title: Vihreä kirja - Elämä ja työ tietoyhteiskunnassa- ihmisläheisyys etusijalle

eurovoc_concepts:
information technology
job creation
organisation of work
technological change
vocational training

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO iL -Ö JL. •a -a Bryssel, 24. 07. 1996 KOM(96) 389 lopull. VIHREÄ KIRJA •• •• ELAMA JA TYO TIETOYHTEISKUNNASSA- IHMISLÄHEISYYS ETUSIJALLE (komission esittämä) 3MM 1. 2. Ihmisläheisyys etusijalle tietoyhteiskunnassa - tiivistelmä Miksi vihreä kirja? kutsu poliittiseen ja yhteiskunnalliseen vuoropuheluun sekä kansalaiskeskusteluun 3. Työskentely tietoyhteiskunnassa 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 3. 5 3. 6 3. 7 3. 8 4. 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 4. 5 4. 6 4. 7 4. 8 5. 5. 1 5. 2 5. 3 5. 4 5. 5 5. 6 5. 7 6. työn lisääminen tietoisuuden luominen ja Huolenaiheet: ammattitaidon vallankumous ja työpaikkojen epävarmuus Tosiasiat: uusi työn maailma Ensimmäinen haaste: tiedon järjestämisen uusilla muodoilla Toinen haaste: sen varmistaminen, että pk-yritykset hyötyvät täysimittaisesti tietoyhteiskunnasta Kolmas haaste: työelämän instituutioiden ajanmukaistaminen Uusi turvallisuuskäsite Uusi ennakointikulttuuri Kysymyksiä lisäharkintaa varten Työllisyys tietoyhteiskunnassa Huolenaiheet: työttömien määrän kasvu ja työn loppuminen Tosiasiat: työllisyyden jatkuva kasvu vuodesta 1960 Ensimmäinen haaste: naapurikerjuupolitiikkojen ehkäisy Toinen haaste: työn muutosprosessin tehokkaampi ohjaus Kolmas haaste: ammattitaitokuilun ylittäminen Kasvatuksen ja koulutuksen tarkistaminen TTT-vallankumouksen vaatimusten mukaiseksi Perusta: yhdensuuntaistamisohjelmien uudet painopistealueet Kysymyksiä lisäharkintaa varten Yhteenkuuluvuus: elämä tietoyhteiskunnassa Huolenaiheet: keskittäminen vai yhteenkuuluvuus? Tosiasiat: julkiset politiikat ratkaisevat Ensimmäinen haaste: uuden säädöskehyksen hyväksikäyttö Toinen haaste: inhimillisten voimavarojen perusta Kolmas haaste: voimistaminen ja yhdentyminen Lujittamisen edistäminen Kysymyksiä lisäharkintaa varten Tietoyhteiskunta Eurooppalaiseen tapaan -4 ft,- 1. IHMISLÄHEISYYS ETUSIJALLE TIETOYHTEISKUNNASSA - TIIVISTELMÄ 1. Elämme teknologisen muutoksen leimaamaa historiallista vaihetta. Tämän muutoksen on aiheuttanut tieto- ja tietoliikennetekniikan (TTT) kehitys ja yleistyvä soveltaminen. Tämä prosessi on sekä erilainen että nopeampi kuin mikään tähän saakka näkemämme. Se merkitsee valtavia mahdollisuuksia vaurauden luomiselle, paremmalle elintasolle ja paremmille palveluille. 2. TTT on jo nyt osa jokapäiväistä elämäämme, se tarjoaa meille hyödyllisiä työkaluja ja palveluja koteihimme, työpaikoillemme, kaikkialle. Tietoyhteiskunta ei ole kaukana luo tulevaisuudessa odottava yhteiskunta, vaan tuntemaamme yhteiskuntaan uuden, yhä tärkeämmäksi tulevan ulottuvuuden. Tavaroiden ja palvelujen tuotannosta tulee yhä enemmän tietoon perustuvaa. todellisuutta. Se jokapäiväistä 3. TTT:n yleistymisnopeus vaihtelee kuitenkin maiden, alueiden, alojen, elinkeinojen ja yritysten välillä. Vaurautena näkyvät edut ja muutostaakkana tuntuvat kustannukset jakautuvat epätasaisesti unionin eri osien ja kansalaisten välillä. On ymmärrettävää, että ihmiset ovat huolissaan ja toivovat vastauksia kysymyksiin TTT:n vaikutuksesta. Huolenaiheet voidaan tiivistää kahteen pääkysymykseen: • • ensimmäinen koskee työllisyyttä. Tuhoavatko nämä teknologiat useampia työpaikkoja kuin ne luovat? Pystyvätkö ihmiset mukautumaan työssään kokemiinsa muutoksiin? toinen kysymys koskee demokratiaa ja tasa-arvoa. Eivätkö uuden teknologian monimutkaisuus ja kustannukset levennä kuilua teollisuusmaiden ja heikommin kehittyneiden maiden välillä, nuorien ja vanhojen välillä, tietävien ja tietämättömien välillä? 4. Näiden huolenaiheiden käsittelemiseksi tarvitsemme julkisia politiikkoja, jotka voivat auttaa meitä saavuttamaan teknologiaprosessin edut sekä taata tasa-arvoisen pääsyn tietoyhteiskuntaan ja vaurauden mahdollisuuksien oikeudenmukaiseen jakoon. Tässä vihreässä kirjassa pyritään kannustamaan keskusteluun Euroopan tietoyhteiskunnasta ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden työn keskitytään avainkysymyksiin. järjestämisen, työllisyyden ja 1. 1 Työnteko tietoyhteiskunnassa (3 luku) 5. Viimeksi kuluneiden 50 vuoden aikana TTT on johtanut tiedon tallennuksen ja käsittelyn kustannusten valtavaan laskuun. Olemme nyt todistamassa samanlaista laskua tiedon siirtokustannuksissa. Tämä on tiedonjakelun vallankumouksen alku. Tällä tavalla TTT muovaa työelämää, yritysten organisaatiota ja koko yhteiskuntaa. Yritykset muuttuvat hierarkkisista ja monimutkaisista organisaatioista, joissa on yksinkertaisia töitä, hajautetummiksi ja verkkokeskeisiksi organisaatioiksi, joissa työt ovat monimutkaisempia. Menestyvimmät yritykset yhdistävät TTT:n, koulutuksen ja organisaationmuutoksen yhtenäiseksi lähestymistavaksi. Tämän lähestymistavan kehittäminen merkitsee useita haasteita. • ensimmäinen haaste on tiedon luominen ja tietoisuuden kasvattaminen työn järjestämisen uuden käsitteen mahdollisuudesta sekä tuottavuuden kasvun että työtyytyväisyyden lisäämiseksi. it- • • toinen haaste on EU:ssa työpaikkoja luovien pk-yritysten auttaminen hyödyntämään mahdollisimman hyvin tätä muutosta ja tulemaan kilpailukykyisemmiksi. kolmas haaste on työelämän sopimuskehyksen ajanmukaistaminen keinojen ja välineiden löytämiseksi joustavuuden ja turvallisuuden yhteen sovittamiseksi. 1. 2 Tvöllisvvs tietoyhteiskunnassa (4 luku) 6. Euroopan työllisyyden kasvu on ollut tasaista mutta hidasta usean kymmenen vuoden ajan. TTT:n käyttöönotto ei näytä muuttaneen työpaikkojen luontivauhtia. Kasvusta on korkeintaan tullut hieman työkeskeisempää. TTT. n käyttöönotto vaikuttaa valtavasti ammattitaitovaatimuksiin, ja työllisyyspolitiikassa on keskityttävä entistä enemmän inhimillisiin voimavaroihin investoimiseen. Tämä korostuu jo olemassa olevassa epäsuhdassa ammattitaidon tarjonnan ja uuden ammattitaidon kysynnän välillä - kaksi nopeuksisissa työmarkkinoissa. • • Eurooppa tarvitsee nyt olennaisen koulutusta koskevan tarkistuksen, joka vastaa TTT. n vallankumousta ja pysyy teknologian jatkuvan kehityksen tasalla tulevien vuosien aikana. koulutusjärjestelmä on muutettava opettamisesta oppimiseen. Yritysten on tarjottava tekemällä uudelleenkoulutusta Työttömille pitkäaikaistyöttömyyden ja ammattitaidon unohtamisen asemesta. oppimista. tarjottava on 1. 