiția ca derivații să facă obiectul specific de referință al unor brevete; (15) întrucât trebuie realizat un echilibru corect în privința sta- bilirii mecanismelor de tranziție; întrucât aceste mecanisme trebuie să permită industriei comunitare fitosanitare recu- perarea, într-o oarecare măsură, a decalajului față de principalii săi concurenți fără ca aceste mecanisme să compromită realizarea altor obiective legitime legate de politica agricolă ș(cid:13)i politica de protecție a mediului promovate atât la nivel național, cât ș(cid:13)i la nivel comunitar; (16) întrucât doar o acțiune la nivel comunitar va permite atin- gerea efectivă a obiectivului care constă în asigurarea unei protecții adecvate pentru inovații în domeniul fitosanitar, cu garantarea funcționării corespunzătoare a pieței interne pentru produsele fitosanitare; (17) întrucât regulile detaliate din expunerile de motive 12, 13 ș(cid:13)i 14ș(cid:13)i din articolul 3 alineatul (2), articolul 4, articolul 8 alineatul (1) litera (c) ș(cid:13)i articolul 17 alineatul (2) din prezentul regulament sunt valabile, mutatis mutandis,ș (cid:13)i pentru interpretarea în special a expunerii de motive 9 ș(cid:13)i a (1) articolului 3, articolului 4, articolului 8 alineatul (CEE) litera (c) nr. 1768/92 al Consiliului, ș(cid:13)i articolului 17 din Regulamentul Articolul 1 Definiții În sensul prezentului regulament, sunt valabile următoarele defi- niții: 1. „produse fitosanitare”: substanțe active ș(cid:13)i preparate conținând una sau mai multe substanțe active, prezentate în forma în care sunt furnizate utilizatorului, cu scopul de: (a) a proteja plante sau produse din plante împotriva tutu- ror organismelor dăunătoare sau de a preveni acțiunea acestor organisme, în măsura în care aceste substanțe sau preparate nu sunt altfel definite mai jos; (b) a influența procesele vitale ale plantelor, dar nu ca substanțe nutritive (de exemplu regulatorii de creș(cid:13)tere a plantelor); (c) a păstra produsele din plante, în măsura în care aceste substanțe sau produse nu constituie obiectul unor prevederi speciale ale Consiliului sau Comisiei privind conservanții; (d) a distruge plantele nedorite sau (e) a distruge porțiuni din plante, a opri sau a preveni creș(cid:13)terea nedorită a plantelor; 2. „substanțe”: elemente chimice ș(cid:13)i compuș(cid:13)ii lor, în stare natu- rală sau produse, inclusiv impuritățile care rezultă în mod inevitabil din procesul de producție; 3. „substanțe active”: substanțe sau microorganisme, inclusiv virusuri, cu acțiune generală sau specifică: (a) împotriva organismelor dăunătoare sau (b) asupra plantelor, unor porțiuni din plante sau produse din plante; „preparate”: amestecuri sau soluții compuse din două sau mai multe substanțe dintre care cel puțin una este substanță activă, destinate utilizării ca produse fito-farmaceutice; „plante”: plante vii ș(cid:13)i porțiuni vii de plante, inclusiv fructe proaspete ș(cid:13)i semințe; „produse vegetale”: produse neprelucrate sau care au suferit doar o simplă preparare, cum ar fi măcinarea, uscarea sau presarea, derivate din plante, exclusiv plantele ca atare în conformitate cu definiția de la punctul 5; 4. 5. 6. 162 7. 8. 9. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 19 sau ai „organisme dăunătoare”: paraziți ai plantelor produselor vegetale aparținând regnului animal sau vegetal, inclusiv virusuri, bacterii ș(cid:13)i ciuperci ș(cid:13)i alte organisme patogene; (c) produsul nu a constituit deja obiectul unui certificat; (d) autorizația menționată la litera (b) este prima autorizație de introducere a produsului pe piață ca produs fitosanitar. „produs”: substanța activă definită la punctul 3 sau o combi- nație de substanțe active dintr-un produs fitosanitar; „brevet de bază”: un brevet care protejează un produs definit la punctul 8, un preparat definit la punctul 4, un procedeu pentru a obține un produs sau o aplicație a produsului, desemnat de titularul său în sensul procedurii de acordare a unui certificat; (2) Titularului mai multor brevete pentru acelaș(cid:13)i produs nu i se acordă decât un certificat pentru acel produs. Totuș(cid:13)i, atunci când sunt înaintate două sau mai multe cereri pentru acelaș(cid:13)i produs, formulate de doi sau mai mulți titulari de brevete diferite, se poate emite câte un certificat pentru acest produs