title: Rapport om de system för försäljningskontroll som tillämpas av medlemsstaterna

eurovoc_concepts:
duty-free sale
intra-EU trade
retail outlet
tax exemption
tax inspection

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 26 07. 1996 KOM(96) 245 slutlig RAPPORT OM DE SYSTEM FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL SOM TILLÄMPAS AV MEDLEMSSTATERNA (framlagt av kommissionen) INNEHALLSFÖRTECKNING INLEDNING KAPITEL 1 SKATTEFRI FÖRSÄLJNING VID RESOR GEMENSKAPEN - BAKGRUND INOM Avsnitt 1. Situationen före 1993 Avsnitt 2. Avskaffande av tullkontroller och begränsningar för resan-des skattebefrielse Avsnitt 3. Rådets beslut att bibehålla skattefri försäljning vid resor inom gemenskapen till 30 juni 1999 Avsnitt 4. Kontrollaspekter 5 8 8 9 9 11 Avsnitt 5. Höjning av värdebegränsningen för skattebefrielsen r. 11 KAPITEL 2 SYSTEMET FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL OCH DESS TILLÄMPNING I MEDLEMSSTATERNA Avsnitt 1. Inledande anmärkningar Avsnitt 2. Rådets riktlinjer Avsnitt 3. Säljarens kontroll i de olika medlemsstaterna • Flygplatser • Ombord på flygplan • Ombord på fartyg Avsnitt 4. Beskrivning av kontrollåtgärder i medlemsstaterna 14 14 14 16 16 17 17 18 1 • Flygplatser • Ombord på flygplan • Ombord på fartyg • Allmänna iakttagelser Avsnitt 5. Utvärdering • Flygplatser • Ombord på flygplan • Ombord på fartyg • Allmanna iakttagelser KAPITEL 3 SKATTEFRI FÖRSÄLJNING INOM GEMENSKAPEN SEDAN 1993 Avsnitt 1. Inledande anmärkningar Avsnitt 2. Allmän utveckling: Den skattefria försäljningen under 1992 och 1993, i ECU Avsnitt 3. Ekonomisk utvärdering: Den skattefria försäljningen under 1992 och 1993 i nationell valuta och i ECU Avsnitt 4. Utvärdering 18 18 19 19 19 19 21 22 23 26 26 27 28 31 SLUTORD BILAGA 1 BILAGA 2 NATIONELLA FRÅGEFORMULÄR KONTROLLÅTGÄRDER I FRÅGA OM SKATTEFRI FÖRSÄLJNING I SAMBAND MED RESOR MELLAN MEDLEMSSTATERNA ANGÅENDE ARTIKLAR SKATTEFRI FÖRSÄLJNING I EG-LAGSTIFTNINGEN RÖRANDE BILAGA 3 "RIKTLINJER FÖR KONTROLL AV SKATTEFRI FÖRSÄLJNING I GEMENSKAPEN" SOM RÅDET ENATS OM DEN 14 DECEMBER 1992 BILAGA 4 BLANKETTER FÖR REDOVISNING AV STATISTISKA UPPGIFTER OM SKATTEFRI FÖRSÄLJNING BILAGA 5 DE OLIKA MEDLEMSSTATERNAS SYSTEM FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL ENLIGT SVAREN PA KOMMISSIONENS FRÅGEFORMULÄR BILAGA 6 FÖR SYSTEMEN MEDLEMSSTATERNA UPPDRAGSRESOR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL I KOMMISSIONENS ENLIGT 32 35 41 47 53 69 83 BILAGA 7 RESULTATEN AV DEN STATISTISKA UTVÄRDE RINGEN AV MEDLEMSSTATERNAS BLANKETTSVAR 103 INLEDNING 1. 2. 3. 4. 5. Samtidigt som den inre marknaden infördes den 1 januari 1993 avskaffades alla skattekontroller vid Europeiska gemenskapens inre gränser. Varor som transporteras mellan medlemsstaterna är inte längre föremål för något skattemässigt förfarande enbart på grund av det faktum att de förs in på en annan medlemsstats territorium. Följaktligen har alla slags begränsningar för resande avskaffats utom när det gäller vissa undantag för varor som är belagda med punktskatter och som förs in i Danmark, Finland och Sverige. I princip har varje medborgare i Europeiska unionen rätt att köpa vilken vara som helst för personligt bruk var som helst i gemenskapen. Moms och punktskatter betalas normalt i det land där varorna införskaffas (även om särskilda regler fortfarande gäller för distansköp, t. ex. postorderförsäljning, då skatten normalt betalas i köparens medlemsstat). Skattefri försäljning är inte förenlig med dessa grundläggande förutsättningar för en inre marknad. I synnerhet kan den skattefria försäljningen medföra en snedvridning av konkurrensen mellan butiker som säljer skattefria varor och sådana som säljer varor belagda med skatt. Följaktligen har medlemsstaterna inte tillåtit skattefri försäljning inom sina egna territorier om det inte lämnats garantier för att de inköpta varorna lämnar detta territorium. Det är därför de skattefria butikerna vanligen ligger vid gränsen eller på en plats för avfärd med ett transportmedel som direkt lämnar landet. Under dessa omständigheter ansågs varorna köpta för export, och en skattebefrielse var förenlig med den allmänna skattebefrielse som beviljas för export. Man måste dock komina ihåg att importmedlemsstaten hade rätt att beskatta varor som köpts skattefritt om deras värde eller kvantitet översteg vissa begränsningar. Genom avskaffandet av gränskontroller, vilket utgör ett av de viktigaste inslagen i den inre marknaden, har möjligheten av beskatta varor vid import försvunnit; gränskontroller kan därför inte längre genomföras för att kontrollera värde- eller kvantitetsbegränsningarna. Rådet bedömde det inte desto mindre som olämpligt att omedelbart avbryta den skattefria försäljningen inom gemenskapen den 1 januari 1993. Det fanns ett antal skäl för detta beslut, däribland behovet av att finansiera nödvändiga förändringar på flygplatserna för att göra det möjligt att skilja internationella flygningar från inhemska flygningar eller flygningar inom gemenskapen och behovet av att bidra till finansieringen av färjeföretag som gick på viktiga rutter. Rådet beviljade därför en övergångsperiod fram till den 30 juni 1999, då alla affärssektorer som sysslade med skattefri försäljning skulle ha förberett sig för den nya situationen. Rent tekniskt var rådet tvunget att fastställa vilka som hade rätt att dra fördel av den skattefria försäljningen, hur denna skulle gå till i avsaknad av gränskontroller och slutligen vilka kontrollåtgärder som skulle vidtas för att begränsa snedvridningen av konkurrensen. Eftersom avsikten var att endast bevilja en övergångsperiod och inte att skapa nya möjligheter till skattefri försäljning, eftersträvade rådet helt enkelt att förlänga de befintliga arrangemangen. Det lät därför medlemsstaterna undanta varor som skattefria butiker försett resande med och som dessa hade med sig på flygningar inom gemenskapen eller på överfarter till sjöss till andra medlemsstater. För att säkerställa likabehandling med färjor lät rådet också undanta tillhandahållande av varor i de båda kanaltunnelterminalema. De exakta bestämmelserna om moms och punktskatter anges i direktiven 91/680/EEG (som införlivar artikel 28k i direktiv 77/388/EEG) respektive 92/12/EEG (artikel 28). När det gäller kontrollen måste, i avsaknad av någon som helst möjlighet att kontrollera passagerarna vid ankomsten till medlemsstaten, ett helt nytt system utformas. Den enda person som skulle kunna kontrollera den korrekta tillämpningen av skattebefrielsen är faktiskt säljaren, även om man måste medge att säljaren också har ett intresse av att sälja så mycket som möjligt. Åtgärder för skattekontroll har i princip alltid i stor utsträckning lämnats till medlemsstaterna själva att vidta. Rådet slöt därför bara en politisk överenskommelse om en viss minimikontroll som medlemsstaterna skulle iaktta och som bygger på den kontroll som säljaren själv utför och på en senare kontroll av säljaren som skattemyndigheten utför. Kontrollåtgärderna måste under alla omständigheter säkerställa att de värde- och kvantitetsbegränsningar som gäller följs i fråga om den totala befrielsen per resa och passagerare. Rådet begärde att kommissionen skulle framlägga en rapport om hur detta i medlemsstaterna. Denna rapport utgör svaret på denna begäran. försäljningskontrollsystem egentligen så kallade fungerar Rådet återkom till frågan om skattefri försäljning under 1994 i samband med en ändring av värdebegränsningen för skattebefrielse för resande från tredje land. Dessa begränsningar hade i själva verket tjänat som en referensram vid fastställandet av gränserna för skattebefrielsen vid skattefria inköp inom gemenskapen. Genom en höjning av begränsningen för resande från tredje land från 45 ECU till 175 ECU, skulle begränsningen inom gemenskapen också ha höjts automatiskt. Med hänsyn till att avsikten var att endast bibehålla men inte främja den skattefria försäljningen men också med tanke på att en gräns på 45 ECU kanske inte var tillräcklig för att i realiteten upprätthålla den nivå på de skattefria inköpen som förelåg före 1993 beslöt man att höja gränsen till 90 ECU. Denna höjning trädde i kraft den 1 april 1994. PJtuet begärde också att kommissionen skulle lämna en rapport om genomförandet av den nya begränsningen och om eventuella behov av att anpassa den i framtiden. Eftersom denna begäran har ett klart samband med frågan om hur medlemsstaternas kontrollåtgärder fungerar tar kommissionen upp båda dessa frågor till granskning i denna rapport. Vid utarbetandet av rapporten har kommissionen använt sig av följande informations källor: • Medlemsstaternas svar på kommissionens frågeformulär (bilaga 1). • De undersökningsuppdrag som kommissionens tjänstemän har genomfört i medlems staterna i samarbete med de behöriga nationella myndigheterna. • De statistiska uppgifter om den skattefria försäljningen som medlemsstaterna lämnat på kommissionens begäran. • Synpunkter från de sammanslutningar som representerar dem som bedriver skattefri försäljning. Det mesta av detta underlag har diskuterats vid åtskilliga tillfällen med delegationer från medlemsstaterna i kommissionens särskilda arbetsgrupp. 10. Eftersom största delen av de berörda uppgifterna samlades in före 1995, behandlas inte de tre nya medlemsstaterna i rapporten, men de kommer att fa tillfälle att yttra sig om innehållet i rapporten. KAPITEL 1 SKATTEFRI FÖRSÄLJNING VID RESOR INOM GEMENSKAPEN - BAKGRUND Avsnitt 1. Situationen före 1993 11. Före 1993 var ramarna för resandes skattefria inköp fastställda i rådets direktiv 69/169/EEG om harmonisering av lagstiftningen om befrielse från omsättningsskatter och punktskatter på varor som införs av resande. En åtskillnad gjordes mellan resande från tredje land och resande från en annan medlemsstat. 12. Större skattelättnader beviljades resande inom gemenskapen som köpt fullt beskattade varor i en annan medlemsstat. Mindre lättnader infördes för varor som införskaffats i tredje land. Denna skillnad återspeglade den högre graden av integration mellan gemenskapens medlemsstater och tog särskilt fasta på det faktum att medlemsstaterna i stort sett tillämpar likartade indirekta skatter, vilket inte kan antas vara fallet när det gäller tredje land. 13. Inköp i så kallade skattefria butiker i en annan medlemsstat faller (definitionsmässigt) inte inom någon av dessa kategorier. I det fallet har varorna införskaffats utan att någon skatt betalats, men inte i ett tredje land. För att inte missgynna en resande från en annan medlemsstat jämfört med en resande från ett tredje land som också skulle kunna ha köpt varor skattefritt har domstolen i flera avgöranden slagit fast att begränsningen för skattebefrielse för resande från tredje land också skall tillämpas på varor som köpts skattefritt i gemenskapen. 14. För skatteändamål byggde den skattefria handeln på begreppen "import" och "export". Försäljningen var befriad från skatt om varorna verkligen var avsedda för export. Denna befrielse behövde inte styrkas av handlingar eftersom omständigheterna vid inköpet ( p| flygplatsernas internationella område, ombord på färjor osv. ) ju visade att köparen höll på att lämna landet med varorna. Detta begrepp var dock i grund och botten detsamma som det som gällde (och fortfarande gäller i fråga om tredje land) för skattefri försäljning i butiker inom landet, som sålde till resande som skulle lämna landet. Den enda skillnaden var den att den resande i det senare fallet var tvungen att lämna skriftligt bevis på exporten, i allmänhet försedd med tullmyndighetens stämpel. Vid inresa i en annan medlemsstat måste den resande deklarera alla varor som han avsåg att importera och i princip betala skatt för alla importerade varor. Vid den tidpunkten tillämpades begränsningen för skattebefrielse för resande och man tillät skattefri import inom de fastställda gränserna. 15. För att systemet skulle fungera krävdes ett skattemässigt förfarande vid importen och möjlighet för tullmyndigheterna att utföra kontroller för att förvissa sig om att den resandes importdeklaration var korrekt. Avsnitt 2. Avskaffande av tullkontroller och begränsningar för resan-des skattebefrielse 16. Ett av de grundläggande mål som uppnåtts genom den inre marknaden var avskaffandet av kontroller vid gemenskapens inre gränser. På skatteområdet innebär det slutet för begreppen "import" och "export" mellan medlemsstaterna. Den fria rörligheten av varor mellan två medlemsstater får inte längre automatiskt följder på skatteområdet. 17. Ett viktigt mål har sålunda uppnåtts: privatpersoner far köpa varor för personligt bruk i vilken medlemsstat som helst och ta med sig de inköpta varorna till vilken annan medlemsstat som helst utan att vara tvungen att deklarera dessa varor vid gränsen eller betala skatt. I det avseendet har principen om beskattning i ursprungslandet omsatts i praktiken. Det kan t. ex. övergångsbestämmelser för Danmark, Sverige och Finland och bestämmelser om beskattning av nya bilar eller vissa distansköp, men de ställer inte principen som sådan i fråga. Endast om inköpen görs av kommersiella och inte av personliga skäl föreskriver skattebestämmelserna även i fortsättningen beskattning i den medlemsstat där den slutliga konsumtionen äger rum. finns vissa undantag, förnekas att det inte 18. I denna nya situation, där beskattning av import inte längre kan förekomma inom gemenskapen, är det inte längre relevant att tillämpa begränsningar för resandes skattebefrielse. Följaktligen skulle den skattefria handeln inom gemenskapen ha upphört. Avsnitt 3. Rådets beslut att bibehålla skattefri försäljning vid resor inom gemenskapen till 30 juni 1999. 19. Skattefri försäljning är inte bara en extravinst för resande inom gemenskapen. Den kan också ha andra konsekvenser. Skattefria butiker på flygplatser är en viktig inkomstkälla för flygplatsmyndigheterna och sköts i vissa fall av eller i samarbete med dessa myndigheter. Detta gör det möjligt att till en viss del indirekt finansiera flygplatsernas infrastruktur utanför ramen för den nationella budgeten. Detgör det också möjligt att hålla flyplatsavgifterna på en låg nivå och därmed främja turismen. Färjeföretagen får en stor del av sina inkomster från den skattefria försäljningen och kan därför hålla lägre biljettpriser än vad som annars skulle vara fallet. Alla dessa finansieringsfördelar beror på medlemsstaternas beslut att inte ta ut indirekta skatter på butikernas skattefria försäljning. 20. Även om medlemsstaterna anpassade sina bestämmelser om indirekt beskattning till den inre marknadens grundläggande krav på att avskaffa gränskontroller, var de inte beredda att på samma gång förändra situationen för de skattefria butikerna. Rådet beslutade därför om en temporär förlängning till slutet av juni 1999. Detta beslut motiverades av att det var angeläget "att mildra både de sociala återverkningarna inom den berörda sektorn och de regionala svårigheter, särskilt i gränsområden, som kan uppstå till följd av avskaffandet av skatter vid import och befrielse vid export i handeln mellan medlemsstaterna"1. Överväganden rörande de ovan angivna finansieringsfördelarna som butiker med skattefri försäljning ger kan också ha spelat en roll. 21. Efter detta beslut var det nödvändigt att anpassa den rättsliga ramen till det nya skattebegrepp som infördes 1993. Eftersom en resande inte importerade kunde skattelättnaden inte längre tillämpas på den resande själv, dvs. köparen. Samma resultat som vid en definitiv skattelättnad till dennes fördel skulle dock kunna uppnås genom att låta säljaren i fortsättningen ta hand om skattebefrielsen. Denna befrielse skulle å andra sidan inte längre kunna bygga på export av varor till en annan medlemsstat eftersom sådan export inte längre existerar som ett skattemässigt förfarande. De krav som skulle gälla för befrielsen måste därför omdefinieras. i direktiv 91/680/EEG, och artikel 28 22. Enligt artikel 28k i det sjätte momsdirektivet (direktiv 77/388/EEG), som förts in genom i direktiv 92/12/EEG (för artikel 1. 22 punktskatter) far medlemsstaterna bevilja skattebefrielse för skattefria butiker som tillhandahåller varor som ingår i den resandes personliga bagage vid flyg- eller sjöresor till andra medlemsstater inom gemenskapen och som ligger inom de värdegränser som också tillämpas på resande från ett tredje land vid inresa till gemenskapen (se artikel 1 i direktiv 69/169/EEG). Befrielsen omfattar också tillhandahållande av varor i skattefria butiker i de båda kanaltunnelterminalerna till passagerare som har giltiga biljetter för resan mellan de båda terminalerna. De berörda artiklarnas exakta ordalydelse återfinns i bilaga 2. 23. Även om rådet har försökt återskapa den situation som rådde före 1993 så exakt som möjligt kan två större förändringar konstateras. Den första är att bestämmelserna utvidgats till att omfatta butiker för skattefri försäljning i kanaltunnelterminalerna. Denna ändring var motiverad av att det var angeläget att ta hänsyn till danna nya förbindelse mellan Frankrike och Förenade kungariket i förhållande till de färjor som sörjer för sjöförbindelsen. Den andra förändringen hänger samman med den kvantitet skattefria varor som den resande har rätt att köpa. Med importbegreppet gällde att kvantiteten fastställdes av de värde- och kvantitetsgränser som gällde vid importtillfället. Även om rådet inte har ändrat dessa gränser medger de nya bestämmelserna att de resande även för med sig hem skattefria varor som inköpts under den första etappen av en resa, vilka enligt de gamla bestämmelserna måste konsumeras i den andra medlemsstaten eller ingå bland de varor för vilka begränsningen för den resandes skattebefrielse gällde. Särskilt i fråga om resor över dagen kan detta få till följd att den importbegränsning som tidigare gällde fördubblas. Varje försök att undvika detta skulle dock ha krävt ett antal komplicerade och svårhanterliga bestämmelser. 24. Beslutet att bevilja en övergångsperiod fram till 1999 ger de berörda sektorerna (flygplatsmyndigheter, flyglinjer, färjeföretag, producenter av varor som vanligen säljs i de skattefria butikerna och butiksägarna själva) tillräckligt med tid för att förbereda sig för en situation utan skattefri försäljning inom gemenskapen. Alla medlemsstater utnyttjar denna möjlighet, men två av dem begränsar tillämpningen av undantaget till varor som är belagda med punktskatter. De berörda direktivens ingresser. 10 Avsnitt 4. Kontrollaspekter 25. I enlighet med subsidiaritetsprincipen har tillämpningen av gemenskapens lagstiftning och införandet av lämpliga kontrollåtgärder i allmänhet överlämnats till medlemsstaterna. Enligt artikel 28k i direktiv 77/388/EEG och artikel 28 i direktiv 92/12/EEG skall medlemsstaterna endast vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att de undantag som föreskrivs i dessa artiklar tillämpas korrekt och utan krångel och för att förebygga skattefusk, skatteflykt eller missbruk. 26. Eftersom effektiviteten i kontrollerna av undantagen inte nödvändigtvis påverkar det kontrollerande landets intressen men kan ha större betydelse för inresemedlemsstaten där de skattefria varor som inköpts skall konsumeras, har rådet och kommissionen enats om ett uttalande i protokollet, nämligen att en viss kontrollnivå måste garanteras i hela gemenskapen. För att förhindra att varje form av gränskontroll återinförs beslutade man att kontrollåtgärderna främst skulle inriktas på säljaren. 27. Skattebefrielsen skall tillämpas av säljaren, som ju är den enda person som kan intyga att en försäljning inte överstiger de gällande värde- och kvantitetsgränserna. Detta är dock fallet endast i fråga om de varor som han själv tillhandahåller - det utgör ingen garanti mot flera inköp av samma passagerare under samma resa. Därför måste man i varje kontrollprogram angripa problemet med hur man skall förhindra upprepade inköp av en passagerare inom områdena för skattefria butiker, kanske också på olika ställen (t. ex. på flygplatsen och ombord på flygplanet). Det är uppenbart att säljaren inte kan känna till alla uppgifter av intresse i sammanhanget om han inte förses med dessa uppgifter genom någon ytterligare åtgärd. Vidare försätter detta system säljaren i en mycket svår situation: att följa begränsningarna för den skattefria försäljningen står i konflikt med hans kommersiella intresse av att främja sådan försäljning. 28. För att undvika denna intressekonflikt antog rådet den 14 december 1992 ett dokument med titeln "Av medlemsstaterna antagna riktlinjer för kontroll av skattefri försäljning i gemenskapen". Dessa riktlinjer fastställer en lägsta nivå på kontrollen och bygger på ett kontrollsystem i två steg. Det första steget gäller den kontroll som säljaren själv skall utföra, medan det andra steget avser eventuella kontrollåtgärder som vidtas av skattemyndigheterna beträffande säljaren. 29. Även om dessa riktlinjer inte är rättsligt bindande är det klart att de utgör en utgångspunkt för denna rapport när det gäller utvärderingen av de kontrollåtgärder som medlemsstaterna vidtagit. Texten till riktlinjerna ingår i bilaga 3. Avsnitt 5. Höjning av värdebegränsningen för skattebefrielsen 30. Fram till den 31 mars 1994 hade medlemsstaterna rätt att medge skattefri försäljning av varor inom följande gränser, som också var de gränser som tillämpades för resande från tredje land: 31. Av tabellen nedan framgår begränsningarna i fråga om kvantitet. 11 Tobaksvaror „Aft. 200 cigaretter e l l er 100 cigarillos eller 50 cigarrer eller 250 gram röktobak Alkoholhaltiga drycker Parfym och eau-de-toilette 1 liter spritdrycker eller destillerade drycker över 22 volymprocent „ 50 gram parfym _ o ch 250 ml eau-de-toilette eller m ed en 2 U l er spàsûxyaaa alkoholhalt av högst 22. volymprocent ^ 2 liter starkvin och mousserande vin och 2 liter icke-mousserande vin 32. Värdegränsen sattes från början till 45 ECU. Den gäller alla varor som inte omfattas av en-kvantitativ begränsning. 33. Genom direktiv 94/4/EG höjde rådet värdegränsen för resande från tredje land från 45 ECU till 175 ECU och fastställde en särskild värdegräns på 90 ECU för den skattefria försäljningen inom gemenskapen. 34. Detta var första gången som olika värdegränser fastställdes för resande från tredje land och för den skattefria försäljningen inom gemenskapen. Differentieringen var berättigad eftersom olika begrepp gällde. - När det gäller resande från tredje land tillämpas importtullar, medan den skattefria försäljningen inom fortfarande befrielse från gemenskapen drar fördel av en skattebefrielse för säljarens tillhandahållna varor. Detta är en effekt av införandet av den inre marknaden med ett gemensamt skattesystem som tillämpas på alla köpare inom gemenskapen, även om de kommer från en annan medlemsstat. 35. Vid en första anblick är beslutet att höja värdegränsen inom gemenskapen inte förenligt med den inriktning som rådet från början hade, nämligen att endast under en övergångsperiod medge skattefri försäljning men inte att främja den. Ett antal objektiva skäl framfördes dock för att motivera en höjning: • Begränsningen till 45 ECU skulle göra det omöjligt för dem som bedrev skattefri försäljning att i reala termer bibehålla denna på den nivå som rådde före 1993. • Eftersom medlemsstaternas importkontroller inom gemenskapen markant minskade före 1993 iakttogs den värdegräns som skulle tillämpas allt mera sällan av de resande, och att återgå till en strikt tillämpning av denna skulle ha skapat missnöje bland passagare och dem som bedrev skattefri försäljning. • De administrativa kostnader och besvär som säljaren måste kämpa med vid genomförandet av systemet för försäljningskontroll stod inte i proportion till de berörda varornas mycket låga värde. 12 36. Efter en helhetsbedömning av alla dessa skäl begärde rådet att kommissionen skulle undersöka om en ytterligare ändring av värdegränsen borde övervägas. 13 KAPITEL 2 SYSTEMET FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL OCH DESS TILLÄMPNING I MEDLEMSSTATERNA Avsnitt 1. Inledande anmärkningar 37. I den mån skattefri försäljning är tillåten endast på speciella villkor och under särskilda omständigheter utgår dessa begränsningar från den gemenskaplige lagstiftning och utgör därmed en gemensam ram för samtliga medlemsstater. I praktiken är dock tillämpningen av detta ramverk i hög grad beroende på geografiska och lokala förutsättningar. Skattefri försäljning är tillåten endast på flygplatser och i hamn, ombord på flygplan eller fartyg under flygningar eller under överfarter till sjöss samt i knaltunneln, vilken utgör ett specialfall. Alla dessa platser har sina speciella särdrag och varje kategori har sina egna praktiska problem. Dessutom kan överfarter till sjöss förekomma endast mellan vissa av medlemsstaterna, och de skiljer sig avsevärt i fråga om längd. 