3 Yhteenkuuluvuus: eläminen tietoyhteiskunnassa (S luku) ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden 7. Taloudellisen säilyy unionin avaintavoitteena. Kehitys per capita -tulojen tasoittumiseen jäsenvaltioiden välillä on ollut myönteistä mutta hidasta; jäsenvaltioiden sisäisten alueiden väliset erot ovat kuitenkin pyrkineet kasvamaan ajan mittaan. TTT voi esittää merkittävää osaa tukemalla alueellista ja paikallista kehitystä sekä edistämällä yhdentymistä ja voimistumista, ja avaintekijä uuden TTT:n mahdollisuuksien maksimoinnissa ja riskien minimoinnissa on yhteenkuuluvuus. lujittaminen • • • ensimmäisenä haasteena on varmistaa, että televiestinnän vapauttaminen etenee täysipainoisesti ja nopeasti unionin läpi ja että uusi lainsäädännöllinen kehys tukee yhteenkuuluvuuden tavoitteita. toinen haaste on rakennerahastojen tiiviimpi yhdentäminen ajanmukaisen TTT:n käyttömahdollisuuksien ja käytön edistämiseksi. Voimakkaamman paikallisen osallistumisen prosessi paikallisine ja alueellisine työllisyyssopirnuksineen voi olla tärkeä väline uuden, työllisyyskeskeisemmän ja inhimillisiin voimavaroihin keskittyneemmän yhteenkuuluvuuspolitiikan kannalta. tietotekniikkapolitiikkojen ja kolmas haaste on sen varmistaminen, että tietotekniikasta tulee syrjimättömän yhteiskunnan työkalu. Tietoyhteiskunnan on oltava ihmisläheinen, ja ihmisten on käytettävä tietoyhteiskuntaa ihmisten hyväksi tiedon vallan avaamiseksi eikä epätasa- arvon luomiseksi tietävien ja tietämättömien välille. 1. 4 Tietoyhteiskunnan johtavat periaatteet (6 luku) -2 8. Tavan, jolla me kehitämme tietoyhteiskuntaa, aikamme perusteellisinta muutosta, on heijastettava niitä ajatuksia ja arvoja, joiden varaan Euroopan unioni on muodostettu. Näiden ajatusten ja arvojen on oltava avoimia, jotta ne saisivat ja ansaitsisivat osakseen Euroopan kansalaisten laajan kannatuksen. Tätä tarkoitusta varten komissio kutsuu kaikki ryhmät, joita asia koskee, harkitsemaan mahdollisuutta laatia yhteisiä yhteisön periaatteita Euroopan tietoyhteiskunnan kehittämiseksi. -3 2. MIKSI VIHREÄ KIRJA? Y H T E I S K U N N A L L I S E EN V U O R O P U H E L U UN KANSALAISKESKUSTELUUN - KUTSU POLIITTISEEN JA S E KÄ 9. Komission vuonna 1993 julkaisemassa kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevässä valkoisessa kirjassa1 korostettiin tietoyhteiskunnan (TY) merkitystä muutokseen johtavana myönteisenä voimana. Tällä valkoisella kirjalla ja sitä seuraavalla kertomuksella "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta" aloitettiin - Eurooppa- neuvoston täydellä tuella - merkittävä sarja aloitteita Euroopan TY:n muovaamisen ja edistämisen auttamiseksi. 10. Komission vuoden 1994 toimintasuunnitelmassa "Euroopan tie tietoyhteiskuntaan"2 esiteltiin katsaus komission tietoyhteiskuntaa koskevaan työohjelmaan ja painotettiin sosiaalisia ja yhteiskunnallisia kysymyksiä. Näitä kysymyksiä korostettiin myös komission työllisyyttä koskevassa Euroopan luottamussopimuksessa3. Tämä vihreä kirja on osa aloitepakettia, jota komissio kehittää vuoden 1994 toimintasuunnitelman päivittämiseksi ja edistämiseksi. 11. Vastatakseen tietoyhteiskunnan sosiaalisiin haasteisiin uusilla näkemyksillä komissio on pyytänyt työpaikkojen luontia, sosiaalista solidaarisuutta, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja käyttömahdollisuuksia sekä Euroopan kulttuurin monimuotoisuuden turvaamista tietoyhteiskunnassa koskevia neuvoja eräiltä Euroopan huomattavimmilta asiantuntijoilta. 12. Komissio perusti kaksi pääryhmää. Korkean tason asiantuntijaryhmä aloitti työnsä toukokuussa 1995 ja esitteli alustavan kertomuksensa tietoyhteiskunnan rakentamisesta laajapohjaisen helmikuussa tietoyhteiskuntafoorumin, jossa on 128 jäsentä. Foorumin ensimmäinen vuosittainen kertomus hyväksyttiin kesäkuussa 1996. TY oli myös yksi neljästä pääaiheesta ensimmäisessä Euroopan sosiaalipolitiikkafoorumissa, joka järjestettiin Brysselissä maaliskuussa 1996. Samanaikaisesti komissio perusti 1996. 13. Korkean tason ryhmän ja foorumin kertomukset oli tarkoitettu virittämään keskustelua kysymyksistä sellaisten yritysmaailman ja akateemisten yhteisöjen ulkopuolella, jotka olivat jo perehtyneitä niihin. Ne ovat saatavissa tämän vihreän kirjan täydennyksinä, ja tiedot täydellisten kappaleiden tilaamiseksi ovat tämän tekstin lopussa. 14. Komissio on päättänyt esitellä vihreän kirjan edistääkseen laajaa keskustelua ja tietoisuutta siihen sisältyvistä sosiaalisista ja yhteiskunnallisista kysymyksistä. Vain useiden toimijoiden aktiivisen osallistumisen avulla yhteiskuntamme voivat selvitä kohtaamistamme uusista haasteista ja valinnoista. 15. Tavoitteena on siksi rohkaista kommentteja ja keskustelua vihreästä kirjasta sekä korkean tason ryhmän ja foorumin siihen liittyvistä kahdesta kertomuksesta loppuvuoden 1996 aikana. Prosessi aloitetaan syyskuussa yhteistyössä puheenjohtajamaa Irlannin kanssa 1 Euroopan unionin tiedote. Täydennysosa 6/93 2 Kom (94) 347, 19. 07. 1994 3 CSE (96) 1, 5. 6. 1996 - 4- Euroopan kollokviossa Dublinissa. Komissio esittelee toimintaehdotukset vuodeksi 1997 saadun palautteen perusteella. alueellisten sekä ja 16. Kaikki jäsenvaltiot osallistuvat tavalla tai toisella kehittyvän tietoyhteiskunnan sosiaalisten haasteiden tarkasteluun. Vihreässä kirjassa esitetään kysymyksiä, jotka viranomaisten, vaikuttavat hallitusten Täysin kansalaisyhteiskunnan työmarkkinaosapuolten toissijaisuusperiaatetta noudattaen komissio tutkii, kuinka suuressa määrin kokemuksen kerääminen esittelyhankkeiden tai muiden aloitteiden, tutkimuksen yhteisen tukemisen sekä järjestelmällisen tiedonvaihdon avulla antaisi lisäarvoa jäsenmaissa toteutettujen politiikkojen jatoimenpiteidentäydentävänäjakatalyyttisenä voimana. Rakennerahastoilla on tässä prosessissa avaintehtävä, erityisesti tavoitteen 4 ja ADAPT-BIS yhteisöaloitteen osalta. vastuualueisiin. paikallisten ja 17. Vihreä kirja täydentää myös jo käynnissä olevia toimintoja muilla komission työn alueilla, erityisesti opettamista ja oppimista koskevaa valkoista kirjaa4, jossa keskitytään ihmisten täysimittaisten tietoyhteiskuntaan osallistumisen edellyttämiin tietoihin ja taitoihin sekä tulevaan aloitteeseen 'Oppiminen tietoyhteiskunnassa*. 18. Käynnissä olevan yhteistyön osalta tämän vihreän kirjan tarkoituksena on: • • • syventää poliittista vuoropuhelua Euroopan toimielinten ja jäsenvaltioiden kesken, erityisesti työllisyyspolitiikkojen osalta Essenin prosessin puitteissa (yhteinen kertomus Euroopan neuvostolle joulukuussa 1996 ja monivuotisten ohjelmien kehittäminen vuonna 1997), keskittää työnantajien ja ammattiliittojen välinen yhteiskunnallinen vuoropuhelu näihin kysymyksiin ja virittää yhteisiä aloitteita Euroopan tasolla, virittää kansalaiskeskustelua erityisesti kansalaisjärjestöjen kanssa maaliskuussa 1996 pidetyn Euroopan sosiaalipolitiikkafoorumin johtopäätösten perusteella. Kaikkia, joita asia koskee, kehotetaan kommentoimaan tässä vihreässä kirjassa esitettyjä kysymyksiä. Kom (95) 590 -5 3. TYÖSKENTELY TIETOYHTEISKUNNASSA 3. 1 Huolenaiheet - ammattitaidon vallankumous ja työpaikkojen epävarmuus 19. Viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana olemme olleet todistamassa TTT:n vallankumousta, joka on ulottunut pidemmälle kuin useimmat meistä olisivat voineet odottaa. Yksi uuden TTT:n päävaikutuksista on ollut huomattava tiedon tallennuksen, käsittelyn ja siirron kustannusten ja ajankäytön väheneminen. Tällaisilla merkittävillä muutoksilla hintasuhteissa on perustavaa laatua oleva vaikutus tapaan, jolla järjestämme tavaroiden ja palvelujen tuotannon ja jakelun ja samalla itse työnteon. Tämä kehitys muokkaa uudelleen työtä, ammattitaitorakenteita ja yritysten organisaatiota. Näin kehitys aiheuttaa perusteellisen muutoksen työmarkkinoilla ja koko yhteiskunnassa. 