pentru fiecare titular. Articolul 4 10. „certificat”: certificatul suplimentar de protecție. Obiectul protecției Articolul 2 Domeniul de aplicare În limitele protecției conferite de brevetul de bază, protecția conferită de certificat trebuie să cuprindă doar produsul la care se referă autorizațiile de introducere pe piață a respectivului produs fitosanitar ș(cid:13)i toate utilizările acestui produs ca produs fitosanitar autorizat înainte de expirarea certificatului. Orice produs protejat printr-un brevet pe teritoriul unui stat membru ș(cid:13)i supus, anterior introducerii sale pe piață ca produs fitosanitar, unei proceduri de autorizare administrativă în temeiul articolului 4 din Directiva 91/414/CEE (1) sau conform unei prevederi echivalente din legea națională, dacă este un produs fitosanitar pentru care cererea de autorizare a fost înaintată înainte de punerea în aplicare a Directivei 91/414/CEE de către statele membre în cauză, poate să constituie, în termenii ș(cid:13)i condițiile prevăzute în prezentul regulament, obiectul unui certificat. Articolul 5 Efectele certificatului În conformitate cu articolul 4, certificatul conferă aceleaș(cid:13)i drepturi ca ș(cid:13)i cele conferite de brevetul de bază ș(cid:13)i este supus aceloraș(cid:13)i limite ș(cid:13)i aceloraș(cid:13)i obligații. Articolul 3 Articolul 6 Dreptul la certificat Condițiile pentru obținerea unui certificat Dreptul la certificat aparține titularului brevetului de bază sau succesorului său în drepturi. (1) Certificatul este acordat dacă în statul membru în care s-a îna- intat cererea menționată în articolul 7, la data la care s-a înaintat această cerere: (a) produsul este protejat printr-un brevet de bază în vigoare; (b) a fost acordată, în conformitate cu articolul 4 din Directiva 91/414/CEE sau cu o prevedere echivalentă din legislația națională, o autorizație valabilă pentru introducerea produsu- lui pe piață ca produs fitosanitar; (1) JO L 230, 19. 8. 1991, p. 1, astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 95/36/CE (JO L 172, 22. 7. 1995, p. 8). Articolul 7 Cererea de certificat (1) Cererea de certificat trebuie înaintată în termen de ș(cid:13)ase luni de la data la care a fost acordată autorizația menționată la articolul 3 alineatul (1) litera (b) de introducere a produsului pe piață ca produs fitosanitar. (2) Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (1), în cazul în care autorizația de introducere a produsului pe piață este acordată înainte de eliberarea brevetului de bază, cererea de certificat trebuie înaintată în termen de ș(cid:13)ase luni de la data la care a fost eliberat brevetul. 03/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 163 Articolul 8 (a) numele ș(cid:13)i adresa solicitantului; Conținutul cererii de certificat (b) numărul brevetului de bază; (1) Cererea de certificat trebuie să conțină: (c) titlul invenției; (a) solicitarea de acordare a unui certificat însoțită de următoarele informații: (d) numărul ș(cid:13)i data autorizației de introducere a produsului pe piață, menționată la articolul 3 alineatul (1) litera (b), ș(cid:13)i produsul identificat în autorizația respectivă; (i) numele ș(cid:13)i adresa solicitantului; (ii) numele ș(cid:13)i adresa reprezentantului, dacă este cazul; (e) dacă este cazul, numărul ș(cid:13)i data primei autorizații de introducere a produsului pe piața comunitară. (iii) numărul brevetului de bază ș(cid:13)i titlul invenției; Articolul 10 (iv) numărul ș(cid:13)i data primei autorizații de introducere a pro- dusului pe piață, menționată la articolul 3 alineatul (1) litera (b) ș(cid:13)i, dacă această autorizație nu este prima auto- rizație de introducere a produsului pe piața comunitară, numărul ș(cid:13)i data autorizației respective; (b) o copie a autorizației de introducere a produsului pe piață, aș(cid:13)a cum se arată în articolul 3 alineatul (1) litera (b), în care este determinat produsul, cuprinzând în special numărul ș(cid:13)i data autorizației ș(cid:13)i rezumatul caracteristicilor produsului prezen- tate în partea A. I (punctele 1-7) sau B. I (punctele 1-7) din anexa II la Directiva 91/414/CEE sau în legislațiile naționale echivalente ale statului membru în care a fost înaintată cererea; (c) în cazul în care autorizația menționată la litera (b) nu este prima autorizație comunitară de introducere