38. Medlemsstaterna har slutligen gjort olika val vad beträffar genomförandet av den skattefria försäljningen. Vissa medlemsstater tillåter försäljning som överstiger gränsen för skattebefrielse så länge skatten redovisas på ett korrekt sätt, medan andra förbjuder sådan försäljning. Vissa medlemsstater tillåter att det förekommer skattefria och skattebelagda butiker inom samma område, medan andra inte erbjuder en sådan möjlighet. I vissa fall drivs de skattefria butikerna av ett enda företag som antingen kan vara privatägt eller helt eller delvis statsägt, inom andra områden ägs varje butik individuellt. 39. Alla dessa skillnader talar för att medlemsstaterna själva bör besluta om nödvändiga kontrollåtgärder för de skattefria butikerna på samma sätt som normalt gäller i fråga om andra inhemska skattebefrielser. Men det är annorlunda i detta fall, eftersom undantaget för skattefri försäljning per definition gäller varor som skall transporteras till en annan medlemsstat och som, om de inte kontrolleras effektivt, kan förorsaka störningar som kan skada återförsäljare i den medlemsstaten. Detta har lett till att rådet i sina riktlinjer enades om en miniminivå för kontrollen utan att dock därvid göra medlemsstaterna rättsligt förpliktade att följa den. Innehållet i riktlinjerna ger dessutom medlemsstaterna tillräcklig frihet att anpassa sina kontrollsystem till varje enskild situation. Avsnitt 2. Rådets riktlinjer 40. Riktlinjerna, som är återgivna i bilaga 3, utgör utgångspunkten för varje form av kontrollsystem som medlemsstaterna inför och därmed också för utvärderingen av dessa system i denna rapport. 41. I riktlinjerna fastslås först en sjävklar princip: säljaren måste iaktta alla de villkor som gäller för den skattefria försäljningen och därmed de begränsningar i fråga om kvantitet och värde som tillämpas. 14 42. Problemet är då hur det skall vara möjligt för säljaren att ta reda på alla faktorer i sammanhanget som bestämmer skattebefrielsen och särskilt dess storlek. Han kan i princip ha två källor till information: passageraren och andra säljare. 43. Passageraren är den enda person som kan informera honom om omständigheterna kring resan: han har en giltig biljett för resan, det omedelbara målet för hans resa är en plats i en annan medlemsstat osv. Om passageraren inte redan är ombord på transportmedelet och om dessa omständigheter inte är uppenbara är det vanliga sättet att lämna denna information att visa biljetten eller ombordstigningskortet i butiken. 44. Situationen är mer komplicerad när det gäller uppgifter om en passagerares tidigare inköp till vilka hänsyn måste tas vid beräkningen av den återstående ransonen. Passageraren kan visa upp en faktura, men vad kan tvinga honom till detta? Det lättaste sättet är återigen att låta dessa uppgifter framgå av biljetten eller ombordstigningskortet som han under alla omständigheter måste visa upp. I riktlinjerna förordas därför denna metod och det anges att biljetten eller ombordstigningskortet i förekommande fall kan ersättas med en särskild kupong. Ett alternativ skulle kunna vara att se till att uppgifter om en enskild passagerares skattefria inköp lagras på ett sådant sätt att det är möjligt för alla skattefria butiker att ta del av denna information. Det skulle i så fall räcka med att nästa butik kan identifiera passageraren, t. ex. genom hans platsnummer i flygplanet. 45. Vilken metod som än väljs måste medlemsstaterna åtminstone välja en typ av system i information som behövs som säkerställer att säljaren har tillgång till den sammanhanget. 46. En annan aspekt gäller den kontroll som myndigheterna i medlemsstaterna utövar beträffande säljaren. Denna kontroll kräver i första hand att säljaren har korrekta räkenskaper och redovisning för all försäljning. I praktiken kommer det dock att vara omöjligt för säljaren att ha kvar något som helst bevis på omständigheterna kring en enskild försäljning, eftersom detta skulle kräva att de behöll kopior av biljetter eller andra dokument, vilket skulle vara omöjligt att hantera utan att avsevärt öka tidsåtgången vid försäljningen. Därför angavs en annan metod i riktlinjerna, den så kallade totalredovisningsmetoden, enligt vilken skattemyndigheterna skall jämföra den sammanlagda skattefria försäljningen med det totala antalet passagerare på en viss resa eller på resor som gjorts under en viss period. Under inga omständigheter får den totala försäljningen överstiga de tillåtna gränserna multiplicerat med antalet passagerare. Med tanke på att inte alla passagerare väljer att handla skattefria varor bör denna siffra kunna justeras. På så sätt skulle myndigheterna åtminstone kunna kontrollera hur tillförlitligt säljarens eget kontrollsystem fungerar. 47. När det gäller sjötrafiken mellan två medlemsstater kan vissa särskilda problem uppstå, t. ex. kan en färja vara ansvarig inför myndigheterna i bägge länderna. Därför skulle detta område komma att omfattas av bilaterala överenskommelser mellan medlemsstaterna där kontrollsystemet och dess praktiska genomförande fastställs. 48. I de fall då två medlemsstater berörs skall enligt ett uttalande i riktlinjerna dessa så långt som möjligt utnyttja gemenskapens bestämmelser om administrativt samarbete och ömsesidigt bistånd. 15 Avsnitt 3. Säljarens kontroll i de olika medlemsstaterna 49. En förklaring har redan lämnats till varför den faktiska situationen kraftigt skiljer sig åt beroende på var den skattefria butiken är belägen. För att ta hänsyn till dessa viktiga skillnader görs i rapporten en åtskillnad mellan följande tre huvudsakliga kategorier: • Försäljning på flygplatser. • Försäljning ombord på flygplan. • Försäljmng ombord på fartyg. 50. I detta avsnitt beskrivs endast medlemsstaternas allmänna inriktning på kontrollen. Närmare uppgifter om situationen i de enskilda medlemsstaterna återfinns i bilaga 6, där framför allt resultaten av kontrollbesöken på plats i medlemsstaterna är sammanfattade • Flygplatser 51. Olika situationer kan förekomma: passagerare kan handla skattefria varor mer än en gång i samma butik, de kan handla i olika butiker på flygplatsen och de kan till och med -handla först på flygplatsen och sedan ombord på flygplanet. Vid alla dessa tänkbara möjligheter till skattefria inköp måste de begränsningar som gäller för en enskild passagerare under en och samma resa iakttas. Därför bör det system som en säljare tillämpar i princip kunna ta hänsyn till alla dessa möjligheter som passageraren har att handla skattefritt. Ett system som innebär att en säljare enbart kontrollerar varje enskild försäljning är otillräckligt för att uppfylla de kriterier som anges ovan. Säljarna är normalt medvetna om de begränsningar som gäller och ger information och råd till potentiella köpare om dessa begränsningar. Vid varje enskilt försäljningstillfälle iakttas därför normalt begränsningarna. 52. För att förhindra senare skattefri försäljning som överstiger begränsningarna för en och samma passagerare flygplatserna normalt ombordstigningskort eller motsvarande resehandlingar för att kontrollera dessa försäljningar. När en försäljning gjorts stämplas kortet av säljaren för att förhindra upprepad försäljning på samma försäljningsställe eller flera försäljningar (på andra försäljningsställen på flygplatsen). resa använder säljarna på och som sålts. I en medlemsstat 53. Hur detta stämplingsförfarande utformas varierar mellan medlemsstaterna. I de flesta medlemsstaterna anger stämpeln på ombordstigningskortet endast att en skattefri försäljning ägt rum. I några medlemsstater anger stämpeln även värdet på eller kvantiteten av de varor fästs kvittot vid ombordstigningskortet för att det skall vara möjligt för säljare att senare kontrollera om passageraren har rätt att göra ytterligare skattefria inköp (på samma försäljningsställe eller på andra försäljningsställen). En medlemsstat tillämpar över huvud taget inte stämpling av ombordstigningskorten. I den medlemsstaten bygger försäljningskontrollen enbart på säljarens kontroll av varje enskild försäljning. Med detta system förefaller man inte kunna förhindra otillåten skattefri försäljning. I vissa medlemsstater registreras varje försäljning i kassaregistret och kombineras där med uppgifter om varje enskild samma passagerare, till detta försäljningsställe och platsnummer. Senare som försäljning på är knutna försäljningsställen flight- andra eller t. ex. 16 registreringssystem kan då jämföras med tidigare inköp. I vissa medlemsstater har program- och maskinvara utvecklats (antingen av företagarna eller av tullen) i syfte att säkerställa att systemet för försäljningskontroll tillämpas korrekt, medan andra helt litar på "traditionella " kontroller. Där datasystem har installerats för handlarna är dessa i vissa länder knutna till tullens nät. • Ombord på flygplan 54. Vid kontrollen av den skattefria försäljningen ombord på flygplan använder medlemsstaterna i allmänhet inte ombordstigningskort eller motsvarande handlingar Enligt medlemsstaterna skulle användningen av sådana handlingar stöta på praktiska problem, eftersom passagerarna när de väl kommit ombord inte alltid behåller sina ombordstigningskort. 55. Skillnaden mellan den skattefria försäljningen på skattefria försäljningsställen på en flygplats och den ombord är ett ytterligare skäl för medlemsstaterna att acceptera en mera begränsad form av kontroll vid försäljning ombord. Den skattefria försäljningens volym ombord begränsas av själva förutsättningarna för denna försäljning. Kontrollen sker genom att försäljningen övervakas av besättningen och att begränsningarna i fråga om varornas värde och kvantitet vid varje enskild försäljning iakttas. 56. Nästan ingen av medlemsstaterna tillämpar ett system med vars hjälp det skulle gå att inrätta en koppling mellan de skattefria inköpen på flygplatsen och de eventuella senare inköpen under flygningen (detta gäller även för den skattefria försäljningen i hamnar och eventuell senare försäljning ombord på färjor). Vissa medlemsstater tillämpar dock ett kontrollsystem för dessa senare skattefria inköp genom att använda ett system med förhandsbeställning eller genom att använda kuponger som skall visas upp och stämplas vid är ombordstigningskortet stämplat redan vid utfärdandet. förhandsbeställning systemet med försäljning. skattefri varje I • Ombord på fartyg 57. Bilden av de kontrollsystem som tillämpas av säljarna är otydligare. I allmänhet utfärdas innehåller tillsammans med ombordstigningskortet. Denna kupong en kupong information om vilka kvantitativa begränsningar som gäller för varor belagda med punktskatt. Den markeras vid försäljningen av sådana varor. Ytterligare inköp av dessa varor kan göras bara om köparen med hänvisning till kvittot från det första inköpet kan visa att den tillåtna gränsen inte har uppnåtts. För varor vilkas begränsning är värdemässig är kontrollen ofta mindre strikt, eftersom det vid sådana inköp inte förekommer någon markering alls. I dessa fall består kontrollen helt enkelt av att inget enskilt inköp överstiger värdegränsen. 58. På korta farjerutter tillämpas kupongsystemet sällan. Den enda kontrollåtgärden är att allmänheten upplyses om de tillåtna gränserna för skattefria inköp av varor, och att säljarna iakttar självdisciplin och begränsar varje enskild skattefri försäljning till gällande belopp eller kvantitet. Skälen till att man inte tillämpar ett kupongsystem i dessa sammanhang tycks vara att resan tar så kort tid och att antalet passagerare är mycket stort. Ett annat skäl är att en kupong kan överlåtas mellan passagerarna, varvid syftet med att begränsa de skattefria inköpen per passagerare lätt förfelas. 17 59. Såvitt kommissionen vet tycks hittills endast en bilateral överenskommelse om skattefri försäljning ombord på färjor ha slutits. Avsnitt 4. Beskrivning av kontrollåtgärder i medlemsstaterna • Flygplatser 60. 61. 62. I princip kontrollerar medlemsstaterna säljarna på de skattefria försäljningsställena på flygplatserna genom att granska deras bokföring. Denna allmänna princip omfattar i praktiken olika former av kontroll. Men medlemsstaterna begränsar sig överlag till kontroll av varor som köps och säljs av det skattefria försäljningsstället eller företaget. Denna form av kontroll överensstämmer med och är en följd av den normala kontrollen av momsredovisningen. Uppgifter om försäljningen till enskilda kunder, vilket utgör ett särskilt inslag i kontrollen av den skattefria försäljningen, finns sällan att tillgå. Ibland föreligger uppgifter om försäljningen per period, ibland per dag eller per flygning, och de ger då en något mer ingående insikt om den individuella försäljningen. I en del medlemsstater måste säljarna av skattefria varor arbeta inom ett system för tull- eller punktskattebefriade lager. Ett sådant system ger möjlighet till en viss grad av kontroll över säljarens ställning och kompetens för att säkerställa att de iakttar de gällande reglerna för skattefri försäljning. Härvid tillämpas vissa bokföringsregler, som vanligtvis gör det möjligt att följa varornas rörelser till och från lagren. I några medlemsstater görs kontroller på platsen (stickprov) av både säljare och kunder. Detta innebär kontroller i och i närheten av de butiker som har rätt att sälja skattefria varor. I mer än hälften av medlemsstaterna tillämpas system för totalredovisning vad gäller förutsättningarna för den skattefria försäljningen. Dessa utgår från en daglig eller månatlig information om försäljningsdatum, flightnummer, varornas kod, kvantitet och värde, som ibland är möjlig att hänföra till enskilda passagerare. I några medlemsstater får man denna information genom ett datanät, men ibland helt enkelt manuellt. försäljningen, och de kan ge sammanfattning av • Ombord på flygplan 63. Vad gäller den skattefria försäljningen ombord på flygplan tillämpar medlemsstaterna i princip samma system för försäljningskontroll som på flygplatserna. Detta innebär att de koncentrerar sig på bokföringen, men att kontrollen även innefattar godkända tullager och punktskattebefriade lager, stickprovs- och efterhandskontroller samt ett system för totalredovisning. Flertalet medlemsstater vidtar även åtgärder för kontroll av flygbolagens egna lager och av de företag som levererar till dessa lager. Systemen för totalredovisning är utformade så att de lämnar data om den totala försäljningen ombord. Dessa data kan i princip jämföras med uttagen ur lagren. Men det är ju egentligen inte den totala försäljningen jämförd med det totala antalet passagerare som är av intresse, utan det faktum att de skattefria inköpen för varje enskild passagerare skall ligga inom de tillåtna gränserna. Det kan dock nämnas att det inom ett system görs upp listor där de passagerare som gjort skattefria inköp anges. 18 • Ombord på fartyg 64. Även här tillämpar medlemsstaterna samma åtgärder som vid försäljning på flygplatser och ombord på flygplan. En medlemsstat anger att den gör stickprovskontroller (slumpvisa kontroller av resenärer) vid avresan eller ankomsten. Ibland görs jämförelser mellan sammanfattningslistor över försäljningen per resa, försäljningskuponger som lämnats till enskilda passagerare och antalet passagerare. • Allmänna iakttagelser 65. Det måste beaktas att vissa straffar stipulerade i alla medlemsstater för säljare som inte iakttar reglerna för försäljningskontrollen, och i vissa fall kan de företag som säljer varorna bötfallas. Avsnitt 5. Utvärdering 66. I detta avsnitt redovisas en analys av den nuvarande situationen som är relevant för kommissionens slutsatser beträffande programmet för skattefrihet och hur detta, sett i ett större sammanhang, sköts av medlemsstaterna. Här visas också att det finns en rad (andra) problem som lägger hinder i vägen för en effektiv kontroll av den skattefria försäljningen vid passagerartrafik inom gemenskapen eller pekar på dess bristande effektivitet, om man utgår från att den skattefria försäljningen inom ramen för den gemensamma marknaden skall bestå. • Flygplatser 67. Flertalet medlemsstater har lagt användningen av ombordstigningskort till grund för systemet för försäljningskontroll - åtminstone när det gäller skattefri försäljning på flygplatser. Såtillvida har de uppfyllt kravet på att "införa ett system" i syfte att kontrollera den skattefria försäljningen. Detta är emellertid det enda gemensamma för hur förhållandena gestaltar sig i medlemsstaterna, och en mer kritisk granskning måste göras av hur användningen av ombordstigningskorten har utformats och hur effektiv den är som kontrollmedel. 68. Fullt klart är att ombordstigningskortet skulle kunna vara ett bra kontrollmedel, nämligen om det - eller något annat dokument - måste användas vid alla slags skattefria inköp och om alla inköp markerades på kortet, så att alla skattefria inköp utöver de tillåtna gränserna förhindrades. 69. Sätten att använda kortet varierar mellan medlemsstaterna, men i ingen medlemsstat används det på det teoretiskt optimala sättet eller utnyttjas dess möjligheter fullt ut. Det är praktiska hänsyn som förefaller vara orsaken till att kortet utnyttjas i så begränsad utsträckning. Givetvis har alla system som bygger på ett kort som inte anger inköpta varors värde eller kvantitet sina begränsningar i fråga om möjligheterna att förhindra upprepade eller senare inköp. En enkel markering på kortet, vilket tycks vara den vanliga metoden i de flesta medlemsstaterna, anger ju bara att någonting har köpts skattefritt, men utgör ingen som helst garanti för att inga ytterligare försäljningar kan ske, som tillsammans innebär att de tillåtna gränserna överskrids. På det hela taget tycks 19 dock säljarna och deras personal iaktta en viss självdisciplin när det gäller att sätta stopp för skattefri försäljning utöver de tillåtna gränserna. Men detta är, vilket redan påpekats, inte tillräckligt för att förhindra senare eller upprepade inköp. Kommissionen anser att dessa förfaranden inte är ändamålsenliga när det gäller att uppnå de mål som fastställts av rådet i dess riktlinjer. 70. Vad beträffar de åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit för att kontrollera säljarna måste man komma ihåg att dessa kontrollåtgärder rent teoretiskt inte kan uppfylla samma mål som den kontroll säljarna själva utövar. De sistnämnda kontrollerna skulle i sin egenskap av direktmetoder för kontroll kunna förhindra varje form av skattefria inköp av passagerare utöver tillåtna gränser. Om de inte fyller denna uppgift kan man knappast förvänta sig att medlemsstatens kontrollsystem kan rätta till detta. Därför är det medlemsstatens mest angelägna uppgift att först ta ställning till om ett visst kontrollsystem som tillämpas av säljarna kan godtas eller om det måste avfärdas som otillräckligt, innan man prövar om detta system verkligen tillämpas så som det är tänkt, och till sist gör en mer genomgripande kontroll av om detta säljarkontrollsystem kan sägas ha uppfyllt de förväntningar som fästs vid det. Denna sistnämnda kontroll är definitionsmässigt en efterhandskontroll, och den kan därför aldrig ersätta säljarens kontrollsystem, som har till uppgift att få grepp om passagerarnas individuella inköp. innan man 71. Många synpunkter kan framföras beträffande dessa system. Det har hänt att en medlemsstat har fört fram tanken på kontroller på platsen (stickprovskontroller) av säljare och resenärer. Sådana kontroller skulle kunna vara mycket effektiva, men de måste i så fall givetvis utföras på ett korrekt sätt inom medlemsstatens territorium och på ett sätt som inte påverkar de fördelar som den inre marknaden medför. När det gäller kontroller av säljaren, som är kontrollsystemets nyckelperson, k?. r. 3ke redan hotet om möjligheten av i förväg aviserade kontroller från de behöriga myndigheternas sida kan visa sig vara ytterst effektivt. Denna typ av fysiska kontroller skulle kunna bidra till att försäljningkontrollerna fungerade ännu bättre, till exempel genom att onormalt stora kvantiteter av varor som sålts av skattefria butiker i andra medlemsstater skulle kunna upptäckas vid ankomsten av vissa flygturer inom gemenskapen. När det gäller kontrollen av de resande vill kommissionen ännu en gång betona att den enskilda resenären inte är ansvarig för hur effektivt säljarens kontrollsystem är, och att han inte är skyldig att betala skatt även om han har överskridit de tillåtna gränserna. I allmänhet tillämpar medlemsstaterna ett system enligt vilket företagarna måste ha tillstånd innan de får sälja skattefria varor (i enlighet med bestämmelserna om tullbefriade lager). De utövar någon form av bokföringskontroll som vanligtvis är knuten till systemen med tullbefriade lager och med de kontrollbestämmelser som hänger samman med dessa. Den svaga punkten i dessa system är att de i regel inte medger eller bara nödtorftigt medger jämförelser mellan försäljningsdata och enskilda passagerares inköp. Hela systemet är beroende av vilken kvalitet data har i försäljarledet. Det är därför som dessa system bara kan ge mycket allmänna antydningar om sambandet mellan den totala skattefria försäljningen under en viss period och den faktiska försäljningen till passagerare som har rätt att handla skattefritt. Så länge det förhåller sig på detta sätt bör redovisningssystemen förbättras så att de kan skapa denna koppling mellan enskilda passagerares skattefria inköp och den totala försäljningen av skattefria varor. 72. 20 • Ombord på flygplan 73. Den allmänna uppfattningen på detta område tycks grunda sig på föreställningen att en onödigt sträng kontroll av försäljningen ombord skulle kunna skapa en snedvridning av konkurrensen i förhållande till butikerna på flygplatserna, som har den första kontakten med passagerarna. Detta argument kan inte godkännas eftersom det strider mot själva syftet med kontrollen. 74. Man kan dra slutsatsen att användningen av ombordstigningskort för kontroll av försäljningen ombord på flygplan på de flesta håll betraktas som olämplig. Skälen för teoretisk art. Att använda detta förefaller vara snarare av praktisk än av ombordstigningskort vid denna försäljning anses meningslöst eftersom passagerarna ibland inte har kvar sina kort eller därför att enbart en markering på kortet utan angivande av värde eller kvantitet skulle göra begränsad nytta. Ett annat argument pekar på det med nödvändighet begränsade utrymmet för skattefri försäljning ombord på flygplan. 75. Detta är ganska besynnerliga synpunkter. Om en passagerare inte bryr sig om att behålla sitt kort för att göra skattefria inköp är det tvivelaktigt om han verkligen har för avsikt att utnyttja sin rätt att göra inköp. Att ett kontrollsystem tillämpas på ett olämpligt sätt kan inte tas till intäkt för att avskaffa varje form av kontroll, utan borde snarare vara ett skäl att förbättra systemet genom att ta med fler uppgifter på kortet. Det argument som utgår från det begränsade utrymmet för skattefria inköp ombord på flygplan har mer fog för sig, åtminstone vid vissa typer av försäljning, men förvisso inte vid alla. 76. I ett avseende skiljer ,sig försäljningen ombord på flygplan från den på andra försäljningsställen. Det ligger i sakens natur att den utgör sista tillfället för passagerarna att göra skattefria inköp. Om det skapades en betryggande koppling (se nedan) till den skattefria försäljningen på flygplatserna, och om alla ombord fick göra endast ett inköp, skulle besättningen kunna kontrollera den medgivna skattefria skattefritt försäljningen, eftersom det då inte skulle finnas något tillfälle att göra upprepade eller senare inköp. 