20. Seurauksena olevat siirtymät ammattitaitojen, työtapojen, yritysten sekä tavaroiden ja palvelujen rakenteessa ova^ hämmentäviä ja aiheuttavat aivan uusia ja erilaisia työntekijöihin ja työnantajiin kohdistuvia vaatimuksia. Staattiset toimintoihin perustuvat taidot sekä perinteiset johtamistavat ja -tekniikat muuttuvat epätarkoituksenmukaisiksi ja joustamattomiksi työpaikassa, jossa työntekijöiltä ja johtajilta edellytetään päinvastaista -joustavuuden, luottamuksen, sitoutumisen sekä muutoksen ennakoinnin ja hallitsemisen leimaamaa uutta teollisuus- ja yrityskulttuuria. tuotantoprosesseja markkinoiden 21. Työpaikkojen vähenemisen vauhti 1900-luvun lopulla ei eroa paljon aiemmista rakennemuutoksista. Ongelmallisempaa on työpaikkojen vähenemisen uusi luonne. Sen aiheuttama uusi muutosvauhti ja uudet tuotantotavat edellyttävät laajempipohjaisia taitoja ja uusia jatkuvasti muuttuviin vaatimuksiin vastaamiseksi. Tämä aiheuttaa suurta huolta työn turvallisuuden, työn sisällön, ammattitaitojen vanhenemisen sekä työ-ja elintapojen välisen suhteen osalta. Lisäksi se luo haasteita yhtäläisiä mahdollisuuksia ja käyttömahdollisuuksia koskeville unionin tavoitteille. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että tulevaisuudessa vain korkeakoulutetut TT- taitoiset työntekijät saisivat työtä. Perinteiset ja käsityöpaikat säilyvät, mutta niiden suhteellinen merkitys vähenee. 3. 2 Tosiasiat: uusi tvön maailma 22. Taloutemme muuttuvat standardisoidusta käsityötuotannosta kohti eriytyneempää tietoon perustuvaa tavaroiden ja palveluiden tuotantoa. Tästä syystä TTT tarjoaa valtavia mahdollisuuksia entistä parempaan tuottavuuteen ja entistä parempiin reaalipalkkoihin ja samalla voimakkaaseen taloudelliseen kasvuun ja uusiin työpaikkoihin. 23. Teknologian vallankumous ei pitkään aikaan muuttunut tuottavuuden nopeammaksi kasvuksi. Samanaikaisesti tuottavuuden hidas kasvu johti reaalipalkkojen rajoitettuun kasvuun ja kuluttajien vähäisiin odotuksiin, joilla oli vaikutusta kuluttajien haluun ostaa ja yritysten haluun investoida ja luoda uusia työpaikkoja. Pääasialliset syyt siihen, miksi TTT ei johtanut tuottavuuden kasvuun, eivät ole hyvin selvillä; aiemmin uuden teknologian käyttöönottoa hidasti tarkoituksenmukaisen organisaatiomuutoksen puute. 24. Näistä ongelmista ja toisinaan kuultavista päinvastaisista väitteistä huolimatta EU:n talouden ja työmarkkinoiden järjestelmät ovat huomattavan joustavat. Komission empiiristä ja kaatumi s vauhdiksi Euroopassa vähintään 10 % vuodessa ja eräillä aloilla huomattavasti tutkimusta koskevassa katsauksessa todetaan yritysten luomis- -6 enemmän; työpaikan keskimääräinen elinikä on Yhdysvaltoihin verrattavissa oleva 4 -5 vuotta. 25. Näiden seikkojen perusteella voi odottaa kaikkialla, että mitä tahansa ongelmia TTT:n onnistuneen yhdentämisen osalta onkaan, ne eivät liity työllisyyden joustavuuden puutteeseen yritysten tasolla. Viimeksi kuluneiden vuosien aikana on esiintynyt yhä useampia tapauksia, joissa TTT:n käyttöönotto on täyttänyt vaativimmatkin odotukset. Näistä tapauksista voidaan huomata ennen kaikkea tarvittavan yhtenäistä lähestymistapaa, jossa selvitetään TTT:n käyttöönoton yhteys koulutukseen ja ammattikoulutukseen sekä organisaatioiden muutokseen. 26. Tällaisten menestyvien "joustavien yritysten" organisaatio perustuu yhä useammin prosesseihin ja yhä vähemmän erityistoimintoihin. Työntekijät suorittavat useita tehtäviä sen sijaan, että antaisivat työn edetä muodostamassaan ketjussa. Yritykset muuttuvat hierarkkisista ja monimutkaisista organisaatioista, joissa on yksinkertaisia töitä, hajautetummiksi ja verkkokeskeisiksi organisaatioiksi, joissa työt ovat monimutkaisempia. Uutta joustavaa ympäristöä on kuvattu pienistä aluksista muodostuvana laivastona, jossa alukset etenevät samaan suuntaan eri tavalla kuin suuri öljytankkeri, jota ohjataan aina samasta pisteestä. On tärkeää, että muutosta ei ymmärretä "uutena mallina" vaan prosessina kohti työelämän jatkuvasti paranevia käytäntöjä. 27. Euroopan järjestöissä tämä kurssimuutos on hyväksytty. Meiltä ei puutu innovatiivisia ajatuksia, ja meillä on jo suhteellisen hyvin koulutettua työvoimaa. Innovaatiota koskevassa komissio vihreässä kirjassa5 todetaan, että heikkoutenamme on ollut teknologisen ja organisatorisen innovaation yhdistäminen. Laadukkaat ja tehokkaat strategiat edellyttävät yritystasolla tapahtuvaa koulutusta, huolellista työnsuunnittelua ja innovaatioiden nopeaa toteuttamista. Herra Ciampin johdolla toimiva kilpailukykyä käsittelevä neuvoa-antava ryhmä on laatinut uusia työn järjestämisen muotoja koskevan tapaustutkimuksen. Ryhmän havainnot vahvistavat, että nämä yritysorganisaation innovaatiot johtavat entistä parempaan liiketalouteen, parempaan työturvallisuuteen ja työn rikastumiseen. 3. 3. Ensimmäinen haaste: tiedon luominen ja tietoisuuden lisääminen työn organisaation uusilla muodoilla 28. Tämän kehityksen huomattavin este on työn uusia muotoja ja joustavan organisaation mahdollisuuksia koskevan tiedon puute. Johto voi olla aiheellisesti varovainen tällä hetkellä hyväksyttävän suoritustason mahdollistavien järjestelmiä ja menettelyjä muuttavien innovaatioiden suhteen, aivan kuin kyseessä olisi tuntematon valtakunta, jossa vallitsee epävarmuutta muutosprosessin valmistumisesta ja sen kestosta. Asiat eivät ratkea "avainta kääntämällä". Juuri teknologian joustavuus merkitsee, että se on sisällytettävä työpaikan laadun kilpailukykyisen yhdistelmän aikaan saamiseksi. Siksi avainkysymyksenä on tietoisuuden lisääminen työn järjestämisen uusien lähtökohtien mahdollisuuksista. sosiaaliseen organisaatioon suorituskyvyn tuottavuuden, ja 29. Olennaista on saavuttaa oikea tasapaino sen välillä, mitä yritystasolla on tehtävä ja sen, mitä Kansallisella ja Euroopan tasolla voidaan tehdä. Menestys edellyttää paikallisten aloitteiden mahdollistamista ja tukemista. Hallitusten ja EU. n toimielinten tehtävänä on Kom (95)688, 20. 12. 1995 -7 kannustaa uusia aloitteita. Viranomaisten tehtävä vaatii kuitenkin huomattavaa sitoutumista ja toimintaa useilla tasoilla. Tämä edellyttää työn järjestämisen uusien muotojen ja niiden julkiseen politiikkaan ja yritykseen kohdistuvien vaikutusten ymmärtämistä ja niihin vastaamista tehokkaasti eri alueilla, taloudellisesta kehityksestä kauppapolitiikkoihin, tutkimuspolitiikoista ammattitaidon kehittämiseen sekä yhtäläisten mahdollisuuksien ja käyttömahdollisuuksien arvojen toteuttamiseen tässä vastaamisessa. 3. 