a produsului pe piață ca produs fitosanitar, informații privind identitatea pro- dusului autorizat ș(cid:13)i dispoziția legală în conformitate cu care s-a îndeplinit procedura de autorizare, însoțite de o copie a anunțului de publicare a autorizației într-o publicație oficială de resort sau, în cazul în care nu există un asemenea anunț, orice alt document care să ateste că autorizația a fost elibe- rată, data la care a fost eliberată ș(cid:13)i identitatea produsului auto- rizat. (2) Statele membre pot percepe o taxă pentru cererile de certificat. Articolul 9 Înregistrarea cererii de certificat (1) Cererea de certificat trebuie înregistrată la autoritatea compe- tentă în materie de proprietate industrială a statului membru care a acordat brevetul de bază sau în numele căruia a fost acordat ș(cid:13)i în care a fost obținută autorizația menționată la articolul 3 aline- atul (1) litera (b) pentru introducerea pe piață, cu excepția cazu- rilor în care statul membru desemnează o altă autoritate în acest scop. Acordarea certificatului sau respingerea cererii de certificat (1) În cazul în care cererea de certificat ș(cid:13)i produsul care reprezintă obiectul acesteia îndeplinesc condițiile stabilite prin prezentul regulament, autoritatea menționată la articolul 9 alineatul (1) trebuie să acorde certificatul. (2) Sub rezerva dispozițiilor alineatului (3), autoritatea prevăzută la articolul 9 alineatul (1) respinge cererea de certificat dacă aceasta sau obiectul ei nu îndeplinesc condițiile stabilite prin prezentul regulament. (3) În cazul în care cererea de certificat nu îndeplineș(cid:13)te condițiile prevăzute în articolul 8, autoritatea menționată la articolul 9 ali- neatul (1) cere solicitantului să remedieze neregularitatea consta- tată sau să achite taxa într-un termen dat. (4) Dacă neregularitatea nu este remediată sau taxa nu este plă- tită în conformitate cu prevederile alineatului (3) în termenul dat, cererea este respinsă. (5) Statele membre pot prevedea ca acordarea certificatului de către autoritatea menționată la articolul 9 alineatul (1) să se rea- lizeze fără verificarea condițiilor stabilite la articolul 3 alineatul (1) literele (c) ș(cid:13)i (d). Articolul 11 Publicarea (1) Anunțul privind eliberarea certificatului este publicat de autoritatea menționată la articolul 9 alineatul (1). Anunțul trebuie să conțină minimum următoarele informații: (2) Anunțul privind cererea de certificat trebuie publicat de autoritatea menționată la alineatul (1). Anunțul trebuie să conțină minimum următoarele informații: (a) numele ș(cid:13)i adresa titularului certificatului; (b) numărul brevetului de bază; 164 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 03/vol. 19 (c) titlul invenției; (d) numărul ș(cid:13)i data autorizației de introducere a produsului pe piață, menționată la articolul 3 alineatul (1) litera (b) ș(cid:13)i produsul identificat în autorizația respectivă; (e) dacă este cazul, numărul ș(cid:13)i data primei autorizații de introducere a produsului pe piața comunitară; (f) durata certificatului. (2) Anunțul referitor la faptul că cererea de certificat a fost res- pinsă este publicat de autoritatea menționată la articolul 9 aline- atul (1). Anunțul trebuie să conțină minimum informațiile prezen- tate în articolul 9 alineatul (2). Articolul 12 Taxe anuale Statele membre pot prevedea ca certificatul să implice achitarea unor taxe anuale. Articolul 13 Durata certificatului (1) Certificatul produce efecte la sfârș(cid:13)itul termenului legal al brevetului de bază pentru o perioadă egală cu perioada care s-a scurs între data la care a fost înregistrată cererea pentru brevetul de bază ș(cid:13)i data primei autorizații de introducere a produsului pe piața comunitară, din care se scade o perioadă de cinci ani. (2) Fără a aduce atingere alineatului (1), durata certificatului nu poate depăș(cid:13)i cinci ani de la data la care produce efecte. (3) La calcularea duratei certificatului, autorizația provizorie de comercializare nu este luată în considerare decât dacă este imediat urmată de o autorizație definitivă privind acelaș(cid:13)i produs. Articolul 14 Expirarea perioadei de valabilitate a certificatului Certificatul îș(cid:13)i încetează valabilitatea: (a) la sfârș(cid:13)itul perioadei prevăzute în articolul 13; (b) în cazul în care titularul