77. En allvarlig brist i praktiskt taget alla medlemsstater är den till synes totala avsaknaden av system som kopplar samman den skattefria försäljningen på flygplatserna med den ombord på planen. Vad gäller problemet med upprepad försäljning på flygplatserna förefaller, som påpekats ovan, den enda verkliga lösningen vara att man korrekt utnyttjar ombordstigningskortet eller något annat dokument, och att man inför ett system som registrerar alla skattefria inköp för varje passagerare och på varje skattefritt försäljningsställe. Om ombordstigningskortet används på detta sätt skulle det samtidigt innebära lösningen på problemet med senare försäljningar. I en del medlemsstater har man ett system som bygger på förhandsbeställningar från passagerarna. Om ett sådant kort markeras korrekt när det utfärdas och om det krävs att det uppvisas vid (ytterligare) skattefria inköp - förutsatt att det innehåller korrekta uppgifter - vare sig de görs på flygplatsen eller ombord på planet, skulle systemet kunna visa sig vara effektivt. Även om en del medlemsstater förefaller tillämpa delar av ett sådant system, tycks ingen av dem tillämpa alla dess komponenter samtidigt. 21 78. Vad gäller de kontrollsystem som tillämpas av medlemsstaterna lägger dessa även i detta fall huvudvikten vid kontroll av säljarnas bokföring och redovisningssystem. De synpunkter beträffande denna metods brister som anförts ovan när det gällde kontrollen av den skattefria försäljningen på flygplatser är lika giltiga i detta sammanhang. Den skattefria försäljningen ombord på flygplan erbjuder emellertid andra och mer specifika kontrollmöjligheter i och med att denna försäljning berör en enda säljare (flygbolaget). På grund därav har vissa medlemsstater i olika former infört system med vilkas hjälp jämförelser kan göras mellan den totala mängden varor som tas ombord inför en viss flygning och de varor som säljs under denna. Uppgifter om försäljningen till den enskilde resenären är emellertid sällan åtkomliga, vilket betyder att kontrollen även i dessa medlemsstater endast kan avse totalbeloppen. 79. Ett speciellt problem måste uppmärksammas: tillämpningen av gemenskapens bestämmelser i samband med icke-inhemska flygbolag, särskilt bolag i tredje land, tycks skapa svårigheter för medlemsstaterna, t. ex. kontrollproblem i de fall då ett flygbolag från tredje land först har gjort en landning på gemenskapens område och därefter flyger vidare mellan två flygplatser inom gemenskapen. • Ombord på fartyg 80. Utöver det att de anställda instrueras att inte sälja mer än de tillåtna ransonerna för skattefria inköp till enskilda passagerare, bygger systemet för försäljningskontroll i vissa fall på användningen av en kupong. På denna kupong anges i allmänhet de tillåtna skattefria kvantiteterna, men den förefaller endast användas för inköp av varor som berörs av kvantitativa begränsningar och inte för inköp av varor med en värdemässig begränsning. 81. En viktig skillnad mellan de ombordstigningskort som används vid flygresor och inte anger passagerarens namn. En nackdel med kupongen är att kupongen kupongsystemet är därför att dessa kuponger lätt kan bytas mellan personer som vill utnyttja dem och sådana som inte är intresserade av det. Detta förhållande tycks vara en av anledningarna till att kupongsystemet överhuvudtaget inte används på vissa hårt trafikerade färjelinjer. Om kupongen används måste den markeras. Om ett nytt inköp görs skall säljaren till följd av denna markering be att fa se kvittot på det tidigare inköpet för att kunna fastställa om detta nya inköp fortfarande ligger inom de tillåtna gränserna för skattefria inköp. Detta system är inte vattentätt, eftersom man vid det senare inköpet kan visa fram något gammalt kvitto men låta bli att visa andra. Dessutom finns möjligheten att utnyttja andra passagerares kuponger. Vid sidan av dessa synpunkter finns också risk för att kuponger förfalskas och att det görs "svartabörs-affärer" med dem. 82. Att det inte tillämpas några system för kontroll av inköpen i färjetrafiken på korta rutter och på varor för vilka värdemässiga begränsningar gäller, likaväl som kupongsystemets inneboende svagheter (utbytbarheten, utebliven markering av försåld mängd, den totala avsaknaden av kontroll i vissa fall), gör att det är klent med garantierna för att skattefri försäljning utöver begränsningarna kan förhindras på ett tillfredsställande sätt och gör att denna försäljning ombord på färjor i hög grad inbjuder till missbruk. 22 83. Bristerna i de försäljningskontrollsystem som tillämpas ombord på färjor förefaller inte uppvägas av de kontrollsystem som medlemsstaterna tillämpar. Som redan nämnts måste dessa för försäljningskontroll, eftersom de inte är utformade så att de kan fånga upp individuella inköp utöver begränsningarna. system anses komma i förhållandet till i andra hand systemen 84. Det har konstaterats att vissa färjeföretag arrangerar dagsutflykter till andra medlemsstater till mycket låga biljettpriser. I många fall går passagerarna aldrig i land vid resmålet. Det enda syftet med att anordna dessa resor är att erbjuda möjligheter till skattefria inköp. 85. Både färjeföretag och nationella myndigheter i vissa medlemsstater påtalar bristen på säljarkontroll från färjeföretagens och de nationella myndigheternas sida i andra medlemsstater på rutter mellan staterna, och att detta kan leda till en snedvridning av konkurrensen. 86. Upprättandet av bilaterala överenskommelser, som förutsätts i rådets riktlinjer, har ännu inte hunnit så långt. Kommissionen ser detta som ett tecken på att medlemsstaterna inte fullgör de skyldigheter som de ålagts genom rådets riktlinjer. 87. De åtgärder medlemsstaterna vidtagit för att kontrollera den skattefria försäljningen liknar de system som används för flygplatser och ombord på flygplan. Man förlitar sig på systemen för bokföring och tullbefriade lager, och på detta kan man ha samma synpunkter som ovan beträffande metodens strukturella möjligheter. I några medlemsstater har ändamålsenlig program- och maskinvara utvecklats, antingen av företagen eller av tullen, för att säkerställa att det kontrollsystem som säljarna använder verkligen fungerar, medan man i andra medlemsstater helt förlitar sig på de "traditionella" metoderna. På de ställen där datoriserade system är installerade i butikerna är dessa i vissa länder kopplade till tullens nät, i andra inte. Den likhet som finns mellan försäljningen ombord på flygplan och på färjor, nämligen att det i båda fallen bara finns en säljare, har lett till att kontrollsystem som utgår från jämförelser mellan den totala skattefria försäljningen och antalet passagerare tillämpas även vid farjetrafik. Även i detta sammanhang kan resultaten av kontrollen utvärderas endast i form av övergripande sammanfattningar, och sådana system kan därför inte uppfylla målet: att förhindra skattefri försäljning utöver de tillåtna gränsen i varje enskilt fall. 88. Av de olika synpunkter som framförts i detta avsnitt framgår tydligt att de metoder och förfaranden man tillgripit för att genomföra systemet för försäljningskontroll inte är tillräckliga för att nå de mål som fastställts av rådet. • Allmänna iakttagelser 89. Det kan finnas en viss konflikt mellan det ekonomiska intesse som ägarna till de skattefria butikerna (likaväl som till de skattepliktiga) har av att göra affärer och deras skyldighet att samtidigt ansvara för att begränsningsreglerna iakttas. 23 90. Detta påpekande måste ses mot bakgrund av det faktum att de allmänna anvisningar som finns tillgängliga för allmänheten om genomförandet av försäljningskontrollen och i synnerhet om de värdemässiga och kvantitativa begränsningarna ger bristfällig information och lämnar utrymme för missförstånd. De allmänna anvisningarna är till exempel inkonsekventa och motstridiga i färjebranschen, och de kan variera från informeras föredömliga till usla även inom ett och samma företag. Vanligtvis passagerarna om de kvantitativa begränsningarna för skattefria inköp genom lämpligt utplacerade anslag eller prislistor. För det mesta är informationen om gällande värdemässiga begränsningar mindre tydlig. Ibland saknas de helt, ibland är de ofullständiga såtillvida att de visserligen nämner att det finns regler som måste följas, men de anger inte vad dessa regler innebär. 91. Det förekommer att varor som skall säljas både skattefritt och med skatt säljs till samma pris. När detta system tillämpas beräknas momsen på grundval av en blandad kalkyl där skattefria och skattebelagda inköp ingår. Passagerare med eller utan rätt att handla skattefritt betalar med andra ord samma genomsnittliga procentsats i moms utan att veta om det. Det är uppenbart att en sådan beräkning inte kan ge någon exakt angivelse av hur stor skatten skall vara. Om man ser det hela utifrån ett prissättningspolitiskt perspektiv inser man att köparen inte får veta hur stor del av priset som är skatt. Vanligtvis går dessa kontroller inte utöver dem som utförs när det gäller lagerhhållaren De innebär egentligen bara en kontroll av att registreringen av de varor som lämnar lagret eller det skattefria området görs korrekt. De innebär däremot inte någon kontroll av de särskilda villkoren för själva den skattefria försäljningen. Detta system är inte förenligt med de grundläggande principerna för uppbärande av moms. 92. Genomförandet på gemenskapsnivå av försäljningskontrollen varierar betydligt även inom en och samma medlemsstat. Eftersom medlemsstaterna i hög grad är beroende av vilka kontrollsystem som tillämpas i de andra medlemsstaterna har mindre stränga kontrollsystem i några medlemsstater lett till klagomål om en snedvridning av konkurrensen från företagare i andra medlemsstater. 93. Kommissionen bad ett antal representativa internationella sammanslutningar för sjö- och luftfart och för skattefri handel att lämna spontana synpunkter på att deras medlemmar deltog i försäljningskontrollen. Deras åsikter skiljer sig åt i vissa avseenden på grund av att så många olika varor berörs och på grund av att var och en har sina speciella intressen. 94 Inte desto mindre fanns det en sak som branschen var enig om, och det var att man till kommissionen att med all kraft genomdriva att systemet med vädjade försäljningskontroll tillämpas på ett någorlunda enhetligt sätt av alla säljare och butiker i gemenskapen så att en snedvridning av konkurrensen och onödig förvirring bland resenärerna undviks. 95. Branschens utveckling sammanfaller inte med rådets riktlinjer, vilka är utformade enbart med tanke på hur de förhållanden som rådde 1993 skall kunna vidmakthållas temporärt. Tvärtom är utvecklingen sådan att 24 • nya former av skattefri försäljning har tillkommit (till exempel specialarrangemang skattefria varor, flygbiljett, hotelluppehåll och ett "paket" som omfattar "prepackingsystem"), (se kapitel 2, avsnitt 2 i bilaga 6), • vissa (redan befintliga) skattefria försäljningslokaler har utvidgats, (se kapitel 2 i bilaga 6), • en del skattefria butiker har utökat sitt sortiment (elektriska produkter, radio apparater, tyger av hög kvalitet osv. ), (se kapitel 2, avsnitt 5 i bilaga 6), • nya skattefria och skattepliktiga butiker har öppnats eller aviseras för den närmaste framtiden (se kapitel 2, avsnitt 1 och 7 i bilaga 6). 96. I detta sammanhang vill kommissionen upprepa sitt ställningstagande, att den motsätter sig att nya butiker för skattefri försäljning inrättas inom gemenskapen på de villkor som är specifika för sektorn, och att alla berörda parter måste ha i åtanke att den nuvarande situationen utgör ett unikt och tidsbegränsat undantag från bestämmelserna om den inre marknaden. 25 KAPITEL 3 SKATTEFRI FÖRSÄLJNING INOM GEMENSKAPEN SEDAN 1993 Avsnitt 1. Inledande anmärkningar 97. Företagarnas erfarenhet av försäljningskontrollsystemet under det första halvåret 1993 är att systemet på det hela taget tycks fungera. Samtidigt är man oroad över en nedgång (på i genomsnitt minst 10%) av försäljningen och inkomsterna trots det ökade antalet passagerare. Denna förlust kan enligt företrädare för branschen delvis ses som ett tecken på att systemet för försäljningskontroll har visat sig vara mer restriktivt än de tidigare förfarandena med tullövervakning vid ankomsten 98. Syftet med att begära in statistiska uppgifter från medlemsstaterna om den skattefria försäljningen under 1992 och 1993 var att kommissionen skulle kunna göra en ekonomisk analys av effekterna av införandet av systemet för försäljningskrontoll vad gäller den affärsverksamhet som berörs. De viktigaste resultaten av denna ekonomiska analys redovisas i följande kapitel. I bilaga 7 återfinns fullständiga uppgifter i sammanfattning för att möjliggöra en analys och en närmare utvärdering. 99. De uppgifter som lämnats till kommissionen om omsättning, antal passagerare, företagare, försäljningsställen och försäljningsställenas totala golvyta är ofullständiga. Vissa medlemsstater har inte lämnat uppgifter på alla ifrågakommande punkter, särskilt i fråga om försäljningsställen (BE, DK, IRL, NL, PT och UK). Spanien har inte lämnat uppgifter i detalj, men i vissa fall totalsummor (för flygplatser) och endast siffror för 1993 (för färjor). Frankrike har bara angett totalsummor och gjcrl en åtskillnad (som inte efterfrågats) mellan franska och utländska produkter. Danmark har inte kunnat lämna fullständiga uppgifter för sina flygplatser och för försäljningen ombord på flygplanen. Tre medlemsstater har inte lämnat in de blanketter för statistisk redovisning som kommissionen skickat ut (DE, IT och LU). I detta sammanhang bör det noteras att uppgifterna som avser flygplatser omfattar resande som avreser såväl till andra medlemsstater som till tredje land. Beträffande flygplan och färjor omfattar uppgifterna från medlemsstaterna endast försäljning vid flygturer och överresor med färjor inom gemenskapen. 100. Kommissionen kan inte kontrollera om de siffror som lämnats är tillförlitliga och fullständiga. Den brist på information som nämnts ovan har olika orsaker, t. ex. har de siffror som infordrats över huvud taget inte samlats in, de finns inte att tillgå på grund av omfattande konkurser, de är inte tillgängliga på grund av organisatoriska svårigheter osv. Bristen på uppgifter från Tyskland och Luxemburg påverkar inte de slutsatser som dras eftersom momsen i dessa länder tas ut som ett schablonbelopp. Kommissionen anser därför att de uppgifter som finns tillgängliga för den ekonomiska analysen är tillräckliga för man skall kunna urskilja de underliggande tendenserna när det gäller utvecklingen av den skattefria försäljningen i de olika medlemsstaterna och på de olika försäljnings-ställena. 26 101. I analysen nedan görs också ett försök att finna de främsta orsakerna till den utveckling av den skattefria försäljningen som framgår av de statisktiska uppgifterna. Det är dock inte möjligt att ta hänsyn till alla de faktorer som påverkar den skattefria försäljningen, såsom "normala" konjunkturcykler, förändringar av konsumentintresset osv. fluktuationer, industriella Analysen är inriktad på att fastställa ett samband mellan utvecklingen av den skattefria försäljningen och utvecklingen av antalet passagerare och skattefria butiker och ett eventuellt inflytande av växelkursfluktuationer. Bortsett från att växelkursen till en viss grad återspeglar inflationen har den förmodligen i detta sammanhang varit av mindre betydelse, åtminstone under 1992 och 1993. Därför kan varje resultat som fastställts genom det statistiska materialet och som inte kan förklaras av de faktorer som beskrivits förväntas ha samband med införandet av systemet för försäljningskontroll. Det följer av detta synsätt att det har gjorts en metodisk skillnad mellan analysen av ECUn och analysen av den nationella valutan. Avsnitt 2. Allmän utveckling: Den skattefria försäljningen under 1992 och 1993, i ECU? 102. Med reservation för de ovan angivna begränsningarna av den tillgängliga informationen ökade den skattefria försäljningen från 1992 till 1993 på flygplatserna med omkring 8% (beräknat på sju länder), ombord på flygplan med omkring 3% (beräknat på sju länder) och ombord på färjor med omkring 25% (beräknat på sex länder3). Den skattefria försäljningen i hamnar var ungefär densamma (beräknat på två länder). Dessa siffror visar på en ökning av den skattefria försäljningen i ECU trots införandet av systemet för försäljningskontroll i gemenskapen. Denna ökning har också noterats på flygplatser (där man kunnat förvänta sig att det varit lätt att införa kontrollsystemet), men särskilt ombord på färjor, uppenbarligen därför att förfarandena vid kontrollen i allmänhet tillämpas mindre strikt eller inte alls ombord på fartyg. Den begränsade minskningen av den skattefria försäljningen i hamnar kan inte bedömas eftersom dataunderlaget för vissa hamnar i två medlemsstater är alltför begränsat. 103. Med reservation för de ovan angivna begränsningarna av den tillgängliga informationen har den skattefria försäljningen från 1992 till 1993 förändrats i BE med -10,3%, i DK med +0,6%. i EL med +9,2 %, i ES med -4,6%, i FR med -10,4%, i IRL med +1%, i NL med +2,5%, i PT med -9,4% och i UK med +30,7%. I tre medlemsstater har det med andra ord skett en markant nedgång av den skattefria försäljningen från 1992 till 1993 (omkring 10 % i BE, FR och PT), en viss nedgång av den skattefria försäljningen i Spanien, i tre medlemsstater var omsättningen av den skattefria försäljningen mer eller mindre densamma under 1992 och 1993 (DK IRL och NL) och i två medlemsstater ökade den skattefria försäljningen markant från 1992 till 1993 (EL och UK). 2 3 Använd omräkningskurs: publicerade kurser den 30 september 1992 respektive 30 september 1993. / denne förbindelse skal det noteres, at salget om bord på fly ogfœrger omfatter det salg, som er foreta get afselskaber, der har etableret hjemstedfor deres virksomhed i den omhandlede medlemsstat. 27 104. Det föreligger stora skillnader mellan medlemsstaterna vad gäller resultaten i fråga om samma typ av försäljningsplats (t. ex. ombord på flygplan, från -13% i Portugal till +235% i Grekland). I vissa fall kan man finna särskilda förklaringar till detta. Ökningen på alla försäljningsplatser i Grekland beror främst på försäljningen ombord på flygplan. Eftersom antalet passagerare endast obetydligt förändrats under denna period, förefaller det klart att en betydande förskjutning inom den skattefria försäljningen skett. Frankrike uppvisar en relativt markant nedgång av den skattefria försäljningen, vilket huvudsakligen beror på resandet inom gemenskapen (en minskning på 22,36%). Även den skattefria försäljningen till tredje land har emellertid sjunkit, men mindre kraftigt. Detta visar att systemet för försäljningskontroll inte är av avgörande betydelse för nedgången. 105. Medlemsstaternas uppgifter om den skattefria försäljningen per varukategori visar inte på någon tydlig fördel för någon särskild kategori; ökningen uttryckt i ECU för alla varor är mellan 9% och 16% (beräknat på grundval av siffror från åtta medlemsstater). I detta sammanhang utgör Frankrike från regeln. Försäljningssiffrorna för olika produktkategorier varierar efter försäljningsplats. Den största ökningen har noterats ombord på flygplan och färjor. till viss del ett undantag Avsnitt 3. Ekonomisk utvärdering: Den skattefria försäljningen under 1992 och 1993 i nationell valuta och i ECU 106. I tabellen nedan redovisas den statistiska basen för den ekonomiska analysen av utvecklingen av den skattefria försäljningen inom gemenskapen från 1992 till 1993. Den procentuella förändringen har i detta syfte beräknats • för total försäljning, i nationell valuta och i ECU, • för försäljning per passagerare, endast i ECU. Uppgifter anges för varje medlemsstat samt för varje försäljningsplats. 28 (1) MS* BE DK EL ES NL PT UK (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) Flygplatser5 Flygplan0 För- ändr. Nat val. d (%) För- ändr. ECU p/pc (%) För- ändr. ECU (%) För- ändr. Nat. val. d (%) För- ändr. ECU p/pe (%) För- ändr. ECU (%) Färjor0 För- ändr. Nat. val. d (%) För- ändr. ECU P/Pe (%) För- I ändr. i ECU I (%) I -10,18 +22,16 +16,22 +5,87 -1,10 +2,05 -21 +11 -1 -7 -4 -10 -9 -11 -4,22 -30,10 -5,62 -5,59 -7,96 -6,97 | +21 +29,79 -1,51 +28,53 +9,91 +6,22 +0,01 1 +7 +209,27 +227,36 +235,05 +15,05 +17,68 +6,04 I -5 -4 +3 -9 +13,39 -5,25 +1,77 +42,61 +26,91 +31,04 +14,03 +9,34 +4,78 -15,80 -16,04 -12,66 +9,05 +12,76 +13,13 -2,60 -23,97 -13,11 +17,60 +14 +19 +51,81 +32,79 +53,76 IRL +4,93 107. Beträffande den skattefria försäljningen på flygplatserna för varje land från 1992 till 1993 i nationell valuta (kolumn 2) och i ECU (kolumn 4) visade sig förändringen på olika sätt i medlemsstaterna. I vissa länder påverkade växelkurserna i viss mån utvecklingen av den skattefria försäljningen på flygplatserna (EL, ES, IRL och PT), i andra länder syns ingen större påverkan. Där sådan påverkan föreligger, är den större i nationell valuta än i ECU, det föreligger snarare en minskning av försäljningen räknat i ECU. Detta är en logisk konsekvens av nedskrivning av valuta och kan i sig ha varit en orsak till ökningen som helhet. Vid en jämförelse av kolumn 3 [förändring i ECU per passagerare] och kolumn 4 [förändring i absoluta tal] syns ingen tydlig enskild trend. För Irland, Spanien och Portugal syns ingen eller liten skillnad mellan dessa siffror vilket tycks visa att ökningen av den skattefria försäljningen är kopplad till ökningen av antalet passagerare. För Belgien, Danmark, Grekland, Nederländerna och Storbritannien är utvecklingen av försäljningen per passagerare en kraftigare ned gång än vad de absoluta talen visar. 108. Endast fyra medlemsstater kunde tillhandahålla separat information beträffande försäljning till resande till andra medlemsstater. Dessa framgår av av nedanstående tabell: Medlemsstat. Inkluderar försäljning till resande inom gemenskapen och till resande till tredje land. Endast försäljning på resor med flyg och färjor inom gemenskapen. Nationell valuta. Per passagerare. 29 I (1) Med lems stat BE EL IRL UK (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) r- , Försäljning inom gemen skapen under 1992 (nationell valuta) Försäljning inom gemen skapen under 1993 (nationell valuta) Procentu ell för ändring Passage rare under 1992 (inom gemen skapen) Passage r a re under 1992 (inom gemen skapen) Procentuell förändring i försäljning en inom gemen skapen p/p (i ECU) Procentu ell föränd ring av den totala försälj ningen inom gemen skapen (i ECU) 2. 093. 790. 244 1. 642. 015. 562 -22% 11. 922. 295. 077 13. 702. 175. 556 +15% 4. 478. 437 4. 941. 906 36. 076. 977 37. 555. 866 +4% 3. 085. 179 3. 141. 186 117. 576. 077 129. 984. 163 +11% 13. 721. 009 14,211. 040 -23% +6% -4% + 12% -4% -6% +8% Den skattefria försäljningen på flygplatser per land från 1992 till 1993 i nationell valuta (kolumn 4) och i ECU (kolumn 8) skiljer sig i Grekland och Irland (till huvudsaklig del beroende på valutakursförändringar). Dessa skillnader syns inte för Belgien och Strobritannien. Vid en jämförelse mellan kolumn 7 [förändring i ECU per passagerare] och kolumn 8 [förändring i absoluta tal] visar en större skillnad för endast Grekland, vilket stämmer överens med den allmänna trenden som redovisats ovan. Följaktligen finns inget bevis för att de totala skattefria försäljningstrenderna inte visar den gemenskapsinterna komponenten på ett korrekt sätt. 109. När det gäller försäljningen på flygplanen som framgår av tabellen under stycke 106, kan det eventuella inflytandet av förändringar i växelkurserna noteras genom att jämföra siffrorna för den skattefria försäljningen ombord på flygplan under 1992 och 1993 i nationell valuta (kolumn 5) med den i ECU (kolumn 7). Denna jämförelse visar inte på någon större skillnad för Belgien, Danmark och Nederländerna, medan förändringen för Irland, Portugal och Spanien i nationell valuta är större (eller mindre negativ) än i ECU (och den tycks ha stimulerat den skattefria försäljningen ombord på flygplanen). I fråga om antalet passagerare och dettas relation till utvecklingen av den skattefria försäljningen ombord på flygplan visar kolumn 6 [förändring i ECU per passagerare] och kolumn 7 [förändring i absoluta tal] tydligt att passagerarna i de flesta länder tycks ha ändrat sitt köpbeteende märkbart. Medan nedgången av den skattefria försäljningen ombord på flygplan per passagerare i allmänhet är mera markant per passagerare än i absoluta tal, gäller motsatsen för Danmark. 