4 Toinen haaste - sen varmistaminen, että pk-yritykset hyötyvät täysimittaisesti tietoyhteiskunnasta 30 Uusi ajatus TTT. n, koulutuksen ja ammattikoulutuksen sekä organisaation muutosten yhtenäisestä lähestymistavasta antaa yrityksille valtavasti mahdollisuuksia kilpailukykynsä ja työolojensa kehittämiseen. Sillä on erityisesti etuja pk-yrityksille, jotka ovat työllisyyden kasvun moottoreita, ja erityisesti erittäin pienille "mikroyrityksille", koska koko käsite rakentuu markkinavetoisten, hajautettujen ja ryhmätyöhön perustuvien pienten yksikköjen varaan. Se, kuinka paljon pk-yritykset voivat hyötyä TTT:stä, 31. vaihtelee. Maailmanlaajuisemmin suuntautuneille pk-yrityksille TTT merkitsee valtavia etuja. Joissakin tapauksissa mikroyritysten syntykin liittyy TTT:hen. Toisissa tapauksissa mikroyritykset ovat vain osa olemassa olevia perinteisiä konsulttipalveluja. Pk-yritysten kohtaamat rajoitukset ja niiden erityiset ongelmat ennakointi- ja koulutusmekanismeissa vaativat osakseen ensisijaista huomiota. Tässä suhteessa pk-yritykset pitäisi saada ennen kaikkea ja omalla vastuullaan mukautuessaan tietoyhteiskunnan niille tarjoamat työkalut ja teknologiat auttavat niitä siinä. Komission äskettäin esittelemässä uudessa kokonaisvaltaisessa pk-yrityksiä varten suunnitellussa ohjelmassa6 pk-yritysten painopistealueiden ja niiden tietotekniikan käyttöä naittavien tekijöiden selvittämiseksi. tietoyhteiskuntaan, pilottitoiminnan käynnistämistä ehdotetaan toimimaan tiettyjen 3. 5. Kolmas haaste: työelämän instituutioiden ajanmukaistaminen 32. Kun harkitsemme työn organisaatioiden uusia muotoja koskeva tietoisuuden lisäämistä, meidän on samalla käsiteltävä työelämän instituutioiden ja institutionaalisen kehyksen ajanmukaistamista. Työelämää on järjestettävä tavalla, joka tukee ja helpottaa myönteistä kehitystä eikä tee sitä vaikeammaksi. Tätä tarkoitetaan ammattitaidon ja samalla koulutuksen ja ammattikoulutuksen laadun parantamisella. (Ks. 4 luku). 33. Kyse on myös oikean oikeus- ja (työlait, työehtosopimukset, työmarkkinasuhteet jne. ), jotta yritykset ja yksityishenkilöt saisivat enemmän joustavuutta, ja samalla työntekijöiden asianmukaisen suojelun luomisesta. Jäsenvaltioiden työlait, jotka perustuvat kokopäivätyön vakiomalliin, työpaikkakohtaiseen työllistämiseen toistaiseksi, eivät voi enää täysin vastata tietoon perustuvan tavaroiden ja palvelujen tuotannon tarpeisiin. sopimuskehyksen luomisesta 34. Uusilla käytännöillä työn järjestämisessä on taipumus hämärtää klassisen työsuhteen keskeistä osatekijää; työnantajan käsitteestä tulee yhä monimutkaisempi (yritysryhmät, yhteisyritykset, verkot, alihankkijat); työn sijainti on eriytynyt; työaikakäytännöt on Kom (96) 329 -8 yksiiöl 1 istetty vastaamaan erityistarpeita ja -vaatimuksia; aikaperusteiset palkat on joissakin tapauksissa korvattu tehtäväkohtaisilla palkoilla, ja työntekijöiden autonomia laajenee. Toisin sanoen palkkatyö ja oman itsensä työllistäminen ovat alkaneet yhdensuuntaistua, jolloin työlainsäädännön soveltamisala tulee epäselväksi, ja sen tehokkuus vähenee joissakin tapauksissa (muut kuin standardisopimukset, etätyö ja työn lähde tai alkuperäpaikka). 3. 6. Uusi turvallisuuskäsite 35. On tärkeää voida käydä tietoon perustuvaa keskustelua näistä työelämän kehityksen perusedellytyksistä. Työelämän instituutioita koskeva keskustelu rajoittuu kuitenkin usein yksinkertaistettuihin sääntelyä ja sen purkamista koskeviin väittämiin. Kehittyvä tietoyhteiskunta vaatii eritellympää ja perusteellisempaa keskustelua institutionaalisesta kehyksestä, jolla tätä uutta työmaailmaa voidaan muotoilla. 36. Koulutukseen ja ammattikoulutukseen sekä organisaation muutoksiin yhdistetty TTT merkitsee suuria mahdollisuuksia tuottavuuden parantamiseen ja hyvinpalkattujen työpaikkojen luomiseen. Julkisen politiikan on perustuttava tämän ymmärtämiseen. Keskustelun painopiste on kuitenkin siirrettävä sääntelystä ja sen purkamisesta kohti joustavuuden ja turvallisuuden uusia tasapainonäkökohtia ja yritysten ja työntekijöiden näiden tekijöiden tasapainosta saamiin keskinäisiin etuihin. Tämä on uusi näkökulma, työmarkkinaosapuolia jonka työaikakysymyksistä. kuullessaan komissio käyttöön ottanut on 37. Tähän joustavuuden ja turvallisuuden väliseen uuteen tasapainoon kuuluu toisaalta osa-aikatyö, määräaikaistyö, määräaikaiset työsopimukset, etätyö ja tarvittaessa uudet työsuhdemuodot. Toisaalta siihen ei kuulu ainoastaan turva mielivaltaista irtisanomista ja syrjintää vastaan, vaan myös turva, joka aiheutuu yrityksen mahdollisuuksia kehittää ammattitaitoja ja työllistävyyttä sekä yrityksen että työntekijän eduksi. Tässä yhteydessä voidaan kysyä, kuinka työntekijöiden osallistumiselle näihin asioihin voidaan luoda tehokkaimmat edellytykset. 38. Nämä ovat esimerkkejä tarvittavista uudistuksista. Yleisellä tasolla on ajateltava radikaalisti uudestaan kaikkia asiaan liittyviä järjestelmiä - työllisyyden suojelua, työaikaa, sosiaaliturvaa sekä terveyttä ja turvallisuutta - niiden mukauttamiseksi eri tavalla järjestettyyn työelämään ja erityisesti sillä tavoin järjestettyyn, että työn ja vapaa-ajan, työn ja opintojen, työssä käynnin ja itsensä työllistämisen väliset rajat eivät ole selväpiirteisiä tai niistä tulee epäselvempiä. Työntekijöiden turvallisuuden käsitettä on kehitettävä ja laajennettava; siinä on kiinnitettävä enemmän huomiota turvallisuuteen työllistettävyyden ja työmarkkinoiden kannalta kuin yksittäisen työpaikan turvallisuuteen. On painotettava tuvallisuutta muutoksessa, ei turvallisuutta muutosta vastaan. Tässä suhteessa on tärkeää kiinnittää huomiota tasa-arvoa koskeviin kysymyksiin ja siihen, kuinka muutos helpottaa pyrkimyksiä työmarkkinoilla olevan syrjinnän lopettamiseksi ja työn ja perhe-elämän yhteensovittamiseksi sekä naisten että miesten osalta. 39. Tämän kehityksen pohjalta komissio valmistelee työn järjestämistä ja työaikaa käsittelevän vihreän kirjan, jossa tarkastellaan taloudelliselta kannalta työn järjestämisessä ja työajoissa tapahtuvien muutosten vaikutuksia Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden politiikkoihin tarkoituksena käynnistää keskustelu erityisesti työmarkkinaosapuolten kanssa ja välillä. 40. Komissio aikoo myös antaa vuoden 1996 jälkipuoliskolla tiedonannon etätyön vaikutuksesta työlainsäädäntöön, terveyteen ja turvallisuuteen sekä sosiaaliturvaan. Tiedonannon työmarkkinaosapuolia kehittämään hyviä käytäntöjä ja toteuttamaan toimenpiteitä etätyöntekijöiden työolojen parantamiseksi. tarkoituksena on kannustaa jäsenvaltioita ja teknologian 41. TTT merkitsee myös uusia mahdollisuuksia työterveyden ja työturvallisuuden alueella. Erityisesti uuden lisäarvoa soveltaminen voi työturvallisuuden ja -terveydenhuollon alueella riskien arviointitoimintoihin, tiedon levittämiseen, koulutukseen ja ammattikoulutukseen keräämiseen, seulomiseen ja työterveyden ja peruskäyttäjien ja erityisesti pk-yritysten kannalta. Neljännessä työturvallisuuden aktiivisesti tietoyhteiskunnan työ- ja elinoloihin kohdistuvia vaikutuksia koskevia kysymyksiä, ja niistä järjestetään konferenssi Brysselissä 13. - 15. marraskuuta 1996. tuottaa huomattavaa toimintaohjelmassa (1996-2000)7 käsitellään 3. 