certificatului renunță la el; (c) în cazul articolul 12 nu este achitată la timp; în care taxa anuală stabilită în conformitate cu (d) în cazul în care ș(cid:13)i atâta vreme cât produsul la care se referă certificatul nu mai poate fi introdus pe piață în urma retrage- rii autorizației sau autorizațiilor corespunzătoare pentru introducerea lui pe piață în conformitate cu articolul 4 din Directiva 91/414/CEE sau din legislația națională echivalentă. Autoritatea menționată la articolul 9 alineatul (1) este com- petentă să decidă încetarea valabilității certificatului fie din ofi- ciu, fie la cererea unui terț. Articolul 15 Nulitatea certificatului (1) Certificatul este declarat nul în cazul în care: (a) a fost acordat cu încălcarea prevederilor articolului 3; (b) brevetul de bază îș(cid:13)i încetează valabilitatea înainte de expira- rea termenului legal al certificatului; (c) brevetul de bază este anulat sau este limitat într-o asemenea măsură încât produsul pentru care a fost acordat certificatul nu mai este protejat prin revendicările brevetului de bază sau, în urma încetării valabilității brevetului de bază, există motive de nulitate care justifică anularea sau limitarea. (2) Orice persoană poate înainta o cerere sau intenta o acțiune în declararea nulității unui certificat în fața instanței competente, în conformitate cu legislația națională, pentru anularea brevetului de bază corespunzător. Articolul 16 Notificarea încetării valabilității sau a nulității în care certificatul În cazul încetează valabilitatea în conformitate cu prevederile articolului 14 litera (b), (c) sau (d) sau în conformitate cu prevederile articolului 15, este anulat notificarea autoritatea corespunzătoare menționată la articolul 9 alineatul (1). este publicată de îș(cid:13)i Articolul 17 Căi de atac (1) Deciziile autorității prevăzute la articolul 9 alineatul (1) sau ale instanței prevăzute la articolul 15 alineatul (2), adoptate în temeiul prezentului regulament, fac obiectul aceloraș(cid:13)i căi de atac ca cele prevăzute în legislația națională împotriva unor decizii similare în domeniul brevetelor naționale. (2) Decizia de acordare a certificatului poate fi atacată în vederea rectificării duratei certificatului, în cazul în care data primei auto- rizații de introducere a produsului pe piața comunitară, conținută în cererea de certificat aș(cid:13)a cum este prevăzut în articolul 8, este incorectă. Articolul 18 Procedura (1) În cazul certificatului, în absența unor dispoziții de procedură în prezentul regulament, se aplică prevederile procedurale aplica- bile în conformitate cu legislația națională brevetului de bază corespunzător ș(cid:13)i, acolo unde este cazul, prevederile procedurale (CEE) aplicabile nr. 1768/92, în cazul în care legislația națională nu stabileș(cid:13)te certificatelor prevăzute în Regulamentul 03/vol. 19 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 165 prevederi procedurale speciale pentru certificatele menționate în prezentul regulament. Articolul 20 (2) Fără a aduce atingere dispozițiilor alineatului (1), procedura de opoziție la acordarea unui certificat este exclusă. DISPOZIȚII TRANZITORII Articolul 19 (1) Se poate acorda un certificat oricărui produs care, la data la care prezentul regulament intră în vigoare, este protejat printr-un brevet de bază valabil ș(cid:13)i pentru care s-a obținut prima autorizație de introducere pe piața comunitară ca produs fitosanitar după 1 ianuarie 1985, conform articolului 4 din Directiva 91/414/CEE sau unei prevederi din legislația națională echivalentă. În statele membre în care legislația națională în vigoare la 1 ianuarie 1990 nu conținea dispoziții privind caracterul aplică prezentul brevetabil regulament începând cu data de 2 ianuarie 1998. al produselor fitosanitare se Articolul 19 nu se aplică în statele membre respective. DISPOZIȚIE FINALĂ Articolul 21 Intrarea în vigoare (2) Cererea de certificat întocmită în conformitate cu prevederile alineatului (1) trebuie depusă în termen de ș(cid:13)ase luni de la data la care prezentul regulament intră în vigoare. Prezentul regulament intră în vigoare la ș(cid:13)ase luni de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 23 iulie 1996. Pentru Parlamentul European Preș(cid:13)edintele K. HÄNSCH Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele M. LOWRY