110. För den skattefria försäljningen ombord på färjor skiljer sig den procentuella förändringen i nationell valuta (kolumn 8) och i ECU (kolumn 10) i tre länder på ett markant sätt. I Danmark, Grekland och Irland är den positiva utvecklingen beräknad i nationell valuta kraftigare än i ECU, vilket kan tyda på nedskrivningens reella inflytande på ökningen av den skattefria försäljningen i ett land vars valuta försvagas. Siffrorna i kolumn 9 (förändring i ECU per passagerare) och 10 (förändring i absoluta tal) visar att 30 minskningen i absoluta tal i Belgien motsvarar en ökning per passagerare eller med andra ord att Belgien har drabbats av en ännu större nedgång i den skattefria handeln än vad siffrorna i förstone tycks ge vid handen. I Danmark, Irland och Spanien är ökningen per passagerare också större än ökningen i absoluta tal. Endast i Storbritannien, som har den största andelen av marknaden i detta avseende, är ökningen per passagerare lägre än i absoluta tal. En ökning på mer än 30% är dock ändå en imponerande siffra. Avsnitt 4. Utvärdering 111. Utifrån tillgängliga data om utvecklingen av den skattefria försäljningen i ECU har den statistiska bearbetningen klart visat att det från 1992 till 1993 totalt sett skett en ökning av den skattefria försäljningen. Denna ökning är geografiskt ojämnt fördelad, och man kan urskilja stora skillnader vad gäller försäljningsplats (vilket har samband med olika transportmedel), medan det inte spelar någon avgörande roll i sammanhanget vilken varukategori som berörs. 112. Det är uppenbart att de kontrollsystem som tillämpas i de olika medlemsstaterna inte hindrar att den skattefria försäljningen utvecklas olikartat. I hela gemenskapen är de kontroller som görs ombord på flygplan och i synnerhet ombord på färjor klart mindre ingående än de som görs på flygplatser. Uppenbarligen har passagerarna upptäckt dessa skillnader i fråga om kontrollen och anpassat sitt köpbeteende därefter. 113. Passagerartraflken ökade totalt sett från 1992 till 1993 och gynnade därmed den positiva utvecklingen av den skattefria försäljningen. Inköpen per passagerare uppvisar ändå en tydlig ökning som kan anses ha samband med att systemet för försäljningskontroll fungerat dåligt. Andra förklaringar som ges till denna förändring är inte övertygande, eftersom det inte är sannolikt att det förelåg en allmän ökning av efterfrågan på alkoholhaltiga drycker, tobaksvaror, parfymer, eau-de-toilette och lyxartiklar. 114. I några länder har devalveringen av den nationella valutan i viss mån stimulerat utvecklingen av den skattefria försäljningen. För närvarande har dock växelkurserna inte någon större inverkan på utvecklingen av den skattefria försäljningen. 115. Om man tar hänsyn till utvecklingen av den skattefria försäljningen från 1992 till 1993 och utvecklingen av passagerartraflken samt växelkurserna under samma period kan man av de statistiska uppgifterna dra den slutsatsen att införandet av systemet för försäljningskontroll inte påverkat den skattefria handeln negativt. Även om en sådan påverkan kan urskiljas i något enstaka fall har detta ingen avgörande betydelse. Tillgängliga data visar tydligt att den skattefria försäljningen i stort sett har ökat sedan 1993, vilket helt klart kan bero på hur de nya kontrollsystemen fungerat. Man kan sålunda dra den slutsatsen att dessa system inte fungerar tillräckligt bra för att omöjliggöra skattefri försäljning utöver gällande tröskelvärden. 116. Mot bakgrund av rådets grundläggande beslut av den 14 december 1992 pekar den statistiska analysen på två kärnpunkter: den ena är att rådets föresats att ge den skattefria handeln möjlighet att bibehålla sin verksamhet under en övergångsperiod har förverkligats, den andra att det därför inte finns något behov att höja värdegränsen på 90 ECU 31 SLUTORD 117. I sitt beslut av den 14 december 1992 anmodade rådet kommissionen "att se över medlemsstaternas kontrollåtgärder, särskilt vad gäller att förhindra upprepad försäljning och försäljning flera gånger". lyckats 118. Föreliggande rapport visar att situationen i de flesta medlemsstater är långt ifrån säkerställa att det rådande tillfredsställande. Få medlemsstater har kontrollsystemet gör det möjligt för dem som driver skattefria butiker att ta hänsyn till en passagerares tidigare skattefria inköp när denne gör ytterligare inköp under samma resa. Praktiskt taget ingen medlemsstat har vidtagit sådana åtgärder att företagarna i branschen är tillräckligt informerade om passagerarens tidigare skattefria inköp för att kunna medge att någon återstående del av skattebefrielsen utnyttjas. Praktiskt taget ingen medlemsstat har lyckats ordna så att sådan information förmedlas från flygplatsen till flygplanet för eventuell ytterligare försäljning ombord. Alltså har inget system inrättats som kan garantera att de gällande begränsningarna för skattefri försäljning iakttas. Som framhållits i rapporten har detta märkbara konsekvenser för alla medlemsstater, eftersom de varor som exporteras på detta sätt kommer att importeras i andra medlemsstater, där den inhemska försäljningen då minskas i skattefritt motsvarande mån och till följd därav även skatteintäkterna. 119. Skattemyndigheterna utövar i allmänhet kontroll av säljarna, men dessa kontrollers effektivitet är tvivelaktig. Dessa kontroller förefaller egentligen inte gå utöver vad en vanlig lagerhållare utför: de innebär bara en garanti för att inga varor lämnar lagret eller den skattefria området utan att registreras, däremot inte någon kontroll av förutsättningarna för ytterligare befrielse. 120. Det så kallade "systemet för totalredovisning" kan, i den mån ett sådant tillämpas, inte förväntas lämna några faktiska resultat så länge man utgår från antagandet att alla passagerare utnyttjar sina skattefria ransoner fullt ut. 121. Vad gäller kontrollen av överfarter till sjöss, särskilt med färjor, måste det framhållas att inte någon enda bilateral överenskommelse mellan medlemsstater har anmälts till kommissionen och att det tycks finnas endast en sådan som tillämpas i praktiken. 122. Man kan härav dra den slutsatsen att medlemsstaterna inte har tagit så allvarligt på sin skyldighet att inrätta lämpliga kontrollförfaranden. De har inte ens uppfyllt de minimikrav som fastställts av rådet. Detta bekräftar de tvivel som kommissionen gav uttryck åt vid förhandlingarna i rådet, nämligen att effektiv kontroll inom en inre marknad inte skulle kunna vara möjlig om alla gränskontroller slopas. 123. Bristen på tillräcklig kontroll kan leda till en snedvridning av konkurrensen inte bara vad avser de butiker som säljer skattefria varor utan framför allt mellan olika transportmedel som får eller inte far sälja skattefritt. Detta borde ge anledning till oro inte bara för kommissionen utan även för medlemsstaterna själva. 124. Vidare reducerar de egna momsbaserade medel, varför de bör kontrolleras vid de besök som kommissionens tjänstemän gör i medlemsstaterna. förfaranden som har konstaterats gemenskapens 32 125. Rapporten visar också att de skattefria butikernas omsättning inte har lidit skada av de nya reglerna för skattefri försäljning. Den visar samtidigt att höjningen av värdegränsen dels var lämpligt avpassad efter syftena med övergångsperioden för skattefri försäljmng, dels var - och fortfarande är - tillräcklig för att säkerställa att dessa syften kan tillgodoses i framtiden. Den ansenliga ökning av den skattefria försäljningen som noterats inom vissa sektorer kommer sannolikt att avta i och med att effektivare kontrollåtgärder införs av medlemsstaterna. Därför anses någon ytterligare justering av denna värdegräns inte vara befogad, vare sig uppåt eller neråt. 126. Eftersom denna situation för många har mycket stor betydelse måste man hela tiden komma ihåg att den skattefria försäljningen till resenärer inom gemenskapen kommer att upphöra inom något mer än tre år. Det är kanske förståeligt om medlemsstaterna med tanke på detta är beredda att acceptera ett kontrollsystem som inte är alldeles perfekt, men kommissionen anser ändå att medlemsstaterna borde försöka skärpa sina kontrollförfaranden inför den återstående perioden. 127. Dessutom måste kommissionen understryka att den känner besvikelse över att hittills så fä åtgärder vidtagits av företagen och medlemsstaterna för att förbereda den nya situation som uppstår efter juni 1999, då förlängningen av den skattefria handeln enligt rådets beslut skall upphöra. 33 BILAGA 1 FRÅGEFORMULÄR ANGÅENDE NATIONELLA KONTROLLÅTGÄRDER I FRÅGA OM SKATTEFRI FÖRSÄLJNING I SAMBAND MED RESOR MELLAN MEDLEMSSTATERNA 35 FRÅGEFORMULÄR ANGÅENDE NATIONELLA KONTROLLÅTGÄRDER I FRÅGA OM SKATTEFRI FÖRSÄLJNING I SAMBAND MED RESOR MELLAN MEDLEMSSTATERNA Frågeformulär angående nationella kontrollåtgärder i fråga om skattefri försäljning i samband med resor mellan medlemsstaterna Detta frågeformulär är uppdelat i fyra avsnitt. De tre första avsnitten behandlar försäljning på flygplatser, ombord på flygplan respektive ombord på fartyg. Var god gör i förekommande fall en klar åtskillnad mellan olika system inom ett avsnitt, t. ex. vad gäller små och stora flygplatser. I det sista avsnittet behandlas allmänna frågor som rör de tre ovan angivna kategorierna. Vi bör av svaren kunna bilda oss en uppfattning om i vilken utsträckning Ert kontrollsystem förhindrar försäljning av varor per resande och per resa som i fråga om värde och kvantitet överskrider de gränsvärden som fastställts i gemenskapslagstiftningen. I svaren bör ingå de uppgifter som kommissionen behöver för att utarbeta en rapport till rådet om hur kontrollsystemen fungerar. Var god bifoga även kopior av all lagstiftning, administrativa bestämmelser eller cirkulärskrivelser, tillkännagivanden till allmänheten etc. enligt vilka artikel 28k i direktiv 91/680/EEG och artikel 28 i direktiv 92/12/EEG samt de riktlinjer som rådet enades om den 14 december 1992 tillämpas. 1. Försäljning på flygplatser 1. Lämna om möjligt en allmän beskrivning av det kontrollsystem som tillämpas. 2. Framför allt, vilka åtgärder har vidtagits för att förhindra försäljning flera gånger på olika skattefria försäljningsställen eller upprepad försäljning på samma försäljningsställe? Vilka åtgärder har vidtagits för att undvika ytterligare försäljning till transitpassagerare som redan handlat på flygplanet under den första etappen av en flygning mellan medlemsstaterna eller på flygplatsen för den ursprungliga avgången? 3. Använder Ni embarkeringskort eller en motsvarande handling för den resande i kontrollsyfte för att förhindra flera och upprepade försäljningar? Om ja • Vilka noteringar görs på detta kort? • Vilka är konsekvenserna av dessa noteringar? Förhindrar de ytterligare försäljning? • Kan kortet eller motsvarande handling användas efteråt av de behöriga myndigheterna i kontrollsyfte? • Görs på kortet en åtskillnad mellan varor som är underkastade en allmän begränsning i fråga om värde och sådana som är underkastade kvantitativa restriktioner? Görs i 37 det senare fallet en åtskillnad mellan de många olika produkterna (cigarretter, starksprit, starkvin, vin, parfymer och toalettvatten)? 4. Vilka åtgärder har Ni vidtagit för att kontrollera hur systemet fungerar? Vilka är följderna för säljaren om det visar sig att reglerna inte följts? 5. Har Ni infört ett system med totalredovisning? Om ja, vilka är principerna bakom detta system? Vad är det avsett att visa, bevisa eller kontrollera? 6. Beskriv närmare alla eventuella särskilda problem som uppstått i samband med kontrollsystemet på nationell nivå och på gemenskapsnivå och gör en bedömning av deras betydelse. 2. Försäljning ombord pä flygplan 1. Lämna om möjligt en allmän beskrivning av det kontrollsystem som tillämpas. 2. Framför allt, vilka åtgärder har vidtagits för att förhindra att försäljning äger rum eller för att förhindra att försäljningen per passagerare eller resa överstiger det tillåtna värdet eller de tillåtna kvantiteterna i de fall passagerarna redan köpt skattefria varor på försäljningsställen på flygplatsen eller under en tidigare etapp av flygningen, 3. Använder Ni embarkeringskort eller en motsvarande handling för den resande i kontrollsyfte för att förhindra flera och upprepade försäljningar? Om ja • Vilka noteringar görs på detta kort? • Vilka är konsekvenserna av dessa noteringar? Förhindrar de ytterligare försäljning? • Kan kortet eller motsvarande handling användas efteråt av de behöriga myndigheterna i kontrollsyfte? • Görs på kortet en åtskillnad mellan varor som är underkastade en allmän begränsning i fråga om värde och sådana som är underkastade kvantitativa restriktioner? Görs i det senare fallet en åtskillnad mellan de många olika produkterna (cigarretter, starksprit, starkvin, vin, parfymer och toalettvatten)? 4. Vilka åtgärder har Ni vidtagit för att kontrollera hur systemet fungerar? Vilka är följderna för säljaren om det visar sig att reglerna inte följts? 5. Har Ni infört ett system med totalredovisning? Om ja, vilka är principerna bakom detta system? Vad är det avsett att visa, bevisa eller kontrollera? 6. Beskriv närmare alla eventuella särskilda problem som uppstått i samband med kontrollsystemet på nationell nivå och på gemenskapsnivå och gör en bedömning av deras betydelse. 38 3. Försäljning ombord pä färjor 1. Lämna om möjligt en allmän beskrivning av det kontrollsystem som tillämpas. 2. Framför allt, vilka åtgärder har vidtagits för att förhindra försäljning flera gånger på olika skattefria försäljningsställen på en färja eller upprepad försäljning på samma skattefria försäljningsställe? 3. Utnyttjar Ni för Era kontroller rederiets biljettsystem eller någon annan metod för att förhindra försäljning flera gånger eller upprepad försäljning? Om ja • Vilka noteringar görs på denna biljett? • Vilka är konsekvenserna av dessa noteringar? Förhindrar de ytterligare försäljning? • Kan biljetten användas efteråt av de behöriga myndigheterna i kontrollsyfte? • Görs på biljetten en åtskillnad mellan varor som är underkastade en allmän begränsning i fråga om värde och sådana som är underkastade kvantitativa restriktioner? Görs i det senare fallet en åtskillnad mellan de många olika produkterna (cigarretter, starksprit, starkvin, vin, parfymer och toalettvatten). 4. Vilka åtgärder har Ni vidtagit för att kontrollera hur systemet fungerar? Vilka är följderna för säljaren om det visar sig att reglerna inte följts? 5. Har Ni infört ett system med totalredovisning? Om ja, vilka är principerna bakom detta system? Vad är det avsett att visa, bevisa eller kontrollera? 6. Har Ni ingått bilaterala överenskommelser med andra medlemsstater för att säkerställa tillräcklig kontroll av färjetrafiken mellan Ert land och dessa medlemsstater? Omja • Med vilka medlemsstater? • Vilka är åtgärderna? • Bifoga en kopia av dessa överenskommelser. 7. Beskriv närmare alla eventuella särskilda problem i samband med kontrollsystemet på nationell nivå och på gemenskapsnivå och gör en bedömning av deras betydelse. 4. Allmänna frågor 1. Vilka åtgärder har Ni vidtagit för att säkerställa att de resande på de skattefria försäljningsställena informeras om vilka begränsningar i fråga om kvantiteter och värden som gäller? Informerar eller annonserar också affärsföretagen? Är detta ett krav? Var god lämna exempel både på officiell information och affärsföretagens information. 39 2. Har Ni någon gång tillämpat gemenskapens bestämmelser om administrativt samarbete och ömsesidigt stöd? Om så är fallet, ledde detta till det önskade resultatet? Kort beskrivning. 3. Har Ni några kommentarer till den allmänna uppläggningen och tillämpningen inom gemenskapen som helhet? * * * 40 BILAGA 2 ARTIKLAR I EG-LAGSTIFTNINGEN RÖRANDE SKATTEFRI FÖRSÄLJNING 41 ARTIKLAR I EG-LAGSTIFTNINGEN RÖRANDE SKATTEFRI FÖRSÄLJNING Artikel 28k i direktiv 77/388/EEG (MOMS) (ändrad genom artikel 2 i direktiv 94/4/EG) Följande bestämmelser skall tillämpas till och med den 30 juni 1999: 1. Medlemsstaterna far skattebefria tillhandahållande i butiker för skattefri försäljning av varor avsedda att utföras i det personliga bagaget av resande med flyg eller båt till andra medlemsstater. I denna artikel avses med a) butik för skattefri försäljning: inrättning belägen inom en flygplats eller hamn som uppfyller de villkor som fastställs av behöriga myndigheter, särskilt i enlighet med punkt b) resande till annan medlemsstat: passagerare som har en resehandling för flyg- eller sjöresa som utvisar att den omedelbara destinationen är en flygplats eller hamn i någon annan medlemsstat, c) flyg- eller båtresa inom gemenskapen: transport med flyg eller till sjöss som börjar inom landets territorium såsom detta definieras i artikel 3 och vars faktiska ankomstort är belägen inom en annan medlemsstat. Med tillhandahållande av varor som utförs av butiker för skattefri försäljning skall jämställas tillhandahållande av varor fartyg under passagerarbefordran inom gemenskapen. sker ombord på flygplan eller som Denna befrielse skall även tillämpas på tillhandahållande av varor som sker av butiker för skattefri försäljning i någon av de båda Kanaltunnelterminalerna till passagerare med giltig biljett för resan mellan de båda terminalerna. 2. Befrielse från punkt 1 kan endast omfatta följande: a) Varor vars sammanlagda värde per person och resa inte överskrider 90 ECU. Trots artikel 28m skall medlemsstaterna bestämma motsvarigheterna i nationell valuta till de ovan angivna beloppen i enlighet med artikel 7. 2 i direktiv 69/169/EEG. Om det sammanlagda värdet av flera artiklar eller av flera tillhandahållanden av varor per person och resa överskrider dessa begränsningar, skall befrielse beviljas upp till dessa belopp, med förbehåll att värdet av en vara inte far delas. b) Sådana kvantiteter per person och resa som inte överskrider de gränser som fastställs av gemenskapens gällande bestämmelser om passagerartrafik mellan tredje land och gemenskapen. Vid tillämpningen av punkt a skall hänsyn inte tas till värdet av sådant tillhandahållande av varor som sker inom de kvantitativa begränsningar som fastställs i föregående stycke. 43 3. Medlemsstaterna skall ge varje skattskyldig person rätt till avdrag eller återbetalning av den mervärdesskatt som avses i artikel 17. 2, i den mån varorna och tjänsterna används för hans leverans av varor som är skattebefriade enligt denna artikel. 4. Medlemsstater som utnyttjar den möjlighet som föreskrivs i artikel 16. 2 skall även tillämpa den bestämmelsen på import, förvärv och tillhandahållande inom gemenskapen av varor till en skattskyldig person för hans leverans av varor som är skattebefriade i överensstämmelse med denna artikel. 5. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att de befrielser som föreskrivs i denna artikel skall tillämpas riktigt och enkelt och för att skatteflykt, skatteundandragande eller missbruk skall förhindras. 44 Artikel 28 i direktiv 92/12/EEG (punktskatter) Följande bestämmelser gäller för den period som slutar den 30 juni 1999: 1. Medlemsstaterna får skattebefria varor som tillhandahålls av skattefria butiker och som medtas i det personliga bagaget av resande vid flyg- eller sjöresa från en medlemsstat till en annan. I denna bestämmelse avses med a) skattefri butik: inrättning belägen inom en flygplats eller hamn som uppfyller de villkor som fastställts av de behöriga myndigheterna bl. a. i punkt 3 i denna artikel. b) resande till en annan medlemsstat: passagerare som innehar en färdhandling för flyg- eller sjöresa som anger att den omedelbara destinationen är en flygplats eller hamn i en annan medlemsstat. c) flyg- eller sjöresa inom gemenskapen: resa med flyg eller till sjöss som börjar inom en medlemsstat och har den faktiska ankomstorten i en annan medlemsstat. Varor som tillhandahålls ombord på ett flygplan eller fartyg i passagerartrafik inom gemenskapen skall behandlas på samma sätt som varor som tillhandahålls av skattefria butiker. Denna befrielse skall också tillämpas på varor som tillhandahålls av skattefria butiker som är belägna inom någon av de två terminalerna för Kanaltunneln till passagerare med färdhandlingar som är giltiga för resan mellan de båda terminalerna. 2. Den befrielse som avses i punkt 1 skall endast gälla kvantiteter som inte överskrider begränsningarna, per person och per resa, i gällande gemenskapsbestämmelser vid resa mellan icke-medlemsländer och gemenskapen. 3. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att se till att de undantag som föreskrivs i denna artikel tillämpas korrekt och utan krångel och för att förebygga skatteundandragande, skatteflykt eller missbruk. 45 Artikel 1 i Rådets direktiv (69/169/EEG) (ändrad genom artikel l i direktiv 94/4/EG) 1. Vid resor mellan tredje land och gemenskapen skall befrielse från omsättningsskatt och punktskatt på införsel gälla för varor i de resandes personliga bagage, om varuinförseln inte har kommersiell karaktär och varornas samlade värde inte överstiger 175 ECU per person. 2. Medlemsstaterna får sänka denna skattebefrielse till 90 ECU för resande under femton års ålder. 3. Om det samlade värdet av flera artiklar per person överstiger det belopp som anges i punkt 1 eller alternativt det belopp som bestämts enligt punkt 2, skall i förekommande fall skattebefrielse upp till dessa belopp beviljas för de av artiklarna som, om de hade införts separat, skulle ha fått skattebefrielse, med förbehåll för att värdet av en enskild artikel inte far delas. 46 BILAGA 3 "RIKTLINJER FÖR KONTROLL AV SKATTEFRI FÖRSÄLJNING I GEMENSKAPEN" SOM RÅDET ENATS OM DEN 14 DECEMBER 1992 47 "RIKTLINJER FÖR KONTROLL AV SKATTEFRI FÖRSÄLJNING I GEMENSKAPEN" SOM RÅDET ENATS OM DEN 14 DECEMBER 1992 ECOFIN-ràdet Den 14 december 1992 Ärende: Riktlinjer for kontroll av skattefri försäljning i gemenskapen Vid sitt möte den 9 december 1992 beslöt De ständiga representanternas kommitté att föreslå att rådet som ett "A-ärende" på dagordningen för sitt möte den 14 december 1992 skulle anta följande slutsatser: Rådet erinrar om den uppfattning som det gav uttryck åt i samband med antagandet av direktiven 91/680/EEG och 92/12/EEG, nämligen att effektiva åtgärder på gemenskapsnivå är nödvändiga för kontrollen av den skattefria försäljningen i gemenskapen, samt om överenskommelsen om att riktlinjer skulle komma att bli nödvändiga för detta ändamål. Rådet önskar understryka den vikt som det fäster vid att det finns lämpliga kontrollsystem i medlemsstaterna som kan säkerställa att både passagerare och affärsföretag behandlas rättvist och lika samtidigt som behovet av att skydda varje medlemsstats ekonomiska intressen tillgodoses. Rådet förväntar sig att varje medlemsstat vidtar nödvändiga åtgärder för att avhjälpa de eventuella inrapporterade brister i kontrollerna som kan leda till skatteundandragande, skatteflykt eller missbruk. Rådet anser det viktigt att varje medlemsstat vidtar lämpliga åtgärder för att säkerställa att de resande på de tull- och skattebefriade försäljningsställena informeras om vilka begränsningar som gäller i fråga om kvantiteter och värden. Rådet är överens om att medlemsstaterna vid införandet av de nödvändiga miniminivåerna för kontroll skall följa de principer som anges i bilagan till dessa slutsatser. Rådet uppmanar kommissionen att granska hur medlemsstaternas kontroller fungerar, särskilt när det gäller att mot bakgrund av praktisk erfarenhet effektivt förhindra försäljning flera gånger och upprepade försäljningar. Rådet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt lämna en rapport till rådet om hur dessa kontroller fungerar och, vid behov, föreslå att lämpliga åtgärder vidtas så snart som möjligt och under alla omständigheter senast den 31 december 1993. 49 Av medlemsstaterna antagna riktlinjer för kontroll av skattefri försäljning i gemenskapen 1. Inledning BILAGA Enligt bestämmelserna i rådets direktiv 91/680/EEG och 92/12/EEG är fortsatt moms- respektive punktskattefri försäljning till resande inom gemenskapen tillåten på vissa villkor fram till och med den 30 juni 1999. En grundläggande princip i gemenskapens lagstiftning som måste följas är att enskilda säljare inte far till enskilda resande sälja moms- och punktskattebefriade varor till belopp som överskrider dem som anges i direktiven i fråga. Eftersom medlemsstaterna på grund av avskaffandet av gränskontrollerna saknar möjlighet att kontrollera sådan försäljning när de resande anländer till medlemsstaterna måste de säkerställa att de som säljer moms- och punktskattebefriade varor följer gemenskapens bestämmelser rörande de begränsningar som gäller för sådan försäljning. De bestämmelser som särskilt avser punktskatter omfattar sådana produkter som är föremål för harmonisering på gemenskapsplanet samt parfymer och toalettvatten. För att detta mål skall kunna nås måste kontrollsystemet omfatta följande inslag. Säljarna måste själva kontrollera sin försäljning till enskilda köpare och denna försäljning måste i sin tur kontrolleras av myndigheterna. 