7. Uusi ennakointikulttuuri 42. Tavoitteen 4 perusteella toteutetuilla Euroopan sosiaalirahaston interventioilla ja niihin liittyvillä yhteisön ADAPT-aloittella pyritään pääasiassa parantamaan inhimillisten voimavarojen hallintaa ennakoimalla tietoyhteiskunnassa tapahtuvat muutokset, erityisesti lujittamalla investointia inhimillisiin voimavaroihin. Rakenteelliset muutokset aiheuttavat pysyviä muutoksia työn määrän, rakenteen ja ammattitaitovaatimusten osalta. On erityisesti tärkeää kehittää ennakointivalmiutta yrityksissä, jotka kokevat ja joutuvat minimoimaan näiden muutosten kielteiset vaikutukset. Tällä tavalla voidaan myös edistää uusia työtilaisuuksia koulutuksella, joka vastaa uusien taitojen tarvetta. 43. Seurauksena olevat mukautumistarpeet tunnetaan sekä makrotaloudellisella että yritystasolla. Tästä syystä yhden ennakointilähestymistavan päätavoitteista on oltava Kom (95) 282, 12. 07. 1995 - 10 yritysten auttaminen tunnistamaan entistä nopeammin määrälliset ja laadulliset tarpeensa inhimillisten voimavarojen osalta yleisen muutoksen paremman ymmärtämisen kannalta ja parantaa siten sisäistä ja ulkoista mukautumisvalmiutta. 3. 8. Kvsvmvksiä lisäharkintaa varten 44. Kehitys työn järjestämisen uusien muotojen välisessä suhteessa ja työn oikeuskehys aiheuttavat yhteiskunnallisen vuoropuhelun ja Essenin työllisyysprosessin yhteydessä käsiteltäviä peruskysymyksiä. (i^^d^^^^g • vk u m k a ^^ :: BillliiiSiiiiii: - 11 - 4. TYÖLLISYYS TIETOYHTEISKUNNASSA 4. 1. Huolenaiheet: työttömien määrän kasvu ja työn loppuminen? 45. Euroopan pääasiallinen taloudellinen, sosiaalinen ja poliittinen ongelma on suuri ja pysyvä työttömyys. 18 miljoonaa ihmistä on työttömänä, heistä puolet on ollut ilman työtä vuoden ajan tai kauemmin. Lisäksi ainakin 9 miljoonaa lannistunutta hakisivat työtä, jos he uskoisivat sitä olevan. 46. Tämä masentava tilanne on johtanut keskusteluun työn loppumisesta ja työttömyyden kasvusta yhteydessä TTT:n vaikutuksiin työelämässä. ILO, OECD ja EU ovat viime vuosien aikana teettäneet useita laajoja tutkimuksia voidakseen ymmärtää paremmin Euroopan työttömyysongelman luonnetta, kiinnittäen huomiota teknologian ja työllisyyden välisen suhteen kaltaisiin erityiskysymyksiin sekä yleisempään suhteeseen makrotalouden ja rakennepolitiikkojen välillä. 47. Siirtyminen tietoyhteiskuntaan on jo tapahtumassa, ja se aiheuttaa väistämättä merkittäviä muutoksia Euroopan kansalaisten elin- ja työtavoissa. Haasteena on tulevan tietoyhteiskunnan muovaaminen niin, että meidän ei tarvitse menettää maailmanlaajuisia vahvuuksiamme eikä heikentää eurooppalaisten välistä solidaarisuutta. Tässä vihreässä kirjassa on kolme näkökohtaa, jotka ansaitsevat osakseen erityishuomiota: - TTT:n yleinen vaikutus työllisyyteen - työn muuttumisprosessin tehokkaampi hallinta - työmarkkinoiden vaikutus ammattitaitojen ja -tietojen tarjontaan ja kysyntään 4. 2. Tosiasiat: työllisyyden jatkuva kasvu vuodesta 1960 48. Tiedetään hyvin, että EU:ssa on kahden viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana ollut keskimäärin paljon pienempi työllisyysaste kuin Yhdysvalloissa tai Japanissa - noin 60 %, kun se on Japanissa ollut 70 % tai suurempi - ja että toisin kuin näissä kahdessa maassa EU:n työttömyys on jäänyt hämmästyttävän lähelle 10 prosenttia viimeksi kuluneen vuosikymmenen suurimman osan aikana. 49. Voidaan kuitenkin myös huomata, että työllisyyden kasvun aste on kehittyneen maailman eri alueilla pysynyt lähes samana kolmen ja puolen viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana, joskin erisuuruisena - Yhdysvalloissa noin 2 %, Japanissa noin 1% ja Euroopassa noin 0,3 %. Kannattaa myös panna merkille, että työttömyyden kasvuvauhti ei ole hidastunut merkittävästi vuodesta 1973, ensimmäisen öljykriisin vuodesta, joka oli taloudellisen kasvun taitteen alku. 50. Euroopan työttömyyden kasvu liittyy siten paljolti siihen, että työllisyyden kasvu (keskimäärin 0,3 % vuodessa) oli jäljessä työvoiman kasvusta (keskimäärin 0,6 % vuodessa). Työllisyyden kasvun vakaus vuosina 1960 - 1955 ei tue näkemystä siitä, että työpaikat ovat lopullisesti häviämässä, vaan siitä, että työllisyys ei ole onnistunut kasvamaan riittävästi pysyäkseen työvoiman kasvun tasalla. 51. Joskus väitetään, että tekniikan kehitys voi olla vain työvoimaa säästävää, mutta olemassa olevista tiedoista voi päätellä, että kasvun työintensiivisyys on pikemminkin 12 lisääntynyt kuin vähentynyt, ja luontivauhti on pysynyt samana työpaikkojen taloudellisen kasvun 70-ja 80-luvulla tapahtuneen jyrkän laskun aikana. Tiedoista voidaan myös päätellä, että Yhdysvaltojen ja Euroopan talouksien suhteelliset valmiudet luoda työllisyyttä eivät ole muuttuneet vuodesta 1973. Siihen saakka vaadittiin 4,3 prosentin taloudellinen kasvu, jotta talous oUsi voinut alkaa luoda työllisyyttä Euroopassa, kun Yhdysvalloissa vaatimus oli 2 prosenttia. Nyt aletaan luoda uusia työpaikkoja, kun kasvu saavuttaa Euroopassa 2 prosenttia ja Yhdysvalloissa 0,6 prosenttia. 52. Tämä uusi kasvu-ja työllisyysmalli heijastuu tuottavuuden mitatussa kasvussa vuoden 1973 jälkeen. Tuottavuuden ja BKT:n kasvuvauhti laski, vaikka yhä enemmän TTT:tä otettiin käyttöön samalla, kun työllisyyden kasvu jatkui samaa vauhtia kuin ennenkin. Kuinka yksityiskohtaisesti tämä paradoksi selitetäänkin - ja keskustelu ja tutkimus jatkuu - on selvää, että kokonaistiedot eivät tue teesiä työn loppumisesta tai edes työttömien määrän kasvusta. Yhdysvaltojen, Kanadan ja Japanin onnistuneempaa työllisyyttä ei voida selittää työtä säästävän TTT. n vähemmällä käytöllä. 53. Päinvastoin, TTT:n kehittäminen ja käyttöönotto näissä maissa, erityisesti Yhdysvalloissa, on yleensä ollut laajempaa kuin Euroopan maissa. Lisäksi EU:n sisällä niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat TTT:n osalta pisimmälle kehittyneitä, on tavallisesti myös korkeimmat työllisyysasteet. Kuten kaikessa teknologisessa muutoksessa, TTT:n levinneisyys on kasvutekijä, ja teknologian edistyksen, tuottavuuden ja taloudellisen kasvun välillä on myönteinen linkki, joka tarjoaa mahdollisuuksia aivan uusille työllisyyden muodoille. Teknologian kehitys kannustaa innovaatiota ja luo siten tilaa suurempia erityisesti uusille kasvumahdollisuuksia on käytettävä hyväksi, jos työttömyyttä halutaan vähentää ja Euroopan talouksien ei haluta jäävän jälkeen maailmanlaajuisesta talouskasvusta. yrittämismahdollisuuksille, pk-yrityksille. Näitä 54. TTT. n suurin vaikutus työllisyyteen on työpaikkojen ja työelämän radikaalissa rakenneuudistuksessa. Tuotantoteollisuus on laskussa, mutta tämä lasku ei ole ollut yhdenmukaista. Tuotannon vähäistä teknologiaa ja ammattitaitoa vaativat matalapalkkaiset työpaikat ovat hävinneet. Huipputeknologiaa ja -ammattitaitoa vaativat korkeapalkkaiset työpaikat ovat laajentuneet. 55. Työllisyyden kasvun päälähde ovat palvelualat. Työpaikat lisääntyvät sekä sen dynaamisesta että perinteisemmästä osasta. Uuteen teknologiaan liittyvät työllisyysedut ovat enemmän kuin korvanneet työpaikkojen mahdollisen vähenemisen. Itse asiassa palvelualan työllisyyden kasvu on ollut nopeampaa niissä maissa, jotka ovat investoineet eniten uuden teknologian soveltamiseen. 56. Tähän saakka työllisyyden kasvu Euroopan keskeisessä TTT-teollisuudessa on ollut talouden laskusuunnan vuoksi melko tasaista. Tämän taakse kätkeytyy varsin monenlaista kehitystä. Kulutuselektroniikka-, televiestintälaiteteollisuuden tietojenkäsittely- työllisyys on selvästi vähentynyt. Komponenttiteollisuuden ja televiestintäpalvelujen työllisyysasteet oat pysyneet tasaisina. Sitä vastoin ohjelmisto- ja atk-palvelualan työllisyys on kasvanut tasaisesti ja lähes kolminkertaistunut kooltaan vuodesta 1980, nyt se työllistää unionissa noin 750 000 työntekijää. Tämä ala säilyy alueena, jolla on erityisen suuret toiveet työllisyyden kasvuun, erityisesti uusissa, suurta ammattitaitoa vaativissa ja käyttäjäkoulutuksessa. kuten multimediaohjelmistoissa tietointensiivisissä palveluissa ja 13 57. Näiden suuntausten odotetaan säilyvän kaikkialla lyhyellä aikavälillä, lukuunottamatta televiestintäpalveluja, joissa digitoinnin odotetaan vähentävän työpaikkoja ja alan vapauttaminen ei merkitse, että uudet tulokkaat loisivat työpaikkoja lyhyellä aikavälillä. Näissä suuntauksissa ei kuitenkaan oteta huomioon työpaikkojen luontia muilla tietoyhteiskuntaan liittyvillä aloilla. Audiovisuaalisissa palveluissa on tapahtunut huomattava työllisyyden kasvua, vuosina 1983 - 1992 kasvu oli 37 %, ja tulevaisuuden näkymät työpaikkojen lisääntymiselle entisestään ovat hyvät. Muuta TTT:hen liittyvää työpaikkojen luontia on tapahtunut telepalvelujen, telepankkitoiminnan ja vähittäiskaupan alalla, mutta tarkkoja tilastotietoja on vaikea saada. Näiden uusien kehityspiirteiden ja erityisesti palveluelinkeinoissa on haaste tilastollinen tilastojärjestelmälle. taloudessa seuranta 58. Lisäksi tietoyhteiskunnan myönteisten työllisyysvaikutusten ei voi odottaa keskittyvän ainoastaan TTT:hen ja muille tietoyhteiskunnan aloille. Komission teettämä tutkimus osoittaa, että televiestinnän vapauttaminen yhdessä TTT:n nopean omaksumisen kanssa johtaa työpaikkojen luontiin ja hyvinvoinnin lisääntymiseen talouden muissakin osissa. Uusiin televiestintä- ja atk-laitteisiin tehtyjen sijoitusten nopea yleistyminen tuottaa myönteisiä vaikutuksia työllisyyden kannalta ja lisäarvoa taloudelle keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Tämä työpaikkojen lisääntyminen korvaa suurelta osalta televiestinnän alalla mahdollisesti tapahtuvan työpaikkojen vähenemisen. Näin ei tapahdu ainoastaan televiestinnässä vaan myös kaiken TTT:n jakelussa. Ongelmana on kuitenkin näiden prosessien välisen viiveen hallitseminen ja yksittäisten ihmisten auttaminen mukautumaan työmarkkinoiden uusiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin. 59. Vaikka tietoyhteiskunnan työpaikkojen luontimalleja on vaikea kvantifioida, ennusteet osoittavat, että uusia työpaikkoja syntyy koko taloudessa, ei ainoastaan TTT-teollisuudessa ja uusissa ja yleistyvissä multimediapalveluissa vaan myös kaikissa muissa palveluissa ja elinkeinoaloilla, myös perinteisillä ja taantuvilla aloilla. On paljon esimerkkejä sitä, että TTT:n käyttöönotolla ja käytöllä yrityksissä on ollut merkittävä myönteinen vaikutus työllisyyteen. 60. Vuosina 1985 - 1994 EU:n palvelualan työpaikkojen määrä kasvoi noin 10 miljoonalla. Vaikka 80 % tästä koko määrästä syntyi vuosina 1985 -1990, kauden toisella puoliskolla työpaikkojen määrä kaupan, atk:n ja tutkimuksen alalla kasvoi vielä 2 miljoonalla, yhtä paljon kuin edellisellä puoliskolla, ja 0,6 miljoonalla työpaikalla koulutusalalla sekä 0,9 miljoonalla työpaikalla terveydenhoidon ja lääkinnän alalla. Nämä kaikki ovat aloja, joilla TTTllä on paljon vaikutusta. Ainoat merkittävät alueet, joilla palvelualan työpaikat vähenivät vuosina 1990 - 1994, olivat tukku- ja vähittäiskauppa, joiden työllisyyden lasku on johtunut ensisijaisesti kysynnän puutteesta eikä tuottavuuden kasvusta. 61. Nämä uudet työllisyysmallit vaikuttavat myös työmarkkinoiden sukupuolijakaumaan. Palvelualan kasvu on tarjonnut työmarkkinoille siirtyville naisille uusia tilaisuuksia. Naisten työllisyys on kasvanut 1960-luvun puolivälistä 1990-luvun alkuun. Naisten osuus työvoimasta on kasvanut, ja merkittävä osa uusista naistyöpaikoista on osa-aikaisia. Vastapainoksi naisten työllisyyden kasvulle pitkällä aikavälillä miesten työllisyys on vähentynyt vuodesta 1965, lukuunottamatta joitakin vuosia 80-luvun loppupuolella. 4. 3. Ensimmäinen haaste: naapurikerjuupolitiikkojen ehkäiseminen - 14- 62. Kaikkialla työmarkkinoilla on viimeaikaisesta kehityksestä tehtävä se johtopäätös, että Euroopan työllisyyden heikko kasvu, noin 0,3 % vuodessa, ja samanaikainen suuri ja jatkuva työttömyys on selitettävä muilla kuin teknologiaan liittyvillä syillä. Euroopan työttömyys alkoi kasvaa 1970-luvun puolivälissä. Vuoteen 1985 mennessä oli hävinnyt merkittävä määrä työpaikkoja samaan aikaan, kun työvoiman määrä kasvoi enemmän kuin koskaan ennen. 80-luvun toisen puoliskon taloudellisen kasvun aikana luotiin kymmenen miljoonaa uutta työpaikkaa. Puolet uusista työpaikoista katosi kuitenkin vuosina 1992 - 1993. 63. Useat tekijät - myös makrotaloudellinen kehitys - vaikuttivat työttömyyden yleistymiseen. On kuitenkin tärkeää ymmärtää rakenteelliset näkökohdat. Työttömyyden taso johtuu sen pituuden aiheuttamista vaikutuksista. Työttömyydestä on tullut pitkäaikaistyöttömyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä työmarkkinapolitiikan passiivisuuden vuoksi; suurimmalle osalle työttömiä tarjotaan vain toimeentulotukea eikä uutta ammattitaitoa uusilla entistä enemmän ammattitaitoon ja pätevyyteen perustuvilla työmarkkinoilla. 64. Yhteismarkkinoiden myötä Eurooppa ottaa pitkän harppauksen eteenpäin talouden ajanmukaistamisessa. Kyse ei ole vain valtavasta rakenteellisesta parannuksesta. Ajanmukaistaminen tarjoaa myös uusia edellytyksiä kasvulle ja työllisyyskeskeisille makrotaloudellisille politiikoille. Jäsenvaltioiden on käytettävä paremmin hyväkseen kerrannaisvaikutusta, kuten komission Euroopan työllisyyttä koskevaa luottamussopimusta käsittelevässä yhdentymisprosessin mahdollisuuksia. Näitä mahdollisuuksia ei ole vielä käytetty mahdollisimman hyvin. Tämä koskee erityisesti taistelua työpaikoista. julkaisussa korostetaan, Siinä painotetaan Euroopan unionin mahdollisuuksia 65. Euroopan taloudellisen yhdentymisen ja keskinäisen riippuvuuden aste on entistä suurempi. Siksi jatkuva ja yhdenmukaistettu toiminta tuottaa enemmän lisäarvoa kuin eri jäsenvaltioissa toteutetut yksittäiset, erilliset toimenpiteet yhdessä. Tätä lähestymistapaa sovelletaan työllisyyspolitiikan yksikkönä käsittelevässä politiikkakertomuksessa, jota parhaillaan valmistellaan Firenzen Eurooppa- neuvoston pyynnöstä. Tämä edellyttää naapurikerjuupolitiikkojen nollasummapelin vaihtamista plus-merkkiseksi yhdenmukaistettuun kasvupolitiikkaan, joka luo luottamusta kuluttajien ja sijoittajien keskuudessa. Tällainen kasvuun suuntautuva politiikka voi parantaa huomattavasti työpaikkojen kehitysedellytyksiä tietoyhteiskunnassa. 4. 