2. Försäljningskontroll a) Varje enskild säljare får till varje enskild resande inom gemenskapen endast sälja varor upp till det högsta värde (eller belopp) som anges i direktiven i fråga. Försäljning över dessa tröskelvärden är moms- eller punktskattepliktig. För att säkerställa att denna princip följs skall medlemsstaterna införa ett system där försäljningen till enskilda köpare inte tillåts överskrida dessa gränser. b) Därutöver kan en totalredovisning genomföras för varje enskilt moms- och punktskattebefriat försäljningsställe. c) Medlemsstaterna skall säkerställa att alla säljare för räkenskaper och register på ett sätt som gör det möjligt för myndigheterna i den medlemsstaten att undersöka och kontrollera vilka varor och kvantiteter som sålts. Härvid måste myndigheterna kunna säkerställa både att begränsningarna för försäljningen inte har överskridits i enskilda fall och att säljarna lämnar de uppgifter som krävs för totalredovisningen enligt b ovan. 2. 1. Försäljning på flygplatser och ombord på flygplan För produkter som är belagda med punktskatter skall medlemsstaterna i förkommande fall se till att säljarna kan visa att de har sålt till en enskild resande mot uppvisande av det embarkeringskort eller motsvarande handling som utfärdas till varje resande. 50 2. 2. Försäljning ombord på färjor När det gäller moms- och punktskattefri försäljning på färjor mellan medlemsstater skall de berörda medlemsstaterna ingå bilaterala överenskommelser för att säkerställa en tillräcklig kontroll av färjetrafiken mellan dem. I dessa bilaterala överenskommelser skall särskilt ingå åtgärder för att säkerställa att försäljningen till enskilda passagerare inte överskrider de begränsningar i fråga om värde eller kvantiteter som anges i de båda direktiven. Medlemsstaterna skall därför se till att rederiets biljettsystem eller något annat förfarande tillämpas för att säkerställa att begränsningarna efterlevs. 3. Tillämpning av riktlinjerna Dessa inslag i riktlinjerna utgör ett minimum som medlemsstaterna måste följa vid kontrollen av de begränsningar för moms- och skattefri försäljmng som anges i artikel 28k. 5 i rådets direktiv 91/680/EEG och artikel 28. 3 i rådets direktiv 92/12/EEG. Utöver de kontrollåtgärder som medlemsstaterna vidtar för att säkerställa en korrekt kontroll av den moms- och skattefria försäljningen skall medlemsstaterna i förekommande fall tillämpa gemenskapens bestämmelser om administrativt samarbete och ömsesidigt stöd. 51 BILAGA 4 BLANKETTER FÖR REDOVISNING AV STATISTISKA UPPGIFTER OM SKATTEFRI FÖRSÄLJNING 53 BLANKETTER FÖR REDOVISNING AV STATISTISKA UPPGIFTER OM SKATTEFRI FÖRSÄLJNING Blankett I. Skattefri försäljning på flygplatser V. g. fyll i denna blankett och ange totalsiffrorna för de viktigaste internationella flygplatserna t Er medlemsstat. 1. Berörda flygplatser 2. Antal passagerare som avrest från dessa flygplatser Destination 1992 1993 Andra medlemsstater Tredje land Totalt I 55 3. Den skattefria försäljningens omsättning Berörda varor4 1992 1993 Totalt Inom EG5 Totalt Inom EG5 I 1 Alkoholhahiga drycker Tobak Parfym och toalettvatten Andra varor Totalt 4. Antal försäljningsställen och golvyta 1992 1993 I Antal försäljningsställen Antal företag Total försäljningsställen golvyta för dessa 1 ' Skilj mellan de olika varuslagen, om tillgängliga uppgifter finns. Ange i annat fall totalsiffrorna. Om uppgifter finns tillgängliga. 57 Blankett II. Skattefri försäljning på flygplan V. g. fyll i denna blankett och ange totalsiffrorna för det eller de flygbolag som i första hand är etablerade i Er medlemsstat. 1. Berört eller berörda flygbolag 2. Antal transporterade passagerare 1992 1993 Antal som passagerare transporterats av detta eller dessa flygbolag på flygningar inom EG (med avgång från eller ankomst till Er medlemsstat) fl 59 3. Den skattefria försäljningens totala omsättning för detta eller dessa flygbolag på flygningar inom EG (med avgång från eller ankomst till Er medlemsstat) 1992 1993 Berörda varor4 Alkoholhaltiga drycker Tobak Parfym och toalettvatten Andra varor Totalt 61 Blankett III. Skattefri försäljning ombord pä färjer V. g. fyll i denna blankett och ange totalsiffrorna för de rederier som i första hand är etablerade i Er medlemsstat och som bedriver reguljär trafik mellan Er medlemsstat och andra medlemsstater. 1. Berörda överfarter och rederier 2. Antal transporterade passagerare 1992 1993 Antal som passagerare transporterats av dessa rederier i reguljär trafik mellan Er medlemsstat och andra medlems stater fl 63 3. Den skattefria försäljningens totala omsättning för dessa rederier i reguljär trafik mellan Er medlemsstat och andra medlemsstater 1992 1993 i Berörda varor4 Alkoholhaltiga drycker Tobak Parfym och toalettvatten Andra varor Totalt I 65 Blankett IV. Skattefri försäljning i hamnar V. g. fyll i denna blankett och ange totalsiffrorna för de försäljningsställen som finns tillgängliga i Er medlemsstats hamnar före överfarter till andra medlemsstater. 1. Berörda hamnar 2. Antal passagerare som avrest från dessa hamnar 1992 1993 Antal passagerare som avrest från dessa hamnar till andra medlems stater 67 3. Total omsättning för skattefri försäljningen till passagerare som avrest till andra medlemsstater från dessa hamnar Berörda varor4 1992 1993 — — — — — — — — — — — — — — - ^ — — — — — — — — — — — — —— mmÊmÊmmm—m—ÊmmmmmmmmmmÊmm^mmmmmmÊmm H B M H B a a a B ^ H B a H B i ^ a Mi Alkoholhaltiga drycker Tobak Parfym och toalettvatten Andra varor Totalt 4. Antal försäljningsställen och företagare I 1992 1993 I Antal försäljningsställen 8 Antal företagare * * * 68 BILAGA 5 DE OLIKA MEDLEMSSTATERNAS SYSTEM FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL ENLIGT SVAREN PA KOMMISSIONENS FRÅGEFORMULÄR 69 DE OLIKA MEDLEMSSTATERNAS SYSTEM FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL ENLIGT SVAREN PA KOMMISSIONENS FRÅGEFORMULÄR INLEDNING Det första steg som kommissionen tog i denna sak var att utarbeta ett frågeformulär angående tillämpningen av systemet för försäljningskontroll och att distribuera detta frågeformulär både till medlemsstaterna och till branschorganisationer. Medlemsstaternas svar har diskuterats och kompletterats med förtydliganden av den särskilda arbetsgruppen för skattefri försäljmng vid dess sammanträde den 28 juni 1993. I följande redovisning görs ett försök att sammanfatta både medlemsstaternas svar på frågeformuläret och de förtydliganden till svaren som lämnades vid det ovan angivna sammanträdet. Detta är motiverat av de riktlinjer för kontroll av den skattefria försäljningen inom gemenskapen som medlemsstaterna enats om vid ECOFIN-rådets möte den 14 december 1992. Den övergripande inriktningen för "försäljningskontrollen" kan utläsas i ett citat från dessa riktlinjer: "Varje enskild säljare får till varje enskild resande inom gemenskapen endast sälja varor upp till det högsta värde (eller belopp) som anges i direktiven i fråga. Försäljning över dessa tröskelvärden är moms- eller punktskattepliktig. För att säkerställa att denna princip följs skall medlemsstaterna införa ett system där försäljningen till enskilda köpare inte tillåts överskrida dessa gränser. " Härav följer att systemet för försäljningskontroll i sig omfattar två kontroller: den första åvilar säljaren själv, den andra är myndigheternas kontroll av att säljarens kontroller fungerar korrekt. 71 KAPITEL 1 FÖRSÄLJNING PA FLYGPLATSER Avsnitt 1. Kontroller som utförs av säljarna själva Rådet har i syfte att säkerställa ett minimum av nödvändiga kontroller beslutat att utarbeta de principer som medlemsstaterna skall iaktta. Det är säljaren som är ansvarig för att endast varor inom de begränsningar i fråga om värden och kvantiteter som anges i de tillämpliga direktiven säljs skattefritt till passagerare på färd inom gemenskapen. På grund av den speciella karaktären hos de punktskattepliktiga varor som huvudsakligen berörs, har rådet beslutat precisera hur kontrollen av inköpen skall gå till. Allmän beskrivning av de system för försäljningskontroll som tillämpas medlemsstaterna i Två medlemsstater (DE och LU) tillämpar försäljningskontroll endast vad gäller punktskatter. Momsfria inköp är inte möjliga. I elva av tolv medlemsstater är säljarnas egen kontroll baserad på embarkeringskort eller motsvarande färdhandling, som passageraren måste visa upp vid kassan. Om den omedelbara destinationen är belägen i någon annan medlemsstat skall säljaren begränsa försäljningen till den kvantitet eller det värde som gäller. När en försäljning har skett stämplas embarkeringskortet av säljaren för att förhindra upprepat inköp (inköp av samma varor på samma försäljningsställe) och inköp flera gånger (inköp av samma varor på flera försäljningsställen) Förfarandena skiljer sig dock åt mellan medlemsstaterna. I flertalet medlemsstater anger stämpeln på embarkeringskortet bara att ett skattefritt inköp har gjorts. I en medlemsstat (PT) anger det tillhandahållna kvittot kvantiteten och värdet av de varor som sålts. Detta kvitto vidhäftas embarkeringskortet, så att andra säljare kan konstatera om ytterligare inköp fortfarande är tillåtna. I tre medlemsstater (DE, EL och IT) anger en anteckning på embarkeringskortet eller motsvarande handling de sålda varornas värde eller kvantitet. I den sistnämnda gruppen gör en medlemsstat (DE) åtskillnad mellan olika produkter (cigarretter, starksprit, vin, övrigt). En medlemsstat (NL) anser att det inte behövs några särskilda åtgärder utöver de allmänna kontrollerna för att kontrollera upprepat eller flerfaldigt inköp. Nederländerna är inte övertygat om att en stämpel på embarkeringskortet skulle öka kontrollsystemets effektivitet. 73 Tre skäl för att inte använda embarkeringskortet som kontrollunderlag anges: 1. Ibland används inte längre embarkeringskort vid ombordstigning. 2. Anteckningen på embarkeringskortet ökar bara afFärsinnehavarens administrativa besvär och leder inte till effektivare kontroll. 3. Erfarenheten har visat att upprepad försäljning i själva verket är sällsynt på flygplatser. Eftersom det hade visat sig vara olämpligt att använda embarkeringskorten har Nederländerna infört ett system med totalredovisning som kontroll, dvs. ett kontrollsystem som säkerställer att de sammanlagda gränsvärdena för kvantitet och värde per flygning inte överskrids. Med andra ord är kontrollen av försäljningen framför allt myndigheternas ansvar i Nederländerna (se avsnitt 2 i stället). • Inte någon medlemsstat har anmält att de vidtagit åtgärder för att förhindra fortsatt försäljning till transitpassagerare, dvs. till passagerare som redan har gjort inköp på flygplanet under den första etappen av en flygning inom gemenskapen eller på flygplatsen där resan började. • Inte heller har någon medlemsstat angett att den använder embarkeringskortet för efterkontroller. Slutsatser Av medlemsstaternas svar på frågeformuläret och de diskussioner och förtydliganden till svaren som medlemsstaterna bidragit med inom den särskilda arbetsgruppen för skattefri försäljning kan följande slutsatser dras. 11 av 12 medlemsstater anser att stämpling av embarkeringskorten borde vara miniminivån för kontroll av försäljningen. Nederländernas uppfattning i saken förefaller inadekvat. Alternativet att i stället för stämpling av embarkeringskortet endast tillämpa en totalredovisning uppfyller inte kravet på säker kontroll av individuella skattefria inköp. Även om det inte är obligatoriskt att använda sig av av anteckningar på embarkeringskortet föreskriver dock riktlinjerna att medlemsstaterna "skall införa ett system där försäljningen till enskilda köpare inte tillåts överskrida dessa gränser", och att som tillägg därtill ett system med totalredovisning kan tillämpas. Därför kan inte systemet för totalredovisning ersätta medlemsstaternas skyldighet att införa ett system som förhindrar upprepad och flerfaldig försäljning till individuella köpare utöver de gränser som fastställts i gemenskapsslagstiftningen. En majoritet av medlemsstaterna anser att stämplingen av embarkeringskortet inte erbjuder tillräckliga kontroUmöjhgheter såvida inte markeringen på embarkeringskortet anger de sålda varornas värde och kvantitet. Denna rutin tillämpas redan i Grekland och Italien, medan Tyskland endast specificerar de varor som är belagda med punktskatt. 74 Förvisso har ett system för kontroll av försäljningen som bygger på en enkel stämpel på embarkeringskortet sina svagheter. Stämpeln avslöjar bara att "någonting" har inhandlats, men varken varornas kvantitet eller värde. Emellertid betonar dessa medlemsstater att ett strängare kontrollsystem än "mimminivan"* för försäljningskontrollen kan godtas endast om det genomförs på ett enhetligt sätt i alla medlemsstater. I annat fall skulle klagomål på otillbörlig konkurrens kunna anföras. Avsnitt 2. Försäljningskontroll av medlemsstaternas myndigheter och påföljder för säljarna om de inte följer bestämmelserna utförd Allmän beskrivning av den försäljningskontroll som utförs av medlemsstatemas myndigheter • Alla medlemsstater tillämpar i princip samma kontrollförfaranden, men de tillmäter dem betydelse i olika hög grad. Kontrollen är i allmänhet koncentrerad till företagens bokföring. I vissa medlemsstater utgår kontrollen från ett datoriserat redovisningsprogram som de skattefria butikerna är utrustade med. Allmänna inspektioner på platsen och (mer eller mindre regelbundet) stickprovskontroller (av försäljningsställena och kunderna) företas också. • I flertalet medlemsstater åvilar all skatt- eller momsplikt säljarna och det är de som drabbas av de behöriga myndigheternas påföljder. • I 6 av de 12 medlemsstaterna är de skattefria butikerna godkända som tull- eller punktskattebefriade lager. Som sådana är de underkastade fastställda bokföringsregler enligt vilka det vanligtvis krävs att det skall vara möjligt att kontinuerligt följa flödet av inkommande och utgående varor. • I Danmark måste varje säljare ha godkänts av myndigheterna, vilket förutsätter att de har accepterat att följa gällande bokföringsregler (försäljning och lagerhållning). • Alla medlemsstater har stipulerat någon form av påföljd för företagare som inte följer reglerna för försäljningskontroll. I nio av tolv medlemsstater kan deras tillstånd för rörelsen dras in (temporärt eller för alltid) vid grova eller upprepade överträdelser. I Grekland kan försäljning till personer som inte har rätt att göra skattefria inköp (t. ex. medlemmar av besättningar) medföra åtal grundat på bestämmelserna om smuggling. • Hur ofta kontrollerna utförs varierar från varje vecka till sporadiskt. Flertalet medlemsstater genomför regelbundet kontroller varje månad och därutöver när det bedöms nödvändigt. • I sju av de tolv medlemsstaterna tillämpas system med totalredovisning i syfte att få en uppfattning om huruvida företagarna i allmänhet respekterar villkoren för skattefri försäljning eller inte, eller - med andra ord - för att tullen skall kunna säkra att den totala försäljningen av skattepliktiga varor inte överstiger vad som är tillåtet för varje enskild flygning och för att den skall kunna beräkna säljarens momsskydighet för försäljning utöver den tillåtna. Systemen skiljer sig kraftigt från varandra. De baseras på dagliga eller månatliga sammanfattningar, de tar upp olika uppgifter (t. ex. datum, flightnummer, kod, varornas mängd och värde per 75 passagerare), de lämnas till myndigheterna automatiskt över datanät eller helt enkelt manuellt. I Italien överväger man ännu att införa ett kontrollsystem med totalredovisning. 76 KAPITEL 2 FÖRSÄLJNING OMBORD PA FLYGPLAN Avsnitt 1. Kontroller som utförs av säljarna själva Allmän beskrivning av de kontrollsystem för försäljningen som tillämpas av medlemsstaterna • På det hela taget använder sig inte medlemsstaterna av embarkeringskort eller motsvarande fardhandlingar för kontroll av försäljningen ombord på flygplan. Enligt medlemsstaterna själva beror detta på det faktum att passagerarna för det mesta inte har detta kort kvar när de väl kommit ombord och att flygbolagen inte finner det meningsfullt att införa något slags kontrollkort (voucher) som passagerarna skulle vara tvungna att bära med sig så länge resan varade. • Trots att embarkeringskort eller annan handling, t. ex. något slag av voucher, inte används betonar medlemsstaterna att de åtgärder som vidtas enligt deras uppfattning är tillräckliga för att förhindra olaga försäljning ombord på flygplan. Dessa åtgärder är följande: • Begränsningarna iakttas huvudsakligen genom att personalen är instruerad och att passagerarna görs uppmärksamma på gällande gränser genom broschyrer ombord (t. ex. ES, IRL, IT, NL, PT och UK). • För varje resa upprättas en försäljningslista eller försäljningen noteras på data med angivande av namn eller platsnummer för de passagerare som gjort skattefria inköp (t. ex. FR och UK). • Eller också upprätthålls dessa begränsningar genom ett system med förhandsbeställningar Om passageraren har gjort en förhandsbeställning av varor stämplas hans embarkeringskort innan det lämnas till honom, så att han inte kan göra skattefria inköp både ombord på flygplanet och på flygplatsen. • Vad beträffar frågan om hur medlemsstaterna kontrollerar kombinationen av köp ombord och köp på flygplats kan följande sägas. Frånvaron av en sådan kombinerad kontroll medför att försäljningen ombord och på flygplatsen inte är samordnad, vilket i sin tur möjligen leder till att be-gränsningarna i själva verket gäller per skattefritt försäljningsställe och inte per resa. Det har visat sig att medlemsstaterna inte har något kontrollsystem som kopplar samman försäljningar på flygplatser och ombord på flygplan. De har sålunda inte vidtagit några åtgärder för att förhindra försäljning flera gånger (en koppling saknas mellan de två på varandra följande försäljningsplatserna flygplats resp. flygplan). Undantaget är Danmark, där flygbolag som utför charterflygningar tillämpar ett system med förhandsbeställning (embarkeringskortet stämplas innan varorna levereras på flygplanet). 77 Vidare anser medlemsstaterna att en försäljningskontroll som kopplar samman försäljning på flygplatser och ombord på flygplanen är överflödig med tanke på den ringa risk som föreligger (t. ex. bara små mängder av skattefria varor kan medföras ombord på flygplan, omsättningen ombord är relativt liten, tiden är knapp) och med tanke på de praktiska svårigheterna, både ekonomiska och administrativa, att införa ett sådant kontrollsystem. Medlemsstaterna anger att de kan acceptera ett system i vilket de värdemässiga och kvantitativa begränsningarna iakttas när det gäller den faktiska försäljningen ombord på flygplanen. • I enlighet med gemenskapens bestämmelser tillåter medlemsstaterna principiellt inte skattefri försäljning till medlemmar av besättningen vid flygningar inom gemenskapen. Slutsatser Alla medlemsstater rekommenderar sina inhemska flygbolag att respektera begränsningarna även om kontrollsystem saknas. Flertalet av medlemsstaterna anser att de särskilda omständigheterna vid skattefri försäljning ombord gör det onödigt och svårt att använda embarkeringskort eller voucher. I allmänhet ligger praktiska bedömningar till grund för denna ståndpunkt. Det måste emellertid betonas att slutresultatet förefaller bli en svagare kontroll av den skattefria försäljningen ombord än av den på flygplatserna, eftersom avsaknaden av en koppling mellan försäljningsplatserna skapar ytterligare en svag punkt för detta färdsätt. Medlemsstaterna anser att försäljning ombord utöver de tillåtna gränserna är mindre betydelsefull än motsvarande försäljning på flygplatserna med tanke på den begränsade mängd varor som kan medföras ombord på flygplan och den tid som finns för inköp. Inga speciella åtgärder har vidtagits för att förhindra försäljning utöver begränsningarna i sådana fall då en passagerare redan har gjort inköp på flygplatsen (inköp flera gånger). Med undantag av en medlemsstat finns sålunda inget kontrollsystem som kopplar samman försäljningen ombord med den på en flygplats. Vissa medlemsstater anser att ett sådant kontrollsystem visserligen skulle vara till nytta, men inte värt mödan med tanke på den ringa risk som föreligger och de administrativa svårigheter det skulle medföra. Avsnitt 2. Försäljningskontroll av medlemsstaternas och påföljder för säljarna om de inte följer utförd myndigheter bestämmelserna Allmän beskrivning av den försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter • I princip tillämpas samma system för kontroll av försäljningen ombord på flygplan som på flygplatser (granskning av bokföringen, godkännande som tull- och skattebefriat lager, stickprovs- och efterkontroller, system med totalredovisning etc). Det är vanligtvis flygbolaget som är skattskyldigt vid försäljning utöver den tillåtna. 78 I Grekland utgår kontrollen från en jämförelse mellan två registerkort som flygbolaget infört. Man har först ett registerkort som i detalj specificerar vilka varor som medförs på flygplanet, deras kod, mängd och pris. Efter planets återkomst från resan fylls ett andra registerkort i, där det för varje punkt i det första kortet noteras hur mycket som sålts under flygningen. Korten redovisar mängden varor vid resans start och vid återkomsten. I Spanien ligger flygbolagens bokföring till grund för kontrollen. Denna bokföring innebär en uppdelning på olika slag av intäkter, så att det är möjligt att skilja mellan försäljning ombord och försäljning på flygplats. Överträdelser av gällande begränsningar leder till böter i huvudsak för säljaren. I Frankrike skall säljaren som stöd för sin bokföring bevara de embarkeringsbiljetter där flygningen anges och som utfärdas samtidigt som varorna tas ombord, samt för varje resa en lista över vilka varor som sålts skattefritt. Sådana listor innehåller namnen på de passagerare som handlat skattefritt. I Irland kan både flygbolagets leverantör av skattefria varor och flygbolaget självt drabbas av påföljder, även med indragning av tillståndet att lagerhålla och sälja skattefria varor. I Luxemburg tillhandahåller inget flygbolag skattefria varor ombord på sina flygplan i trafik från Luxemburg och inom gemenskapen. Flertalet medlemsstater företar lämpliga åtgärder för att kontrollera lagren. I Nederländerna är kontrollen koncentrerad till leverantörerna, vilka inte tillåts ta ut mer ur sina lager än vad den verkliga försäljningen ger anledning till. I Italien (liksom i EL och NL) övervakar myndigheterna säljarna genom att företa efterkontroller av totalredovisningen. Systemet med totalredovisning gör det möjligt att fastställa de totala försäljningsbeloppen ombord på planen, medan beloppen för varje enskild passagerare som sådan inte kontrolleras. 79 KAPITEL 3 FÖRSÄLJNING OMBORD PA FÄRJOR Avsnitt 1. Kontroller som utförs av säljarna själva De två viktigaste synpunkterna för rådet vid utformningen av riktlinjerna för kontroll av skattefri försäljmng ombord på färjor var att • riskerna för eventuellt inkomstbortfall och missbruk är större än ombord på flygplan eftersom passagerarna har mer tid på sig att göra skattefria inköp ombord på färjorna, • kontrollerna bör baseras på bilaterala överenskommelser mellan medlemsstaterna. Allmän beskrivning av de system för försäljningskontroll som tillämpas i medlemsstaterna • Rent allmänt avviker inte det kontrollsystem som tillämpas ombord på färjor nämnvärt från det som tillämpas för skattefria butiker på flygplatser. I motsats till försäljningen på flygplatser, där själva embarkeringskortet markeras när en försäljning har gjorts, förekommer dock ombord på farjor oftare att man förutom embarkeringskortet eller motsvarande färdhandling delar ut en särskild voucher (t. ex. ett kort för skattefria information om framför allt vilka kvantitativa begränsningar som gäller. inköp) som innehåller Det görs en notering på vouchern vid försäljning. Ytterligare försäljning av varor av samma sort är inte tillåten, såvida inte passageraren med hjälp av kvittot på Jet tidigare inköpet kan bevisa att ransonen ännu inte har utnyttjats till fullo. När det gäller varor som är föremål för värdemässiga begränsningar är kontrollerna ofta mindre rigorösa. • Ingen av medlemsstaterna har angett att man använder embarkeringskortet eller vouchern för efterkontroller. • I medlemsstater som inte använder sig av embarkeringskort eller motsvarande handlingar, t. ex. voucher eller kuponger, upprätthålls begränsningarna huvudsakligen genom instruktioner till personalen och kontroll av lagren. På korta sträckor med täta turer och hög passagerarfrekvens (t. ex. förbindelsen mellan Dover och Calais) används voucher sällan. På linjen Dover-Calais utförs kontrollerna på försäljningsställena i kombination med en efterkontroll av redovisningen. Något voucher-system tillämpas inte på grund av den korta restiden och mängden passagerare. Man har nått en överenskommelse mellan myndigheterna och företagarna som syftar till att förhindra upprepad försäljning. Överenskommelsen innebär att företagarna har lovat se till att det inte säljs mer än vad som är tillåtet. 