4. Toinen haaste: työn muutosprosessin tehokkaampi ohjaus 66. Työpaikkojen häviäminen ja luominen ovat olennainen osa TTT:n käyttöönotosta aiheutuvasta rakennemuutosprosessista. Yritykset voivat tehdä paljon muutosten iskujen pehmentämiseksi työllisyysvaatimusten ennakkosuunnittelulla, ja nyt on olemassa esimerkkejä työmarkkinaosapuolten luovalla tavalla neuvottelemista ratkaisuista. Nämä eivät koske vain koulutusta ja ammattikoulutusta, kuten jäljempänä todetaan, vaan myös työpaikkojen säilyttämiseksi, muutosprosessin työaikaa, palkkojen mukauttamista oikeudenmukaisuuskysymyksiä sekä työpaikkojen luonnin korvaamista paikallis- ja aluetalouksissa. 67. Jotta muutosprosessin hallitseminen onnistuisi, kaikkien ja institutionaalisten tekijöiden - työnantajien, työntekijöiden, kaikkien tasojen viranomaisten, taloudellisten - 1 5- ja tätä prosessia koulutus-ja ammattikoulutuslaitosten sekä yritysten tukipalvelujen on osallistuttava siihen. Tulevaisuuteen suuntautuvaa yrityskäyttäytymistä on monissa tapauksissa tuettava ulkoisesti, yritystenvälisiä yhteistyösopimuksia ja kumppanuuksia sekä yksityisen ja julkisen sektorin välisiä kumppanuuksia paikallisten yritystukirakenteiden parantamiseksi. Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä, joita on tuettava ja saatava mukaan verkkoihin niiden innovointivalmiuksien kehittämiseksi, ammattitaitovaatimusten ennakoimiseksi. Rakennerahastoja ja ennen kaikkea tavoitetta 4 sekä yhteisön ADAPT- ja pk-aloitteita voidaan käyttää näiden muutosten helpottamiseen (jäljempänä jakso 3. 7). liikestrategioiden määrittämiseksi kehittämällä voidaan auttaa ja 68. Lopputulos on se, että jos työntekijöiden edellytetään tekevän yhteistyötä tietoyhteiskunnan edellyttämässä jatkuvassa muutosprosessissa, on löydettävä uusia keinoja hallita työn muutosprosessia. Tämä on sekä hallitusten että työmarkkinaosapuolten velvollisuus. 4. S. Kolmas haaste: ammattitaitokuilun ylittäminen 69. TTT-vallankumouksella on tärkeä osa työmarkkinoiden toiminnassa sen muotoillessa uudelleen työtä, ammattitaitorakenteita ja työn järjestämistapoja. Koska uusi teknologia on tietoteknologiaa, se ei vaadi vain entistä parempaa luku- ja laskutaitoa, vaan myös aivan uutta perustaitoa, taitoa olla vuorovaikutuksessa uuden teknologian kanssa; sitä voisi sanoa "infotaidoksi" (informacvY 70. Teknologian kehitys ja yritysten välinen kilpailu nopeuttavat rakennemuutosta. Joka vuosi keskimäärin 10 % kaikista työpaikoista häviää ja korvautuu uusilla työpaikoilla uusissa prosesseissa ja uusissa yrityksissä; yleensä ne edellyttävät uusia, parempi ja laajempia taitoja. Tarjontapuoli tuottaa uusia taitoja paljon hitaammin. Joka vuosi tietty ikäluokka, 2 -3 prosenttia työvoimasta lähtee työelämästä iän tai muiden syiden takia, ja uusi ikäluokka tulee työelämään tuoden mukanaan uutta koulutusta ja uusia taitoja. Yritysten muuttumisen suurempi nopeus ja uusien taitojen rajoitettu tarjonta johtaa vakavaan epäsuhtaan, kaksinopeuksisiin työmarkkinoihin, joilla on runsaasti vanhoja taitoja ja suhteessa vähemmän uusia. 71. Ammattitaitojen muutoksen ja kehittymisen todellinen haaste on työmarkkinoilla jo olevien mukautuminen tietoyhteiskunnan uusiin vaatimuksiin. Suurella osalla työvoimaa on kuitenkin puutteita tietoyhteiskunnassa niin tarpeellisessa luku- ja laskutaidossa, eikä useilla ole minkäänlaista koulutusta infotaidossa. Ihmisten, joilla on vanhentunut tai epäasianmukainen ammattikoulutus, on vaikea päästä takaisin työvoimaan. Suuri osa koulutuksesta ja uudelleenkoulutuksesta järjestetään nuorille eikä ihmisille, jotka jo ovat työelämässä tai jotka ovat olleet työssä 10, 20 tai 30 vuotta ja sitten menettäneet työpaikkansa. 72. Suurimmalle osalle heistä on tarjottu vain toimeentulotukea siihen saakka, kunnes he ovat löytäneet uuden työpaikan tai heidän odottaessaan varhaiseläkettä. Vanhoja taitoja edellyttäviä uusia työpaikkoja ei kuitenkaan ole. Uusissa työpaikoissa tarvitaan uusia taitoja. Kuilu kasvaa jatkuvasti, kunnes hallitukset ja työnantajat omaksuvat uuden paljon radikaalimman politiikan, joka tarjoaa ihmisille sellaisia uusia taitoja ja pätevyyksiä, jotka liittyvät työn järjestämisen uusiin muotoihin ja uuden teknologian käyttöönottoon. 16 73. Tämä merkitsee hallituksille, työmarkkinaosapuolille, yrityksilleja työntekijöille uusia haasteita, joiden määrää voidaan kuvata ennusteilla teknologian uudistumisen jatkuvasta vauhdista ja väestön ikääntymisestä. Kymmenen vuoden kuluttua 80 % nyt käyttämästämme teknologiasta on vanhentunutta ja korvattu uudella kehittyneemmällä teknologialla. Saman ajan kuluttua 80 % työvoimasta tekee työtä alle 10 vuoden sisällä hankkimansa koulutuksen tai ammattikoulutuksen pohjalta. Väestöprofiilin merkittävät muutokset korostavat haasteen suuruutta entisestään. Työvoima ikääntyy, ja teknologia nuortuu. 4. 6. Koulutuksen ja ammattikoulutuksen tarkistaminen TTT-vallankumouksen vaatimusten mukaiseksi 74. Eurooppa tarvitsee nyt koulutuksen ja ammattikoulutuksen perusteellista tarkistamista TTT-vallankumouksen vaatimusten mukaiseksi tulevina vuosina. Tarvitsemme työn ja koulutuksen välillä entisen työssä käynnin ja työssä käymättömyyden välillä uutta vuorovaikutusta, joka antaa yksilölle tilaisuuden kehittää taitojaan ja pätevyyksiään ja kasvaa TTT:n mukanaan tuoman pysyvän ammattitaitovallankumouksen mukaisesti. 75. Pitkällä aikavälillä Eurooppa tarvitsee uutta elinikäisen oppimisen arkkitehtuuria, joka joka koskee kaikkia koulutus-ja ammattikoulutusjärjestelmiä, myös kouluja, suunnitellaan ja toteutetaan asianmukaisemmilla tavoilla kiinnittäen huomiota erityisesti sukupuoleen, mutta ottamalla mukaan myös entistä tehokkaammin ikääntyneet ja vammaiset. Tämä pyrkimys aloitetaan nyt Euroopan elinikäisen oppimisen vuodella 1996 ja valkoisella kirjalla opettamisesta ja oppimisesta. Kiireellisintä on kuitenkin pysäyttää aikuisen työssä käyvän väestön ammattitaidon vanheneminen ennakoimalla aktiivisesti elinkeinoelämän mukauttamista ja muutosta. Nopeus ja ennakointi ovat olennaisia, koska kaikki viittaa työpaikkojen häviämisen, pitkäaikaistyöttömyyden ja ammattitaidon vanhenemisen syöksykierteeseen, jota on sitä vaikeampi korjata mitä pitemmälle se etenee. ja 76. Työllistettävyyden parantamisessa on neljä tärkeää aluetta: - parhaiden perusteiden asettaminen: tietojemme ja taitojemme perusteet syntyvät koulutuksen ensimmäisten vuosien aikana, ja niihin liittyvät prosessit kehittyvät tietoyhteiskunnan kanssa. Koulua edeltävän ja koulussa saadun samanaikaisesti koulutuksen laatu ja järjestäminen muuttuvat perusteellisesti. Opettajien ja kouluttajien on oltava erityisenä kohderyhmänä, ja heidän koulutuksensa ja jatkuva ammatillinen kehityksensä TTT:n käytön osalta on varmistettava. Ohjelmat ja infrastruktuurit, joilla koulut yhdistetään tietoyhteiskunnan täysimittaiseen verkottumispotentiaaliin, erityisesti syrjäisimmillä alueilla, joiden infrastruktuuri on vaarassa, ovat erityisen tärkeitä. Jäsenvaltioiden, joilla on kiistaton vastuu koulukasvatuksen järjestämisen ja sisällön osalta on jatkettava sopivien ja tietoyhteiskunnan huomioon ottavien ohjelmien kehittämistä, ja EU voi auttaa tukemalla kokemuksen yhteen keräämistä, erityisesti huonoimmassa asemassa olevien alueiden hyväksi. Lisäksi Firenzen Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota laatimaan nopeasti toimintasuunnitelman oppimisesta tietoyhteiskunnassa; suunnitelmaan sisältyy kouluverkkoj en kytkeminen toi si in sa Euroopan tasolla, multimediakoulutussisällön edistäminen sekä opettajien ja kouluttajien tietoisuuden edistäminen ja koulutus uuden tietoyhteiskunnan työkalujen käyttöön. 