80 Bilaterala överenskommelser • Mot bakgrund av att de berörda medlemsstaterna själva enligt rådets riktlinjer när det gäller moms- och skattefri försäljning på färjor mellan medlemsstater skall ingå bilateral?, överenskommelser för att säkerställa en tillräcklig kontroll av färjetrafiken mellan dem, tillfrågades medlemsstaterna om de ingått sådana bilaterala överenskommelser och, närmare specificerat, vilka system för försäljningskontroll som dessa i så fall innehöll. • Även om flera medlemsstater svarade att förhandlingar om sådana överenskommelser pågick, , visade det sig att endast en överenskommelse hade undertecknats vid tiden för det andra mötet inom den särskilda arbetsgruppen för skattefri försäljning (19 september 1994), alltså 20 månader efter den dag då rådets riktlinjer antogs. Dessutom omfattar denna enda överenskommelse, som ingåtts mellan Danmark och Tyskland, endast punktskatter och tar alltså inte upp moms-aspekten. Därför finns det inte något lämplig! exempel på hur övriga överenskommelser kan utformas. • Under det ovan angivna mötet ombads medlemsstaterna att förse kommissionen med kopior av alla överenskommelser som man skulle komma att ingå, så att kommissionen kunde informera de övriga medlemsstaterna. Hittills har inte någon enda formell bilateral överenskommelse lämnats in till kommissionen. Såvitt kommissionen känner till hade vid slutet av juli 1994 endast utkast till förslag till bilaterala överenskommelser skickats ut av Förenade kungarikets myndigheter till de medlemsstater med vilka Förenade kungariket har färjeförbindelser. Avsnitt 2. Försäljningskontroll av medlemsstaternas myndigheter och påföljder för säljarna om de inte följer bestämmelserna utförd Allmän beskrivning av den försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter • I princip tillämpas samma system för kontroll av försäljningen ombord på färjor som på flygplatser (granskning av bokföringen, godkännande som tull- och skattebefriat lager, stickprovs- och efterkontroller, system med totalredovisning etc). Det är vanligtvis färjerederiet som är skattepliktigt för försäljning utöver den tillåtna. • I Grekland görs varje månad eller vid särskilda tillfällen (så ofta som det bedöms nödvändigt) kontroller som utgår från sammanställningar av försäljningen per resa, per produkt, per kvantitet och per värde. Uppgifterna jämförs med försäljningskvitton från de skattefria försäljningsställena och med antalet passagerare. • I Irland bygger kontrollen på detaljerade lagerförteckningar, kopior av alla försäljningsorder, månatliga uppgifter om det totala antalet transporterade passagerare och mängden varor son? sålts till dem av olika varuslag, samt månatliga lagerredovisningar för alla varuslag. • I Nederländerna utförs kontrollerna som stickprov under resans gång och på grundval av färjerederiets administration. 81 Portugal förefaller vara den enda av de tolv medlemsstaterna för vilken detta transportslag saknar betydelse. I Förenade kungariket tillämpas i trafiken Dover-Calais samma åtgärder som på flygplatser och ombord på flygplan för att kontrollera hur säljarnas egen kontroll fungerar (inbegripet ett system för totalredovisning). Övriga företagare upprättar register och redovisningar som kan granskas när som helst. 82 BILAGA 6 SYSTEMEN FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL I MEDLEMSSTATERNA ENLIGT KOMMISSIONENS UPPDRAGSRESOR 83 SYSTEMEN FÖR FÖRSÄLJNINGSKONTROLL I MEDLEMSSTATERNA ENLIGT KOMMISSIONENS UPPDRAGSRESOR KAPITEL 1 ÖVERSIKT Avsnitt 1. Inledning I juli 1994 företog tjänstemän från GD XXI studiebesök i nio medlemsstater (BE, DE, , DK, EL, ES, FR, IT, NL och UK) • för att komplettera den information som erhållits genom frågeformulär och utlåtanden fråii berörda internationella organisationer, och • för att studera de tillämpade kontrollsystemens effektivitet i realiteten. Huvudintresset vid besöken knöts därför främst till de tekniska aspekterna på hur ett visst kontrollsystem fungerade i praktiken. Besöken omfattade vanligtvis möten med de behöriga myndigheterna i landet, med flygplats- eller hamnmyndigheter, kontakter med företagare i tax free-branschen samt besök på platsen. Avsnitt 2. Skillnader mellan systemen De olika medlemsstaterna har helt klart inrättat någon form av system för kontroll av försäljningen. Det är emellertid stora skillnader mellan de system som tillämpas. Dessa skillnader kan sammanfattas på följande sätt: • Några medlemsstater (t. ex. EL) tillåter inte försäljning utöver begränsningarna (även om moms erläggs för överskjutande försäljning) medan andra medlemsstater (ES, FR och NL) gör det men kräver redovisning av momsen. • Några medlemsstater (ES, FR och IT) tillåter att butiker med skattefri försäljning och sådana med skattebelagd blandas inom ett och samma område, medan andra (EL) inte gör det. • Några medlemsstater medger medlemmar av besättningen rätt till fullständiga skattefria inköp, andra gör det inte. I Nederländerna har man ett så kallat "prepackaging-system" enbart för besättningsmedlemmar. I Tyskland far endast personal från icke-tyska flygbolag göra skattefria inköp. • I några medlemsstater är det bara ett företag som bedriver skattefri försäljning på marken (EL: flygplatser och hamnar, ES: flygplatser), men i flertalet deltar ett antal företag i denna verksamhet. • I några medlemsstater är de företag som bedriver skattefri försäljning statsägda eller (delvis) statskontrollerade. i andra är de helt och hållet privata. • I några medlemsstater har man (företagen eller tullen) utvecklat särskilda datasystem och programvaror för att säkerställa kontrollen av försäljningen, medan man i andra helt litar till 85 "traditionella" kontrollförfaranden. Där datasystem installerats för butikerna är dessa i vissa länder kopplade till tullens nät, i andra inte. • I flertalet medlemsstater finns ingen koppling mellan försäljningen på marken (flygplatsen) eller i hamnen och försäljningen ombord på flygplan eller fartyg. I några finns dock denna koppling, åtminstone delvis (DK och UK). • Stickprovskontroller utförs endast i vissa medlemsstater. En medlemsstat (NL) anförtror åt ett privat företag att göra kontroller av kvalitetsnormer, attityder till kunderna, informationen till passagerarna och efterlevnaden av begränsningarna. • Det tycks finnas stora skillnader när det gäller påföljder vid överskridanden av begränsningarna för skattefri handel (försäljning och inköp). Avsnitt 3. Gemensamma problem Försäljningskontrollen bygger på förtroendet för säljarnas egenkontroll vid försäljningen. Det är självklart att detta på sätt och vis paradoxala förhållande skapar problem, i all synnerhet som kostnaderna för att driva en skattefri butik är höga liksom kostnaderna för presentationen av de lyxartiklar som deras leverantörer erbjuder dem. Kontrollmetoden är vanligtvis sådan att endast en butik i taget berörs, varför flera inköp kan göras av en och samma person i andra butiker. Vidare är det för det mesta ingen koppling mellan försäljningen i de skattefria butikerna och den på flygplanen. Själva kontrollförfarandena bygger på traditionella metoder sådana som övervakning av godkända. tullager, lagerinventeringar (som grund för inventeringar av varorna i de skattefria butikerna), kontroller av tulldeklarationer och listor över försäljningen ombord på flygplanen. Alla dessa åtgärder företas i de flesta fall i efterhand. Uppenbarligen finns inget (eller bara ett otillräckligt) verkligt heltäckande system för kontrollerna. Passagerarna får vanligtvis information om kvantitativa begränsningar för skattefria inköp. Informationen i fråga lämnas genom lämpligt placerade skyltar eller i prislistorna. För det mesta är informationen om gällande värdemässiga begränsningar mindre tydlig, ibland rentav obefintlig eller inskränkt till ett neutralt konstaterande att det finns vissa regler att följa, men utan att nämna vad de innehåller. I den utveckling av branschen som pågår förefaller det som om man på många håll inte tar hänsyn till rådets bestämmelser, vilka går ut på att den verksamhet som för närvarande (1993) bedrivs vid de skattefria försäljningsstaällena skall behållas endast temporärt. Tvärtom • introduceras nya former av skattefri försäljning (t. ex. specialarrangemang som omfattar flygbiljett, hotelluppehåll och ett "paket" skattefria varor, "pre-packing-system"), • har en del (redan befintliga) försäljningslokaler utvidgats, • har en del skattefria butiker utökat sitt sortiment (elektriska produkter, radioapparater, högklassiga tyger etc),och 86 • har en del nya skattefria och skattepliktiga butiker öppnats eller aviserats för den närmaste framtiden. Det är för närvarande svårt att avgöra om denna utveckling återspeglar en gradvis och nödvändig anpassning till en situation där den skattefria branschen har att acceptera och förbereda sig för ett läge med skattepliktig försäljning, eller om den syftar till att förstärka den nuvarande ställningen (branschens ekonomiska betydelse, gjorda investeringar etc). 87 KAPITEL 2 UTFALLET FÖR DE OLIKA MEDLEMSSTATERNA Avsnitt 1. Belgien Inledning Uppdraget gällde besök på Zaventem Airport i Bryssel och i Oostende (hamnen). Det omfattade möten med tull- och skattemyndigheterna, med företrädare för "Brussels Airport Terminal Company", för ett stort privat företag som driver skattefria butiker samt för SABENA Airlines. Dessutom presenterades de kontrollförfaranden sont för närvarande gäller på Zaventem. Det bör noteras att det vid tidpunkten för uppdraget pågick en utvidgning av flygplatsens infrastruktur (inklusive butiksområdet). Zaventem Airport Kontroller som utförs av säljarna själva Företagen stämplar sina kunders flygbiljetter utan närmare specificering av de gjorda inköpen. Särskilda korgar vid kassan anger vilka kvantitativa begränsningar som gäller. Prislapparna i de skattefria butikerna anger vanligen varans pris med och utan skatt. Alltså får kunden veta hur mycket moms eller punktskatt han skall betala om han överskrider värdegränsen på 90 ECU. Försäljning till medlemmar av besättningen är inte tillåten på flygningar inom gemenskapen. Emellertid finns det en särskild "personalbutik", avsedd för leveranser till flygbolagen, som inte står under flygplatsmyndigheternas kontroll. Vad försäljning ombord på flygplan beträffar måste de belgiska flygbolagen erhålla status som godkänt tull- och skattebefriat varulager. Dessa varulager övervakas noga av tullmyndigheterna. Ombord på sina flygplan använder SABENA ett datoriserat system som garanterar att belgisk moms beräknas för alla inköp som överstiger värdegränsen på 90 ECU. Sålunda beräknas belgisk moms även om resan börjar i någon annan medlemsstat. I broschyrer anges pris såväl med som utan skatt. Kopior av försäljningskvittona från flygningen lämnas till tullen. Det finns ingen koppling mellan försäljningen ombord och den på flygplatsen. Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter För att erhålla det obligatoriska tillståndet av flygplatsmyndigheterna att driva skattefri försäljning måste företaget ha status som godkänt tull- och skattefritt varulager för varje försäljningsställe. Tullens kontroll av försäljningen utförs i huvudsak av de tullmyndigheter som har befogenhet att göra detta enligt bestämmelserna för mervärdesskatt. Tjänstemän från avdelningen för mervärdesskatt ingriper bara vart tredje till femte år. Det finns inget kontrollsystem för totalredovisning. Kontrollerna utgår i stället från företagens bokföring och tillämpliga tulldokument (fakturor, kassakvitton med kundens flight-nummer, listor etc). Ibland gör tulltjänstemän stickprovskontroller. 89 Särskilda problem som framkommit vid besöket Enligt de upplysningar som de belgiska myndigheterna lämnade hade dittills inga allvarligare överträdelser uppdagats. Endast flygbolag från tredje land tycks ha svårigheter med ätt iaktta gällande begränsningar, särskilt på delsträckor inom gemenskapen vid resor till eller från tredje land. Företagen i branschen planerar att införa nya former för försäljning, t. ex. "pick-up"-arrangemang (kunderna beställer varorna när reser ut och hämtar dem när de kommer tillbaka) och skattepliktig försäljning vid ankomst. Företrädare för "Brussels Airport Terminal Company" och för ett stort privat företag som driver skattefria butiker påpekade att de håller på att omorganisera sin verksamhet för att anpassa sig till de nya formerna av försäljningskontroll (förändringar av butikernas utseende, omdisponering av försäljningsytan per produkt, diversifiering av sortimentet, nya försäljningsformer). Även om exakta siffror för varje artikel och försäljningsställe inte förelåg förefaller det som om omsättningen vad gäller den skattefria försäljningen - trots en ökning av antalet passagerare - skulle ha minskat betydligt sedan "försäljningskontrollen" infördes. Enligt säljarna brukar passagerarna visa föga förståelse för det faktum att begränsningarna gäller vid resor inom gemenskapen men inte vid resor till tredje land. Dessutom förväxlas ofta dessa begränsningar med de "TTC-regler" för tobaks- och alkoholvaror som gäller i den belgiska vägtrafiken. Hamnar och järnvägsstationer Endast fartyg som tillhör det belgiska färjebolaget (Régie Maritime Transport, dvs. Oostende Lines) kontrolleras av de belgiska myndigheterna. De skattefria butikerna drivs av ett privat företag. Det viktigaste kontrollinstrumentet är embarkeringskortet. Man planerar att förbättra kontrollen genom att upprätta ett lämpligt samarbetsavtal med de brittiska myndigheterna. Under alla omständigheter har rörliga kontrollgrupper funnit att överträdelser av bestämmelserna för skattefrihet har förekommit i Oostendes hamn. 90 Avsnitt 2. Danmark Inledning ingick möten med tjänstemän vid skatteministeriet i Köpenhamn och med I uppdraget tullmyndigheterna på Köpenhamns flygplats, besök på platsen och informella kontakter med företagare i skattefria butiker samt ett möte med tulltjänstemän i Nyköbing och - i form av ett besök på platsen - en resa med färja på linjen Rödbv (Danmark") - Puttgarden (TvsklandV Utvärderingen av denna linje bygger på upplysningar som lämnats av tulltjänstemän i Nyköbing (vilka är ansvariga för försäljningskontrollen på färjorna) och på en tur som gjordes under besöket. Normalt tar färjeturen en timme. Flertalet passagerare tycks göra denna resa enbart för att handla skattefritt. Det görs 44 turer i vardera riktningen varje dag. Köpenhamns flygplats Kontroller som utförs av säljarna själva På det enda skattefria försäljningsställe som finns på Köpenhamns flygplats måste passagerarna visa upp sina embarkeringskort vid kontrolldisken. Säljaren stämplar kortet, vilket markerar att en försäljning har gjorts. Vilka varor som har sålts anges inte. För varor som är underkastade en värdemässig begränsning beräknas moms av säljaren, vilket anges på kvittot, om värdet överstiger det tillåtna. För kunden anges dock ingen prisskillnad. Försäljningskontrollen är kopplad till försäljningen ombord på flygplan i chartertrafik, men endast på charterfrygningar. Det finns ett särskilt system för förhandsbeställningar vid flygningar från Köpenhamns flygplats. Enligt detta system levereras de skattefria varorna ombord. På så sätt är passagerarens embarkeringskort redan stämplat när han får den beställda skattefria varan. Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter Tullmyndigheternas kontroll av försäljningen omfattar inte särskilda stickprovsvisa kontroller av resenärernas inköp. Stickprovskontroller företas däremot av kassakvittona för att se om individuella passagerare har köpt för mycket, och bland medlemmar av besättningen när de återkommer från flygningar inom gemenskapen (där skattefria inköp inte är tillåtna). Något verkligt heltäckande kontrollsystem tillämpas inte. Särskilda problem som framkommit vid besöket Bland de frågor som har diskuterats vid mötena är det framförallt två som bör framhållas särsköt: Danmark har ingått ett avtal med Sverige och Norge i syfte att inskränka den skattefria försäljningen till de begränsningar som gäller för import till dessa länder. Företrädare för SAS framförde klagomål på otillbörlig konkurrens från tredje inte respekterade begränsningarna på delsträckor inom gemenskapen vid flygningar från tredje land via Danmark till annan medlemsstat. lands myndigheter, som S1 Färjan mellan Rödby (Danmark) och Puttgarden (Tyskland) Kontroller som utförs av säljarna själva och av medlemsstaternas myndigheter När passagerarna går ombord får de ett kontrollkort. På detta kontrollkort anges två varutyper (alkohol och tobak). I Danmark anges inte datum, men så sker i Tyskland. Användningen av detta kontrollkort är resultatet av en muntlig överenskommelse mellan de lokala myndigheterna i de båda länderna. I den skattefria butiken ombord på färjan stämplas kontrollkortet i tillämplig ruta vid försäljning av dryck med högre alkoholhalt än 22% eller tobaksvaror. Det förefaller som om begränsningarna per passagerare är allmänt accepterade, men det har inte vidtagits några åtgärder för att övervaka försäljningen av andra varor än alkohol och tobak. Ibland företar tullpersonal stickprovskontroller av försäljningsbiljetterna. Personer bosatta i Danmark som lämnar landet för mindre än 36 timmar förutsätts fylla i en "självdeklaration" med angivande av hur mycket de har inhandlat utöver den gräns som de danska reglerna medger. Antalet sådana deklarationer är tämligen blygsamt. 92 Avsnitt 3. Tyskland Inledning I uppdraget ingick ett besök på plats på Hamburgs flygplats (inbegripet kontakter med innehavare av skattefria butiker) och ett möte med tyska tjänstemän vid tullkontoret på flygplatsen. Kontroller som utförs av säljarna själva Den kontroll av försäljningen som utförs av säljarna själva fungerar på så sätt att passageraren måste visa upp sitt embarkeringskort vid kassan. Kortet stämplas. Denna stämpel innehåller fyra rutor, en för vardera alkoholhaltiga drycker, tobaksvaror, parfymer samt varor som är belagda med särskild tysk punktskatt. Tillämphga rutor markeras av säljaren, som också noterar flightnumret på kassakvittot. Ett separat kvitto lämnas för varje embarkeringskort. När besöket gjordes pågick just en förändring av programvaran i butikerna som skulle göra det omöjligt att utfärda kvitton för kvantiteter som överskred gällande gränser (jfr. EL). Ett av de väsentliga särdragen i det tyska systemet är att ingen försäljning av varor (inte heller sådana som har kvantitativa begränsningar) är undantagen från moms för passagerare vid resa inom gemenskapen. Försäljningen ombord på flygplanen och färjorna är momsfri inom gränserna för mängd och värde. På flygplatsen är dock priserna desamma för dem som reser inom gemenskapen och dem som är på resa till tredje land. Moms på försäljning till passagerare på resa inom gemenskapen redovisas av säljaren på grundval av kassakvitton som anger flightnumret. Det görs ingen koppling mellan försäljning ombord och på flygplatsen. Försäljning till medlemmar av besättningen hos icke-tyska flygbolag i trafik inom gemenskapen är tillåten och sker genom cateringfirmor. Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter tullmyndigheternas kontroll av inget verkligt heltäckande Vid för att kontrollera om redovisningssystem. Stickprovskontroller görs av kassakvittona individuella passagerare överskridit begränsningarna. Inga överträdelser har konstaterats. Under 1993 har omsättningen i den skattefria handeln på Hamburgs flygplats minskat betydligt jämfört med 1992 trots att passagerartrafiken ökat något. försäljningen används 93 Avsnitt 4. Grekland Inledning I uppdraget ingick möten med tullmyndigheterna (från finansministeriet), med företrädare för "Hellenic Duty Free Sales" (HDFS) och kontakter med företagare i branschen liksom besök på plats. HDSF är ett statskontrollerat privat organ som omfattar alla skattefria butiker i Grekland utom en på gränsen till det före detta Jugoslavien. Sammanlagt finns det 22 skattefria butiker i Grekland, belägna på flygplatser, i hamnar och vid gränsstationer. Det förekommer ingen skattefri försäljning ombord på kryssningsfartyg i trafik inom Grekland. Kontroller som utförs av säljarna själva försäljning. HDSF har utformat detta På Atens flygplats använder sig säljarna av ett datoriserat system som är utformat så att det skall omöjliggöra olaga samarbete med skattemyndigheterna. Handlarna matar in destination, flightnummer och passagerarens sittplats i kassaapparaten. Om tröskelvärdet (värde eller mängd) överskrids "blockeras" fortsatt försäljning till samma kund. Om tullmyndigheterna så önskar kan den centrala datorn skriva ut en lista över varje dags försäljning. system i Eftersom medlemmar av besättningen inte har några embarkeringskort har de ingen möjlighet att göra skattefria inköp. Det finns ingen koppling mellan försäljningen i de skattefria butikerna och den ombord på flygplanen. Den senare är i alla fall betryggande kontrollerad genom de listor som upprättas över varor som sålts ombord. Enligt de grekiska myndigheterna är denna försäljning hur som helst blygsam (på grund av att det är ont om både tid och utrymme). Samma kontrollmetoder som beskrivits ovan tillämpas också när det gäller fartyg (utom kryssningsfartyg). Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter Tullpersonal utför ingående kontroller varje månad. Skattekontroll äger rum var tredje till fjärde månad. Punktskatter övervakas kontinuerligt av tullen i de godkända tullfria varuupplagen där varorna saluförs. Särskilda problem som framkommit under besöket Vid mötena framförde de skattefria butikernas innehavare klagomål över de stora investeringar som hade varit nödvändiga för att installera det ovan beskrivna datasystemet. Passagerarna visar sällan någon förståelse för varför begränsningarna eller de tillhörande kontrollerna skall vara nödvändiga. Dessutom sinkar kontrollåtgärderna genomströmningen vid kassorna. Som ett resultat av allt detta hade den årliga omsättningen i de skattefria butikerna minskat betydligt trots att antalet resenärer ökat. 94 Avsnitt 5. Spanien Inledning Uppdraget i Spanien avsåg besök på Palma de Mallorcas flygplats via Barcelonas flygplats. I uppdraget ingick möten med företrädare för ALDEASA, det statskontrollerade privata företag som innehar tillståndet för skattefria butiker på alla spanska flygplatser, med företrädare för ett stort charterflygbolag, med flygplats- och tullmyndigheterna i Palma samt besök på platsen i Palma och - som hastigast - i Barcelona. Palma valdes som mål för besöket på grund av att det är en mycket viktig flygplats (mest charterflygningar) för semestertrafik med cirka 12 miljoner passagerare om året. Ungefär 96% av den skattefria försäljningen på denna flygplats sker på flygplatsens handelscentrum. Palma de Mallorca Kontroller som utförs av säljarna själva Den försäljningskontroll som tillämpas fungerar på följande sätt. I den skattefria butiken måste passagerarna visa upp sina embarkeringskort, som stämplas med en enkel gummistämpel tillhörande det företag som driver den skattefria butiken. Företagaren upplyser kunderna om vilka begränsningar som gäller. För de kvantitativa begränsningarna har särskilda korgar placerats vid kassorna. Alla företagare medverkar i ett datanät som är kopplat till kassaapparaterna och som "blockerar" vidare försäljning till de passagerare som överskrider gällande begränsningar. Detta system är emellertid inte kopplat till flygplatsmyndigheternas datasystem (vilket däremot systemet för "vanliga" butiker är). Det finns ingen koppling mellan försäljningen ombord på flygplanen och den på flygplatsen. Medlemmar av besättningen har inga möjligheter att göra skattefria inköp. Ombord på flygplanen förekommer ingen försäljningskontroll (utöver sammanställningar i listor). Inte heller fanns någon detaljerad information rörande skattefri försäljmng på fartyg tillgänglig. Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter Tullmyndigheternas kontroll av säljarna bygger i huvudsak på de åtgärder som vidtas för tull- och skatteändamål (lagerkontroller i de godkända tullagren, tulldeklarationer, listor över försäljningen ombord på flygplan). Detaljerade lagerinventeringar görs årligen hos företagen. Det förekommer inga särskilda stickprovskontroller. Särskilda problem som framkommit under besöket Enligt företagarna och flygplatsmyndigheterna kommer de förändringar som träder i kraft 1999 inte att påverka omsättningen i butikerna på flygplatsen (som då inte längre är skattefria), om en lämplig ny prispolitik fördelning mellan producenter, och om vinsternas flygplatsmyndigheter och handlare ses över. införs Vissa problem har dock kommit fram vid mötena med flygplatsmyndigheter och företagare. 95 • Specialerbjudanden (huvudsakligen från vissa charterflygbolag) omfattande flygbiljett, hotellvistelse och ett "paket" skattefria varor. Detta system borde betraktas som otillbörlig konkurrens. • De resande visar för det mesta föga förståelse för de restriktioner som åläggs dem. De anställda i de skattefria butikerna tycker att deras arbete blir allt besvärligare att utföra. • Vissa charterflygbolag tillämpar alltmer så kallade "prepackagingsystem" (se avsnitt 2, Danmark). • Flygplatsen på Palma de Mallorca höll, vid denna tidpunkt, på att byggas ut och sortimentet av varor som säljs i de skattefria butikerna har utökats. Barcelona Av besöket på platsen på Barcelonas flygplats framgick att försäljningskontrollen fortfarande skapar vissa problem. Det förekommer att försäljaren inte bryr sig om embarkeringskortet. Det är alltså inte alltid alldeles klart för vare sig säljare eller köpare om en vara sålts skattefritt eller beskattad. 96 Avsnitt 6. Frankrike Inledning Uppdraget gällde besök på flygplatsen Paris-Orly och omfattade besök hos franska tullmyndigheter, kontakter med innehavare av skattefria butiker samt ett besök på platsen. Kontroller som utförs av säljarna själva För att köpa skattefria varor måste passageraren visa upp sitt embarkeringskort. Säljaren kontrollerar resmålet, flightnummer och passagerarens identitet. Men detta förfaringssätt tycks likafullt inte hindra passageraren från att göra ytterligare inköp i någon annan av de många skattefria butikerna på Orly. Kassaapparaterna är inte kopplade till någon central dator. Försäljning till medlemmar av besättningen är inte tillåten vare sig vid trafik inom gemenskapen eller med tredje land. Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter De skattefria butikerna på flygplatsen måste ansöka om tillstånd för att få starta sin verksamhet. Sådant tillstånd får de bara om de går med på att fungera som godkänt upplag i tull- och skatteavseende. På begäran får tullmyndigheterna varje vecka en förteckning över veckans försäljning från varje butik. Någon form av granskning av räkenskaperna företas varje halvår. Vad gäller punktskatter utförs de vanliga rutinerna enligt direktiv 92/12/EEG. Det förekommer inga särskilda stickprovskontroller. Vidare finns ingen koppling mellan försäljningen ombord på flygplanen och den på flygplatsen, vilket dock inte innebär något större problem eftersom omsättningen ombord på flygplanen är ganska liten. 97 Avsnitt 7. Italien Inledning Uppdraget gällde besök på flygplatsen Milan-Linate. I uppdraget ingick möten med de italienska tullmyndigheterna, med företrädare för DUFRITAL s. p. a. , som är det schweiziska företag som innehar tillstånd att bedriva skattefri försäljning på flygplatsen, med företrädare för ALITALIA s. p. a. samt besök på platsen. Linate, den flygplats som besöktes, är en flygplats som huvudsakligen berörs av affärstrafik, varför en mycket stor del av den skattefria försäljningen hänför sig till trafik inom gemenskapen. Vanligtvis är de skattefria butikerna i Italien belägna i hamnar och på flygplatser. Butiker med skattskyldighet har öppnats på järnvägsstationer (Milano) och man planerar att inrätta sådana även på lämpliga ställen längs motorvägarna. Kontroller som utförs av säljarna själva Innehavarna av skattefria butiker kontrollerar de kvantitativa begränsningarna direkt vid kassan. Om de värdemässiga begränsningarna för varor överskrids beräknas moms för alla varor av säljaren. Kunden görs inte uppmärksam på detta, det anges ingen prisskillnad. De skattefria inköpen i butiken markeras med en stämpel på kundens embarkeringskort. Det finns ingen koppling till försäljningen ombord på flygplanen. Medlemmar av besättningen har inte möjlighet till skattefria inköp vare sig vid flygningar inom gemenskapen eller till tredje land. Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter Tullmyndigheterna har befogenhet att göra kontroller på platsen av inköp som gjorts av passagerama. Därför tejpas alltid kvittot fast vid varans förpackning. Kassaapparaterna i de skattefria butikerna är direkt kopplade till en central dator som gör det möjligt att när som helst förse myndigheterna med de listor över försäljningen som de begär. Under alla omständigheter måste butiksägarna varje kväll till myndigheterna lämna listor som visar omsättningen och momsen på samtliga transaktioner. Vartannat år går myndigheterna igenom lagret för att göra en noggrann inventering av varorna i de skattefria butikerna. Detta anses samtidigt vara tillräckligt för att (indirekt) kontrollera försäljningen ombord på flygplanen. Listor över all skattefri försäljning ombord lämnas ändå till flygbolaget i Rom, som ombesörjer redovisningen av moms för den del som överstiger gällande begränsningar. Enligt uppgift från de italienska myndigheterna tillämpas det nu beskrivna kontrollsystemet på i stort sett samma sätt ombord på farjor. Särskilda problem som framkommit under besöket Som ett resultat av att försäljningskontrollerna infördes minskade omsättningen på alkohol och cigarretter betydligt, medan försäljningen av parfym höll sig stabil. Passagerarna visar vanligen föga förståelse för de gällande begränsningarna och klagar över att genomströmningen vid kassorna försinkas. Att försäljningskontrollerna tillämpas på mycket olika sätt på olika flygplatser inom och utanför Italien är ett allvarligt bekymmer för de italienska företagarna som fruktar otillbörlig konkurrens. Dessutom kan man förutse att en del nya skattefria butiker kommer att imättas i Italien, trots rådets bestämmelser som går ut på att endast temporärt låta den skattefria handeln bestå. 98 Avsnitt 8. Nederländerna Inledning flygplats Schiphol och omfattade möten med Uppdraget utfördes på Amsterdams tullmyndigheterna, flygplatsmyndigheterna, kontakter med innehavarna av skattefria butiker samt besök på platsen. Kontroller som utförs av säljarna själva Säljarna använder sig av en programvara som tidigare har tagits fram av tullen. Flightnumret och det antal passagerare som köper skattefritt måste registreras i kassan. Försäljarna ber alltid att fa se kundernas embarkeringskort (men de stämplar dem inte). Begränsningarna tillämpas bara på passagerare som reser till en annan medlemsstat, inte till tredje land. På motsvarande sätt är inte (åtminstone inte sedan februari 1994) försäljning till medlemmar av besättningen tillåten vid flygningar inom gemenskapen, medan besättningen på flygningar till tredje land kan lämna förhandsbeställningar på skattefria varor, som sedan levereras ombord på flygplanet. Passagerare på väg till en annan medlemsstat kan göra kompletterande inköp inom och utöver gränsvärdena (värde och kvantitet). I det senare fallet beräknas moms av säljaren utan att det påverkar det pris passageraren betalar. Den kassaregistrering som de skattefria butikerna använder är direkt kopplad till en central dator som beräknar den moms som skall erläggas till myndigheterna för försäljning utöver begränsningarna. Från den centrala datorn lämnas sedan en utskrift som visar försäljningen per flightnummer. Försäljningskontroll som utförs av medlemsstaternas myndigheter och påföljder för säljare som inte följer bestämmelserna Kontrollen av säljarna genom tullmyndigheternas försorg börjar redan innan de beviljas status som godkänt tullager i samband med att man kontrollerar om deras bokföring och administration är lättolkad och tydlig Två gånger om året görs kontroller på platsen av tullen, varvid de passagerare som skall avresa med ett visst flyg tillfrågas om och i så fall hur mycket de har köpt skattefritt. Enligt en sammanställning från 1993 visade sig i medeltal cirka 7% av de tillfrågade passagerarna ha överskridit de kvantitativa gränserna. Ibland försöker tulltjänstemän göra större inköp än vad som är tillåtet, men uppenbarligen är ingen säljare villig att överträda bestämmelserna. Fyra gånger om året kontrollerar ett privat företag (som arbetar på tullmyndigheternas uppdrag) varornas kvalitet, attityden till kunderna, vilken information resenärerna får och hur reglerna för skattefrihet respekteras. Vidare görs administrativa efterhandskontroller vid vilka antalet försäljningar och försäljningsvolymen per flygning jämförs med antalet försäljningar och försäljningsvolymen per passagerare på en viss flygning som medför rätt till skattefria inköp. Om en butiksinnehavare missbrukar sin rätt att bedriva skattefri försäljning dras hans tillstånd in. En sådan indragning kan bero på kontraktsbrott gentemot flygplatsmyndigheterna när det gäller att iaktta lagbestämmelserna om skattefri försäljning, 99 Särskilda problem som framkommit under besöket • När det gällde frågan om varför embarkeringskorten inte stämplas i Nederländerna påpekade flygplatstjänstemännen att både de undersökningar av resenärernas köpvanor som utförts av myndigheterna och praktisk erfarenhet tycks visa att upprepade inköp är mycket sparsamt förekommande. Enligt flygplatsmyndigheternas årliga granskningar av köpmönstren och siffrorna kan i allmänhet inga nämnvärda förändringar konstateras i köpvanorna jämfört med situationen före 1993. Likafullt visar den totala omsättningen liksom omsättningen per passagerare en nedgång trots att passagerartrafiken som helhet har ökat. Denna utveckling påstås bero på införandet av försäljningskontrollen. • För vissa flygningar från andra medlemsstater anmälde tullmyndigheterna problem med varumängder som översteg de tillåtna. • Enligt försäljarna visade resenärerna vanligen föga förståelse för att begränsningarna gällde vid resor inom gemenskapen men inte vid färd till tredje land. 100 Avsnitt 9. Förenade kungariket (och den franska kanalkusten) Inledning Uppdraget gällde överfarten av Engelska kanlen med färia från Dover till Calais och med bärplansbåt från Ramsgate till Oostende. I det ingick möten med tullmyndigheterna i Dover och Calais samt med innehavare av skattefria butiker och företagare i branschen. Besök på plats gjordes i skattefria butiker i hamnen för svävare, terminalen för Kanaltunneln, den skattefria butiken för bärplansbåten, på färjan Calais-Dover, på bärplansbåten Ramsgate-Oostende. Calais (Frankrike) Kontroller som utförs av säljarna själva Utom när det gäller överfarten Calais-Dover bygger systemet med försäljningskontroll på ett vouchersystem som ger information om de kvantitativa begränsningarna. Vouchern stämplas vid själva försäljningen. Det är inte tillåtet att sälja ytterligare varor av samma slag om inte passageraren med kvitton från tidigare inköp kan bevisa att han inte köpt ut full ranson. På överfarten Dover-Calais tillämpas inte något vouchersystem på grund av den begränsade tiden och det stora antalet passagerare (ca 16 miljoner/år). I motsats till de områden där ett vouchersystem tillämpas har ett kontrollsystem för totalredovisning införts. Dessutom måste personalen i kassorna kontrollera att de gällande begränsningarna för skattefria inköp inte överskrids. Ombord på de båda färjorna på denna rutt finns skattefria butiker som drivs av en filial till det franska SNCF och kontrolleras av de franska myndigheterna. Medlemmar av besättningen far inte göra skattefria inköp. I hamnen för svävare finns av Frankrike auktoriserade och kontrollerade skattefria butiker vid embarkeringsställena. försäljningen. Försäljningskontrollsystemet i hamnen (under fransk tillsyn) och det ombord på svävaren (som ges tillstånd och kontrolleras av de brittiska myndigheterna) är inte kopplade till varandra, men en officell begäran om en bilateral överenskommelse var på väg från brittisk sida. Embarkeringskortet samband med stämplas i Samtidigt med besöket var de skattefria butiker som drivs av irländarna i terminalen för Kanaltunneln system för försäljningskontroll vars utformning ännu var oklar. (passagerar- och godstrafik) på väg att införa ett nytt Dover och Ramsgate (Förenade kungariket) Kontroller som utförs av säljarna själva När det gäller den kontroll som säljarna själva utför finns det i Förenade kungariket två typer. 1. För det första kan voucher användas, vilket gäller för all färjetrafik (utom färjan Dover- Calais, men inbegripet överfarterna Dover-Calais med svävare). Detta vouchersystem och en fungerar på följande sätt: I incheckningshallen utfärdas en separat voucher (kort för skattefria inköp) till varje passagerare. Vouchern är färgkodad och innehåller uppgifter om resdag och den skattefria ransonen (företagarna använder den också ofta i marknadsföringssyfte). Vouchern bockas av i samband med försäljningen och passagerarbiljett 101 kunden kan endast köpa ytterligare varor av samma slag om han med kvitton från tidigare inköp kan bevisa att han inte köpt ut full ranson. I den hamn från vilken svävaren utgår finns en skattefri butik. Inköp i denna butik stämplas på vouchern och ett andra inköp ombord på svävaren är endast tillåtet för resten av den skattefria ransonen. Kontrollerna av försäljningen i hamn och den ombord på svävaren är alltså kopplade till varandra. 2. För det andra bygger försäljningskontrollen på ömsesidigt förtroende mellan företagarna och tullmyndigheterna och på traditionella former av tillsyn. På grund av det stora antalet passagerare (ca 16 miljoner/år) som befinner sig ombord endast en begränsad tid och på grund av det faktum att ett vouchersystem inte är särskilt meningsfullt på denna rutt eftersom endast 30% av passagerarna tar ut sina skattefria ransoner (vilket betyder att 70% av de utfärdade voucherna skulle kunna cirkulera fritt på ett slags "svart marknad" eller helt enkelt kastats bort och plockas upp igen) tillämpas detta ömsesidiga förtroende på färjan Dover-Calais. Tydlig information lämnas om de gällande begränsningarna. Kontrollen utförs av kassapersonalen som frågar (ett lämpligt antal kunder eller passagerare vid försäljningen) efter skriftliga belägg, om de skattefria inköpen når taket tre eller fler gånger. Dessutom är kontrollanter från företagaren, konkurrerande företagare och tullen placerade vid kassorna för att se till att systemet fungerar väl. Försäljning till besättningsmedlemmar är inte tillåten. Försäljning som överskrider begränsningen av värdet på 90 ECU får ske; i det fallet redovisas momsen av säljaren utan att det påverkar försäljningspriset för passagerarna. De brittiska rederierna är moms-registrerade i Frankrike (genom en filial eller en skatterepresentant) för momsredovisning på försäljning ombord på en färja som går från Calais till Dover, eftersom leveranserna i princip anses komma från den medlemsstat från vilken transporten påbörjas. De franska rederierna är inte registrerade för moms i Förenade kungariket och redovisar inte moms på försäljning som gjorts under återresan (Dover- Calais), vilket är en källa till diskussion mellan de franska och brittiska myndighterna. Ungefär 50% av den moms som tas ut på ut- och återresan betalas till de franska myndighterna. I de skattefria butikerna vid Kanaltunneln utfärdas inga voucher; i stället har man kommit överens om ett system för totalredovisning (men vid undersökningstillfället hade ingen granskning av räkenskaperna gjorts eftersom en fullständig service ännu inte byggts upp). När det gäller den skattefria för försäljningskontroll tillämpas som. kopplar samman försäljningen i hamn och ombord på fartygen (svävare, bärplansbåtar). i hamnar används ett vouchersystem, och ett försäljningen system Försäljningskontroll som utförs av medlemsstatemas myndigheter När det gäller myndigheternas kontroll av försäljningen används ett system för kontroll av totalredovisningen endast på färjelinjer som inte använder voucher, dvs. Dover-Calais. Rederierna måste varje månad till myndigheterna lämna in redovisningar som innehåller statistik över försäljningen per varuslag och antalet passagererare. På färjelinjer som använder voucher tillämpas ett system med granskning av räkenskaperna som tullen gjort upp. Tullmyndigheterna gjorde i juni 1993 en total översyn och utvärdering av det system för försäljningskontroll som tillämpas; man kom därvid fram till den slutsatsen att ingen mer omfattande skatteflykt, skatteundandragande eller missbruk kunde konstateras. I stället tycks företagarna vara ytterst noggranna när det gäller att följa de gällande begränsningarna. 102 BILAGA 7 RESULTATEN AV DEN STATISTISKA UTVÄRDERINGEN AV MEDLEMSSTATERNAS BLANKETTSVAR 103 RESULTATEN AV DEN STATISTISKA UTVÄRDERINGEN AV MEDLEMSSTATERNAS BLANKETTSVAR Kommissionen har begärt in statistiska uppgifter om skattefri försäljning från medlemsstaterna. Nio medlemsstater (BE, DK, EL, ES, FR, IRL, NL, PT och UK) har besvarat skrivelsen, som innehöll fyra blanketter (se bilaga 6) där information om följande begärdes: • Antal passagerare. • Den skattefria försäljningens omsättning (uppdelad på olika varuslag: alkoholhaltiga drycker, tobak, parfym och toalettvatten och andra produkter). • Antal försäljningsställen. • Antal företag samt, där det ansågs lämpligt. • Försäljningsställenas totala golvyta. Dessa uppgifter har lämnats för 1. 2. 3. 4. skattefri försäljning på flygplatser (total försäljning samt försäljning till resande mellan medlemsländerna), skattefri försäljning ombord på flygplan (på flygturer inom gemenskapen med flygbolag som har sin huvudetablering i det berörda EG-landet), skattefri försäljning ombord på färjor (i trafik mellan medlemsstaterna med färjeoperatörer som har sin huvudetablering i det berörda medlemslandet), skattefri försäljning i hamnar (till passagerare som avreser till andra medlemsland). Då endast ett medlemsland kunde tillhandahålla uppgifter beträffande denna försäljning har den inte analyserats vidare. Vid den ekonomiska analys av de statistiska uppgifterna som gjorts nedan har man försökt att • närmare undersöka påståendet (ofta framfört av företagare och representanter för respektive systemet med i medlemsstaterna) att sammanslutningar vid besök försäljningskontroller har lett till en kraftig nedgång av ifrågavarande försäljning, införandet av • utröna om det finns någon viss utvecklingstendens när det gäller försäljningen efter införandet av systemet med försäljningskontroller och i så fall vilken, • skaffa sig en uppfattning om eventuella regionala skillnader och skillnader beroende på försäljningsplats (flygplatser, färjor, flygplan) när det gäller denna utveckling, • finna åtminstone några av orsakerna till den konstaterade utvecklingen. Det är naturligtvis omöjligt att ta hänsyn till alla de faktorer som påverkar utvecklingen av den skattefria försäljningen av en viss skattefri vara i ett visst land på en viss plats. Det finns alltför många viktiga aspekter som inte är medtagna i den information som begärts och lämnats in till 105 kommissionen (t. ex. "normala" konjunkturcykler, industriella fluktuationer, förändringar i konsumtionsmönster etc; alla dessa faktorer kan variera mellan medlemsstaterna). Någon direkt hänsyn till inflationen har inte tagits. Utöver det faktum att växelkurserna till viss del återspeglar inflationen anses den spela en mindre roll i detta sammanhang, åtminstone för åren 1992 och 1993. Analysen har därför i huvudsak inriktats på följande frågor: • Finns det en bestämd utvecklingstendens från 1992 till 1993 när det gäller den skattefria försäljningen på de olika försäljningsplatserna? • Finns det en bestämd utvecklingstendens från 1992 till 1993 när det gäller den skattefria försäljningen i de olika länderna? • Finns det en bestämd utvecklingstendens från 1992 till 1993 när det gäller den skattefria försäljningen för de olika varuslagen? • Är det möjligt att förklara utvecklingen från 1992 till 1993 av skattefria försäljningen för varje antalet land och försäljningsställen eller försäljningsställenas totala golvyta? försäljningsplats med utvecklingen av antalet företagare, • Är det möjligt att förklara förändringar av efterfrågan med växelkursernas utveckling i de berörda länderna? Med hjälp av de statistiska uppgifter som är redovisade i följande analys skall ett försök göras att besvara dessa frågor. Eftersom det inte är möjligt att i en rapport som denna göra en närmare uppdelning när det gäller utvecklingen av den skattefria försäljningen beräknad i två valutor (nationell valuta och ECU6) i nio delstater i fyra varuslag som sålts i fyra olika situationer, kommer den allmänna infallsvinkeln att vara att först utvärdera den övergripande utvecklingen för varje försäljningsplats, medlemsstat och varuslag och att därefter närmare redovisa och analysera de översiktliga resultaten. Alla belopp i siffror som lämnats av medlemsstaterna kommer att uttryckas både i ECU och i nationell valuta. Därutöver beräknas den skattefria försäljningen per person och görs en bedömning av de relevanta procentuella förändringarna. Kvaliteten på de uppgifter som lämnats till kommissionen uppfyller inte alltid de krav som måste ställas för att kunna dra statistiskt välgrundade slutsatser. På grund av nationella särdrag är de svar som lämnats i blanketterna ibland ganska olikartade och inte alltid jämförbara (t. ex. lämnas ibland enbart totalsiffror och ibland förekommer endast siffrorna för ett år). Detta måste beaktas när man drar slutsatser av analysresultaten. Använd omräkningskurs: publicerade kurser den 30 september 1992 respektive 30 september 1993. 106 KAPITEL 1 UTVECKLINGEN AV DEN SKATTEFRIA FÖRSÄLJNINGEN I GEMENSKAPEN Avsnitt 1. Inledning • Det är inte möjligt att lämna en detaljerad och fullständig översikt över utvecklingen av den skattfria försäljningen i hela gemenskapen från 1992 till 1993, eftersom inte alla medlemsstater har besvarat kommissionens förfrågan och eftersom de som har svarat i allmänhet lämnat ofullständiga siffror (av olika skäl: uppgifterna finns inte att tillgå eller de finns inte längre - i några fall-. att tillgå på grund av oförutsedda konkurser (i Danmark) eller organisatoriska svårigheter). Därför kan den analys som görs nedan inte leda till absoluta "nakna fakta" men den ger ändå en god beskrivning de bakomliggande tendenserna. • Underlagen för tabellerna och siffrorna i detta kapitel framgår av följande tabell: 107 Medlemsstat Skattefri försäljning På flygplats Ombord flygplan på Ombord färja på I hamnar Fullständiga Fullständiga Fullständiga -/- Siffrorna är inte tillgängliga. Eftersom Tyskland lägger på moms vid försäljning i punktskatterna butiker utgör det inget större problem att siffrorna fattas. Fullständiga Fullständiga, men endast totalt Fullständiga -/- Fullständiga Fullständiga Fullständiga Fullständiga I procent och totalt Fullständiga Fullständiga för 1993 Barcelona I Totalt med en uppdelning på franska och utländska produkter. j Fullständiga Fullständiga (totalt) Fullständiga -/- Siffrorna är inte tillgängliga. Siffrorna är inte tillgängliga. Eftersom Luxemburg lägger på moms vid försäljmng i punktskattefria butiker utgör det inget större problem att siffrorna fanas Fullständiga Fullständiga Fullständiga Fullständiga Fullständiga -/- Fullständiga -/- Fullständiga -/- -/- -/- BE DE DK7 EL ES FR IRL IT LU NL PT UK Tabell 1. Fullständighet när det gäller de uppgifter som lämnats till kommissionen Med uttrycket "fullständiga" i denna tabell menas: • att alla relevanta platser i landet förefaller ha tagits med, • att siffror lämnats för samtliga varuslag, och • att siffror för både 1992 och 1993 redovisats. i avsnitten 2 till 4 nedan behandlar skattefri försäljning ur viss synvinkel Tabellerna (försäljningsplats, land samt varuslag). Vi påminner om att uppgifterna om försäljning ombord på flyg och färjor endast avser trafik mellan medlemsländerna. Uppgifterna som relaterar till försäljning på flygplatser inkluderar även försäljning till resande till tredje land. Detta beror på att Fullständiga uppgifter saknas för Köpenhamn; dessa har därför inte beaktats vid upprättandet av denna tabell. 7 108 endast ett fåtal medlemsland bifogade separata siffror för försäljning till resande gemenskapen. (Siffrorna analyseras i kapitel 2 i denna bilaga). inom Avsnitt 2. Skattefri försäljning i ECU för varje försäljningsplats I enlighet med analysens allmänna inriktning är den första fråga som skall undersökas genom de statistiska uppgifter som ställts till kommissionens förfogande den om hur den skattefria försäljningen har utvecklats på olika försäljningsplatser i sin helhet. Den tabell som redovisas nedan bygger på siffror för skattefri försäljning i sju länder8 (högst); i den ingår Spanien endast delvis9, men inte Frankrike, Italien, Tyskland och Luxemburg samt Köpenhamns flygplats. Försäljningsplats 1992 1993 Förändring Flygplatser 989. 688. 422 1. 050. 156. 959 Ombord på flygplan 46. 062. 852 47. 543. 582 + 6,11% + 3,21% Ombord på farjor 447. 339. 638 556. 774. 704 + 24,46% Totalt 1. 483. 090. 912 1. 654. 475. 245 +11,56% Tabell 2. Utveckling av den skattefria försäljningen per försäljningsplats (sammanlagd försäljning i ECU inom gemenskapen samt till tredje land) Siffrorna i tabellen visar • en ökning av den skattefria försäljningen trots införandet av systemet med försäljningskontroller i gemenskapen, och • en ökning av den skattefria försäljningen på flygplatser, men framför allt ombord på färjor, vilket kan bero på att systemet med försäljningskontroller i allmänhet tillämpas mindre strikt eller inte alls ombord på fartyg. När resultaten utvärderas måste emellertid hänsyn tas till att siffror för fyra medlemsstater saknas och att beräkningen har gjorts i ECU. Man måste därför kontrollera om utvecklingstendensen är densamma i nationella valutor eller om förändringar av ECUns valutakurs och sammansättning har lett till en snedvridning av siffrorna. Detta kommer att tas upp i kapitel 2 Nästa steg är att undersöka om det finns några skillnader när det gäller utvecklingen av den skattefria försäljningen i de olika länderna. Siffrorna för skattefri försäljning ombord på flygplan i Grekland har omarbetats på så sätt att de lämnade uppgifterna har fördubblats eftersom de endast fanns tillgängliga för det andra halvåret. Siffror för skattefri försäljning ombord på färjor fanns tillgängliga endast för 1993 och har inte räknats in. 109 Avsnitt 3. Skattefri försäljning i ECU per land Frågan i denna del av analysen är hur den skattefria försäljningen - enligt de statistiska uppgifter som ställts till kommissionens förfogande - har utvecklats i olika medlemsstater och om skillnaderna beror på olika system för försäljningskontroller10. I följande tabell redovisas översiktligt de uppgifter om skattefri försäljning under 1992 och 1993 som medlemsstaternas myndigheter lämnat11. Medlemsstat 1992 1993 Förändring BE DK EL ES FR IRL NL PT UK Totalt Totalt Totalt Totalt Totalt Totalt Totalt Totalt Totalt 104. 881. 409 94. 019. 025 177. 019. 597 178. 171. 573 92. 888. 368 101. 498. 967 152. 136. 565 145. 017. 367 314. 678. 877 281. 941. 458 89. 578. 783 90. 475. 830 262. 541. 616 269. 133. 939 37. 899. 950 34. 310. 496 -10,36% +0,65% +9,27% -4,68% -10,40% +1,00% +2,51% -9,47% 571. 308. 511 746. 811. 814 +30,72% Tabell 3. Utveckling av den skattefria försäljningen per medlemsstat (sammanlagd försäljning i ECU inom gemenskapen och Ull tredje land) Siffrorna visar • att det i tre medlemsstater fanns en signifikant nedgång i den skattefria försäljningen från 1992 till 1993 (omkring 10% i BE, FR och PT); en smärre nedgång noteras för Spanien. • att den skattefria försäljningens omsättning i tre medlemsstater var mer eller mindre densamma under 1992 och 1993 (DK, IRL och NL), • att den skattefria försäljningen ökat påtagligt från 1992 till 1993 i två medlemsstater (EL och UK) • att det finns en stor spännvidd mellan medlemsstaterna när det gäller resultaten på samma försäljningsplats (t. ex. ombord på flygplan från -13% i Portugal till +235% i Grekland). 10 ii Observera att försäljmng ombord på flygplan och färjor relaterar till försäljning av företag med huvudetablering i det berörda medlemslandet. Siffrorna för skattefri försäljning ombord på flygplan i Grekland har omarbetats pä så sätt att de lämnade uppgifterna har fördubblats, eftersom de endast fanns tillgängliga för det andra halvåret. 110 Ökningen för samtliga försäljningsplatser i Grekland beror huvudsakligen på försäljningen ombord på flygplan. Med tanke på att antalet passagerare endast förändrats obetydligt under denna period (från 1. 266. 695 under 1992 till 1. 301. 810 under 1993) framstår det som klart att det skett en avsevärd förändring när det gäller den skattefria försäljningen. Detta resultat måste dock bedömas med försiktighet eftersom Greklands siffror för färjorna är ofullständiga och det har varit nödvändigt att skatta dem. Frankrike uppvisar en relativt stark nedgång i den skattefria försäljningen huvudsakligen beroende på resandet inom gemenskapen (från 162. 042. 108 ECU under 1992 till 125. 809. 440 ECU under 1993 vilket innebär en minskning med 22,36%12). Även den skattefria försäljningen till tredje land har emellertid sjunkit men mindre kraftigt. Olyckligtvis finns inga siffror om antalet passagerare, försäljningsställen och företagare eller om försäljningsställenas totala golvyta, varför en verklig utvärdering är omöjlig. Att försäljningskontrollerna haft någon avgörande inverkan kan i alla fall inte konstateras, eftersom åtminstone utvecklingen av försäljningen till tredje land visar att det måste vara andra orsaker som bestämt nedgången. Ökningen av den skattefria försäljningen i gemenskapen (som konstaterats ovan) beror uppenbarligen till största delen på utvecklingen i Förenade kungariket, där en ökning på omkring 30% skett. Denna utveckling uppväger i absoluta tal den negativa tendens som några av de andra medlemsstaterna uppvisar. Med hänsyn till antalet passagerare på flygplatserna och färjorna i Förenade kungariket kan man konstatera en ökning av den skattefria försäljningen i ECU per person på 32,79% (färjor) respektive 14% (flygplatser), vilket visar att utvecklingen av den skattefria försäljningen delvis kan bero på en ökning av persontransporterna i sin helhet (se närmare i kapitel 2; tyvärr finns det inga siffror rörande de brittiska flygplatserna). Vid utvärderingen av dessa resultat har emellertid återigen hänsyn inte tagits till att siffrorna för fyra medlemsstater saknas och att beräkningen har gjorts i ECU. Man måste därför kontrollera om utvecklingstendenserna är desamma i nationella valutor eller om förändringar av ECUns valutakurs och sammansättning har lett till en snedvridning av siffrorna (se kapitel 2). Avsnitt 4. Skattefri försäljning i ECU per varuslag Den fråga som skall analyseras i denna del av rapporten är hur den skattefria försäljningen - enligt de statistiska uppgifter som ställts till kommissionens förfogande - har utvecklats för olika varuslag. I följande tabell sammanfattas de uppgifter som lämnats av medlemsstaterna: 12 Siffrorna från Frankrike innehöll inte försäljning ombord på flyg. 111 Varuslag Plats 1992 1993 Förändr. Alkoholhaltiga drycker Flygplan 3. 041. 970 3. 539. 345 +16,35% Färja 138. 731. 608 182. 126. 334 +31,28% Flygplats 199. 463. 600 201. 383. 590 +0,96% Totalt 341. 237. 178 387. 049. 269 +13,43% Totalt inkLFrankrike 401. 432. 640 438. 035. 778 +9,12% Tobaksvaror Flygplan 8. 905. 785 12. 961. 983 +45,55% Färja 137. 592. 930 186. 631. 961 +35,64% Flygplats 191. 399. 489 186. 117. 166 -2,76% Totalt 337. 898. 204 385. 711. 110 +14,15% Totalt inkLFrankrike 395. 337. 772 439. 358. 683 +11,14% Parfymer Flygplan 12. 713. 394 13. 022. 946 +2,43% Färja 59. 011. 765 68. 942. 102 +16,83% Flygplats 228. 409. 888 240. 756. 251 +5,41% Totalt 300. 135. 047 322. 721. 299 +7,53% Totalt inkLFrankrike 391. 852. 391 404. 710. 367 +3,28% Andra varor Flygplan 13. 861. 828 12. 943. 062 -6,63% Färja 112. 003. 335 119. 074. 308 +6,31% Flygplats 370. 257. 754 421. 775. 087 +13,91% Totalt 496. 122. 917 553. 792. 457 +11,62% Totalt inkLFrankrike 601. 449. 420 649. 110. 765 +7,92% Tabell 4. Utveckling av den skattefria försäljningen per varuslag (sammanlagd försäljning i ECU inom gemenskapen och till tredje land)i3 Ökningen av den skattefria försäljningen beräknad i ECU på grundval av medlemsstaternas uppgifter visar inte på någon signifikant övervikt för något visst varuslag (en ökning för alla från 9% till 16%, Frankrike ej medräknat; även om man inbegriper de sammanlagda siffrorna för Frankrike för försäljning inom gemenskapen och till tredje land är ökningen fortfarande Frankrikes siffror bygger på den officiella franska statistiken som skiljer på produkter efter deras ursprung, Frankrike eller utlandet. De kan därför inte tas med i tabellerna. Endast de sammanlagda totalbeloppen kan användas som kompletterande information. 13 112 signifikant). Det är inte förvånande att försäljningssiffrorna för olika varuslag varierar efter försäljningsplatsen (den största ökningen ombord på flygplan och färjor). Det förefaller inte nödvändigt att ytterligare undersöka detta; systemet med försäljningskontroller påverkar uppenbarhgen inte försäljningssiffrorna - även om det finns en viss skillnad mellan produkter som är underkastade en värdemässig begränsning och sådana som är underkastade en kvantitativ begränsning. Avsnitt 5. Slutsatser Utvecklingen av den skattefria försäljningen i hela gemenskapen visar på en påfallande ökning av försäljningen (beräknad i ECU), vilket dock i första hand beror på utvecklingen i några få medlemsstater, medan flertalet medlemsstater har stabila eller sjunkande försäljningssiffror inom denna sektor. Några större skillnader i fråga om varuslag har inte kunnat konstateras, däremot tycks en ökning huvudsakligen ha skett av försäljningen på färjorna. 113 KAPITEL 2 UTVECKLING AV DEN SKATTEFRIA FÖRSÄLJNINGEN PER FÖRSÄLJNINGSPLATS Analysen nedan är inriktad på följande siffror (i den mån de finns tillgängliga): • Totalbelopp i nationell valuta (1992 och 1993). • Procentuell förändring (1992/1993). • Antal passagerare (1992 och 1993). • Förändring i ECU av total försäljning per passagerare. • Förändring i ECU av total försäljning. Dessa aspekter behandlas i de följande avsnitten, med uppdelning på försäljningsplats (vilket tycks vara den intressantaste frågan när det gäller systemet med försäljningskontroller) Avsnitt 1. Skattefri försäljning på flygplatser Tabell 2 i kapitel 1 visade att den skattefria försäljningen i ECU-termer ökat något på flygplatserna. Även om man tar hänsyn till att utvecklingen i Frankrike har varit negativ och att siffrorna för Italien saknas14 förefaller det vara motiverat att dra den generella slutsatsen att åtminstone inte någon signifikant nedgång av den skattefria försäljningen på flygplatserna skett från 1992 till 1993. Härvid uppkommer frågan om detta resultat främst påverkats av införandet av systemet med försäljningskontroller eller av andra orsaker, t. ex. förändringar av valutakursen eller antalet passagerare. I följande tabell görs ett försök att besvara denna fråga med hjälp av siffror. Tysklands och Luxemburgs siffror saknas också, men dessa länder lägger under alla omständigheter på moms. 14 114 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) Medlems stat Totalt för säljning 1992 (nationell valuta) Totalt för säljning 1993 (nationell valuta) av Föränd ring total försälj ning (nationell valuta) som Antal passage rare avrest under 1992 (totalt) som Antal passage rare avrest under 1993 (totalt) Föränd ring av total försälj- ning ECU | i | Föränd ring av försälj ning per passa gerare i ECU BE DK9 EL ES IRL NL PT UK 3. 262. 646. 613 2. 930. 494. 311 -10% 4. 672. 186 5. 203. 062 -21% -11% 40. 923. 139 49. 992. 499 +22% 369. 038 401. 373 +11% +21% 18. 702. 567. 579 21. 736. 643. 472 +16% 6. 893. 769 7. 446. 528 20. 152. 105. 000 21. 336. 566. 000 +6% 16. 850. 960 17. 287. 620 - 1% -7% 46. 207. 247 48. 483. 862 +5% 6. 684. 887 6. 723. 915 -4% 476. 449. 100 471. 210. 200 -1% 9. 546. 070 10. 862. 006 -10% 5. 820. 592. 000 5. 940. 101. 000 +2% 4. 685. 965 4. 663. 813 -9% +7% -5% -4% +3% 1 -9% I 295. 550. 658 347. 568. 461 +18% 29. 610. 495 30. 951. 629 +14% +19% Tabell 5. Skattefri försäljning på flygplatser (färsäljning till passagerare som reser till andra medlemsstater och till tredje land) Om man jämför förändringen av den skattefria försäljningen i nationell valuta (kolumn 4) och i ECU (kolumn 8) på flygplatser i varje land mellan 1992 och 1993 kan två saker noteras: i vissa länder påverkade växelkurserna i viss mån utvecklingen av den skattefri försäljningen på flyplatser (EL, ES, IRL och PT), i andra länder syns inte någon större påverkan. Där sådan påverkan föreligger, är den större i nationell valuta än i ECU, det föreligger snarare en minskning av försäljningen räknat i ECU. Detta är den logiska konsekvensen av nedskrivning av valuta och kan i sig ha varit en orsak till ökningen som helhet. Om man jämför kolumn 7 [förändring i ECU per passagerare] med kolumn 8 [förändring i absoluta tal] kan man få en viss bild av den effekt som antalet passagerare kan ha haft på utvecklingen av den skattefria försäljningen på flygplatserna. Någon enhetlig trend för hela gemenskapen kan dock inte heller här konstateras. För Irland, Spanien och Portugal är skillnaden mellan sifffrorna lika med noll eller mycket liten vilket tycks visa att ökningen av den skattefria försäljningen är kopplad till ökningen av antalet passagerare. Ökningen i Storbritannien och Danmark är inte lika signifikant när den beräknas per passagerare. Även för Grekland, Belgien och Nederländerna är utveckhngen per passagerare mindre än vad man skulle ha förväntat sig av de absoluta talen. Rent allmänt måste det konstateras att persontrafiken på flygplatserna har ökat, vilket i och för sig förvisso inte är negativt för flygverksamheten, vare sig försäljningen är skattefri eller (i framtiden) beskattad 115 av Föränd ring försälj ningen inom gemen skapen per passag. (i ECU) -4% -6% av för ge Föränd ring total säljning inom menska pen (i ECU) -23% +6% -4% Endast fyra medlemsstater kunde tillhandahålla särskilda uppgifter om försäljning till resande till andra medlemsstater. Dessa uppgifter framgår av nedanstående tabell: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) Med lems stat Försäljning inom gemen skapen under 1992 (nationell valuta) Försäljning inom gemen skapen under 1993 (nationell vahita) Föränd ring Antal passage rare under 1992 (inom gemen skapen Antal passage rare under 1993 (inom gemen skapen 2. 093 790. 244 1. 642. 015. 562 -22% 11. 922. 295. 077 13. 702. 175. 556 +15% 4. 478. 437 4. 941. 906 36. 076. 977 37. 555. 866 +4% 3. 085. 179 3. 141. 186 BE EL IRL UK 117. 576. 077 129. 984 163 +11% 13. 721. 009 14. 211. 040 +8% +12% Tabell 5a. Skattefri försäljning på flygplatser till passagerare resande till andra medlemsstater En jämförelse av förändringarna av den skattefria försäljningen på flygplatser per land från 1992 till 1993 i nationell valuta (kolumn 4) och i ECU (kolumn 8) visar signifikativa skillnader för Grekland och Irland - som förklarats ovan kan detta antagligen kopplas till dessa länders nedskrivning av sin valuta - vilket inte är fallet med Belgien och Storbritannien. Vid en jämförelse mellan kolumn 7 [förändring per passagerare i ECU] och siffrorna i kolumn 8 [förändring i absoluta tal] visar endast en stor förändring för Grekland, vilket stämmer överens med den allmänna utvecklingen för Grekland. De begränsade uppgifterna tillåter inga generella slutsatser. Det tycks emellertid som om siffrorna för handeln inom gemenskapen för de medlemsstater som tillhandahållit uppgifter följer samma utveckling som de övergripande siffrorna. Avsnitt 2. Skattefri försäljning ombord i nationell valuta på flygplan (försäljning genom flygbolag) Ett första resultat av den statistiska undersökningen av siffrorna i ECU var att den skattefria försäljningen ombord på flygplan ökat. Denna utveckling kan bero på införandet av systemet med försäljningskontroiler (som inte tycks fungera väl ombord på flygplan), på förändringar av valutakurserna eller antalet passagerare. I följande tabell görs ett försök att besvara denna fråga. Man bör ha i åtanke att siffrorna för varje medlemsstat avser försäljmng ombord på flygresor inom gemenskapen med flygbolag som har sin huvudetablering i det aktuella medlemslandet. 116 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) («) Medlems stat Totalt 1992 i nationell valuta Totalt 1993 i nationell valuta Föränd ring Passage rare 1992 (inom EG) Passage rare 1993 (inom EG) Föränd -ring ECU Föränd -ring ECU per pass. BE DK EL ES IRL , NL PT 244. 482. 166 234. 169. 623 -4,22% 1. 550. 854 2. 093. 949 -30,10% -5,62% 396. 000 514. 000 +29,79% 23. 410 30. 550 -1,51% +28,53% | 15385. 140. 300 1. 191. 111. 290 +209,27% 1. 266. 695 1. 301. 810 +227,36% +235,05% | 908. 768. 220 1. 030. 477. 563 +13,39% 2. 368. 138 2. 543. 750 -5,25% +1,77% I 5. 047. 669 7. 198. 306 +42,61% 4. 563. 861 4. 712. 446 +26,91% +31,04% 45. 411. 287 38. 234. 430 -15,80% 3. 998. 390 4. 159. 570 -16,04% -12,66% I 828. 878. 510 807. 298. 150 -2,60% 1. 601. 888 1. 830. 854 -23,97% -13,11% 1 Tabell 6. Skattefri försäljning i nationell valuta ombord på flygplan Beträffande eventuell påverkan på grund av växelkursändringar visar jämförelsen mellan de ändrade siffrorna för den skattefria försäljningen i nationell valuta (kolumn 4) och i ECU (kolumn 8) ombord på flygplan för 1992 och 1993 att ingen större skillnad kan konstateras för Belgien, Danmark och Nederländerna. I Spanien, Irland och Portugal var förändringen i nationell valuta större än i ECU. Särskilt i Spanien och Irland tycks nedskrivningen av valutorna ha stimulerat den skattefria försäljmngen ombord på flygplan. När det gäller antalet passagerartransporter i förhållande till utvecklingen av den skattefria försäljningen ombord på flygplan framgår det tydligt av kolumn 7 [förändring i ECU per passagerare] och kolumn 8 [förändring i absoluta tal] att passagerarna i vissa länder tycks ha ändrat sina köpvanor kraftigt. Medan nedgången av den skattefria försäljningen ombord på flygplan per passagerare är till och med mycket mer signifikant i absoluta tal, gäller motsatt förhållande i Danmark. Det är på detta stadium svårt att avgöra om denna utveckling beror på skillnader i hur de tillämpade systemen med försäljningskontroller fungerar eller på andra faktorer, t. ex. skillnader i marknadsföring, annonsering etc. Avsnitt 3. Skattefri försäljning i nationell valuta ombord på färjor Det gäller nu att kontrollera om man med den undersökningsmodell som använts i denna del av studien kan vidhålla det påstående som görs i kapitel 1, nämligen att den skattefria försäljningen ombord på färjor har ökat signifikant även när beräkningsgrunden är nationella valutor (i stället för ECU) och när resultaten ställs till passagerartrafikens utveckling vid tidpunkten. I följande tabell redovisas några användbara i relation 15 Tallene for det ajgiftsfrie salg om bord på fly i Grcekenland er konstrueret ved at gange de oplyste tal med to, da der kun har foreligget oplysninger for andet halvår. 117 siffror. Man bör ha i åtanke att siffrorna för varje medlemsstat avser försäljning ombord vid resor inom gemenskapen med färjebolag som har sin huvudetablering i det aktuella medlemslandet. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) Medlems stat Totalt 1992 i nationell valuta Totalt 1993 i nationell valuta Föränd ring Passage rare 1992 (inom EG) Passage rare 1993 (inom EG) För ändring ECU För ändring ECU per/- pass BE DK EL ES IRL NL UK 752. 294. 000 710. 255. 000 -5,59% 2. 167. 652 1. 867. 897 +7,96% -6,97% 1/ilO 129. 894 1. 323. 109. 019 9,91% 1. 710. 628 1. 610. 558 +6,22% +0,01% x 184. 660. 486 3. 663. 831. 486 15,05% 708. 535 638. 445 +17,68% +6,04% 2. 863. 099 294. 195 15. 936. 159 18. 172. 800 14,03% 1. 630. 260 1. 562. 346 +9,34% +4,78% 60. 982. 000 66. 502. 000 9,05% 1. 906. 708 1. 913. 009 +12,76% +13,13% 154. 800. 000 235. 000. 000 51,81% 19. 000. 000 22. 000. 000 +32,79% +53,76% Tabell 7. Skattefri försäljning ombord på färjor En jämförelse av den procentuella förändringen av den skattefria försäljningen ombord på färjor mellan 1992 och 1993 i nationell valuta (kolumn 4) och i ECU (kolumn 8) leder till vissa slutsatser när det gäller den påverkan som ändringar av växelkurserna haft på utvecklingen av den skattefria försäljningen ombord på färjor. Tre länder uppvisar en signifikant skillnad mellan de båda siffrorna: Danmark, Irland och Grekland; i samtliga är den positiva tendensen rentav högre i nationell valuta än i ECU. Detta ger en antydan om den inverkan som värdeminskningen kan ha på ökningen av den skattefria försäljningen i ett land vars valuta har försvagats. Ökningen av antalet passagerare kan vara en annan "naturlig" förklaring till den ökning av den skattefria försäljningen som konstaterats på detta område. Av siffrorna i kolumn 7 [förändring i ECU per passagerare] och kolumn 8 [förändring i absoluta tal] framgår att nedgången av försäljningen i absoluta tal i Belgien motsvarar en ökning per passagerare eller, med andra ord, att Belgien har drabbats av en ännu kraftigare nedgång av den skattefria försäljningen än vad siffrorna vid första anblicken ger vid handen. I Danmark, Irland och Grekland är också ökningen per passagerare större än ökningen i absoluta tal. Endast i Förenade kungariket, som har den största andelen av marknaden härvidlag, är ökningen per passagerare mindre än i absoluta tal. Mer än 30% är i alla fall en mycket signifikant ökning. Sammanfattningsvis förefaller det vara helt uppenbart att ökningen av den skattefria försäljningen ombord på färjor i förhållande till passagerartraflken är till och med större än vad som skulle ha kunnat förväntas av beräkningen i ECU i kapitel 1. En viss 118 (försäljningsstimulerande, positiv) påverkan av växelkursernas utveckling är sannolik i vissa länder men vilka slutsatser man skall dra av dessa siffror kan diskuteras. Avsnitt 4. Slutsatser Trots det bristfälliga underlaget visar den statistiska undersökningen av utvecklingen av den skattefria försäljningen i ECU i hela gemenskapen klart att det från 1992 till 1993 förekom en sammanlagd ökning av den skattefria försäljningen som var geografiskt ojämnt fördelad; vidare har större skillnader när det gäller försäljningsplats (respektive transportmedel) kunnat konstateras medan varuslaget inte spelat någon större roll i sammanhanget (försäljningsutvecklingen var mer eller mindre densamma för alla varuslag). Den slutsats man kan dra av dessa resultat när det gäller "försäljningskontrollen" är att de system för kontroller som tillämpas i de olika medlemsstaterna tycks medföra att den skattefria försäljningen utvecklas olika och att de kontroller som görs ombord på flygplan och särskilt ombord på färjor i hela gemenskapen är mindre rigorösa än de som görs på flygplatser. Passagerarna är tydligen medvetna om dessa skillnader i fråga om kontrollen och anpassar sitt köpbeteende (t. ex. genom att köpa cigarretter ombord på flygplan i stället för på flygplatsen). Dessa första resultat förefaller inte ha påverkats i någon nämnvärd grad av utvecklingen av växelkurserna eller antalet passagerare. Endast i mindre betydelsefulla fall har beräkningen av siffrorna i nationell valuta eller i förhållande till antalet passagerare under 1992 och 1993 gett någon förändring av den tendens som konstaterats tidigare (per land eller försäljningsplats). Passagerartrafiken som helhet har ökat från 1992 till 1993 och sålunda gynnat den positiva inköpen per passagerare utvecklingen av den skattefria försäljningen. Beträffande föreligger emellertid endast en signifikant ökning av försäljningen ombord på färjor, vilket kan sättas i samband med försäljningskontrollerna. Andra förklaringar till denna förändring är inte övertygande; en allmän ökning av efterfrågan på alkoholhaltiga drycker, tobaksvaror, parfymer, toalettvatten och lyxartiklar vid denna tid förefaller inte sannolik. I några länder tycks nedskrivningen av den nationella valutan också ha haft en viss stimulerande effekt på utvecklingen av den skattefria försäljningen, men inte heller på denna punkt kan någon ändrad tendens slås fast. 119 ISSN 1024-4506 KOM(96) 245 slutlig DOKUMENT SV 09 02 Katalognummer : CB-CO-96-323-SV-C ISBN 92-78-05936-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Ho