17 ja koulutuksen. JUipJioMeju opettamisesta ammattikoulutuksen - on tietoyhteiskuntafoorumin ensimmäisen vuosittaisen kertomuksen mukaan oltava nopeasti uudelleensuunnattavaa niin, että oppilaitokset voivat vastata paljon nopeammin kaupan ja teollisuuden ammattitaitovaatimuksiin. Tämä on olennaista työpaikkojen luomisen ja tuottavuuden kasvun kannalta. Ylemmät oppilaitokset ovat jo alkaneet asettaa perustuksia tulevaisuuden oppiyhteisöille, ja niiden pyrkimyksiä on tuettava Ciampin kilpailukykyä koskevassa kertomuksessa suositelluilla ja Comett- ja Leonardo da Vinci -ohjelmilla onnistuneesti kokeilluilla kurnppanuussiteillä paikallisen teollisuuden ja palvelujen kanssa. Myös oppivelvollisuusjärjestelmään on kohdistettu tärkeitä aloitteita, joista monia on kannustettu EU:n ohjelmilla, mutta jotka silti edellyttävät huomattavaa tukea ja voimavaroja työelämän kanssa tarvittavien yhteyksien muodostamiseksi. Tämä herättää kysymyksiä investointikyvystä, menetelmistä ja opinto-ohjelmien kehittämisestä; erityistä huomiota on kohdistettava oppijoiden tarpeisiin. Laajemmin ottaen, koska opitun muistaminen on paljon parempi (80 %) tekemisen kuin lukemisen tai kuulemisen (5-10 %) pohjalta, mahdollisuudet itseopiskeluun TTT;n avulla ovat valtavat, ja oikein muotoiltuina ne voivat olla avainväline puutteellisten tietojen paikkaamiseksi. Koulutuksen ja ammattikoulutuksen perusperiaatteiden on perustuttava enemmänkin oppimiskyvyn käsitteeseen kuin tavanomaiseen koulutukseen ja ammattikoulutukseen. TTT:» klyttô kouluissa Useat jäsenvaltiot ovat laatinee! suunnitelmia koulujärjcsteimiensä sastt^ïseksi ûticykiâshimm dyriamjikait mukaiseksi. Saksan riittôtasavallaô :0|ï^u^alsAo ilmoitti Mettam tällaisesta s^u^itelTnast^-Seh^m^s Netz, joM* Ä ^ S ÄÄ 52- aôô;koWu^a Jb*é«^^;;kalt»«M vuodeko tosiaÄÄj^^^ verkkoÖTi kaikki kouluta ^ Saks«à"%é^ftHto< lÊiâÂ$k jm ^ to Mméœ& im^v$^<^^pp^à^^ë^i on Imäm mmmkià mrnim, mmwkikâ ' ^ I ^ é e A^ Ranskassa, rtaliassa» Taöskassi Ruotsissa, |^oi^^issi|^^4e$äff johon pitkälle aikavi||l yû^mi^^Ê^ j* yksityisten te&P^ tekemäUM__ODDiminjni "oppivasta yrityksestä" on tultava olennainen osa työskentelevät tällaisessa y n t y k s e s s a ,^ yhteyden tietämykseen ja tietoon kehittääkseen taitojaan. Tama edellyttää 0 t ka 'JSSS^^^^ I Z rM u 2 T ÄÄ muotoja'yritysten, muiden < ^ ^ « f " ^^ ^ ä kysynnän muutoksiin, halu mvestoiaa P" ukseenkin vähäinen. Esimerkiksi Japanin ^ Sf voidaan selittää elinikäisen työllisyyden politiikalla, joka tarkoittaa /. y^ s i n v e s t oida koulutukseen i o5 taToi^aa sitä, että koulutuksen , 18 tuotto säilyy yrityksessä. Euroopassa ei sen vuoksi ole odotettavissa, että joustavuus merkitsee työn epävarmuutta. Itse asiassa yritysten kyky sopeutua jatkuvasti markkinoiden ja teknologian muutokseen riippuu pysyvän ja luotettavan ydintyövoiman yhteistyöstä. Yrityksiä olisi kannustettava investoimaan enemmän oman ydintyövoimansa koulutukseen, ja näiden välineiden laajentamiseksi kehitettävä erityisiä kannusteita ja järjestelyitä. reunatyövoimaan olisi - jäsenvaltioissa olisi oltava yhdeksän miljoonaa - uudelleenkoulutus ammattitaidon menettämisen asemesta: kriittisin kysymys on, kuinka ne ihmiset, jotka ovat menettäneet vanhan työpaikkansa, voidaan saada uudelleen mukaan työelämään. Jäsenvaltiot ovat enimmäkseen epäonnistuneet viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana pyrkiessään tarjoamaan uudelleenaloituspaikkoja työttömille. Tämän kysymyksen ratkaisu on yksi Essenin uudelleentyöllistämisstrategian keskeinen tavoite, jota valtionpäämiesten ja hallitusten Eurooppa-neuvosto Madridissa 1995 painotti. Sen sijaan, että yhdeksän miljoonaa ihmistä on pitkäaikaistyöttöminä ja menettämässä ammattitaitoaan, - mikä on julkisen varainkäytön kallein muoto ja aiheuttaa kaikkein matalimman tuoton kansantaloudelle ja yksilölle ja miljoonat muut ovat joutumassa ihmistä pitkäaikaistyöttömiksi kehittämässä, ylläpitämässä ja parantamassa taitojaan luku-, lasku- ja infotaidossa. Kaikkien tietoyhteiskunnan edellyttämien perustaitojen ylläpitäminen ja kehittäminen ja niillä osallistuminen työmarkkinoille. Tämän olisi asianmukaisella tapahduttava jo kauan ennen kuin ihmisistä tulee pitkäaikaistyöttömiä ja masentuneita. Tämä on perustavaa laatua oleva ero aktiivisten ja passiivisten politiikkojen välillä. Tässä yhteydessä hallitusten on etsittävä keinoja muuttaa passiivisten työmarkkinapolitiikkojen kustannukset aktiivisiksi politiikoiksi ja valmisteltava työnhakijat tietopohjaisempaan tavaroiden ja palvelujen taloudellisten varojen parempi suuntaaminen koulutustukeen ja uuteen ammattitaitoon, eikä vain työttömyyskassan apuun, auttaa parantamaan työmarkkinoiden ja julkisen talouden dynamiikkaa yleisesti. Tässä yhteydessä työllisyyspalvelujen on myös edettävä kohti henkilökohtaisempaa TTT- pohjaista tukea työnhakijoille. työttömien oikeutena ja velvollisuutena olisi oltava todellisille, dynaamisille tuotantomalliin. Näiden tavalla 4. 7. Perusta: Yhdenmukaistamisohjelmien uudet painopistealueet laaja yksimielisyys siitä, että koulutuksella 77. Euroopassa vallitsee nyt ja ammattikoulutuksella on merkittävä osa nykyisessä työllisyyspolitiikassa. Siksi komissio suhtautuu erityisen myönteisesti Firenzessä tehtyihin johtopäätöksiin investoinnista inhimillisiin voimavaroihin, infrastruktuuriin sekä tutkimukseen ja kehitykseen. Tällä tavalla työstä ja työllisyydestä, koulutuksesta ja ammattikoulutuksesta, tutkimuksesta ja kehityksestä sekä liikenteestä ja tietoliikenteestä vastaavilla ministereillä on uusi perusta kasvun ja työllisyyden kannalta tärkeille aloitteille. 78. Koulutuksen ja ammattikoulutuksen esittäminen uuden uudelleentyöllistämispolitiikan keskeisenä osatekijänä voi kohdata vastustusta. Väitetään, että Euroopan syvälle juurtunutta työllisyysongelmaa ei voida ratkaista koulutuksella ja ammattikoulutuksella, jos koulutuksen jälkeen ei ole työtä saatavissa. Tämä on totta, mutta harhaanjohtavaa. Koulutuksen ja ammattikoulutuksen tarkoituksena ei ole korvata makrotaloudellisia tähtääviä politiikkoja. Uuden koulutus- ja kasvuun ammattikoulutuspolitiikan tarkoitus on saada aikaan myönteistä joustavuutta yrityksissä ja työmarkkinoilla niin, että voidaan noudattaa enemmän kasvuun suuntautuvaa työpaikkoihin ja uusiin - 19- Siksi makrotalouspolitiikkaa. yhdennetyn lähestymistavan kehittäminen rakenteellisten ja makrotaloudellisten toimenpiteiden välillä, kuten laajoissa talouden suuntaviivoissa esitetään, ja siksi koulutusta ja ammattikoulutusta on muokattava oppijan tarpeiden mukaan ottaen erityisesti huomioon tasa-arvottomuuden ja haittojen torjuminen niin, että voidaan vapauttaa koko väestön tuottavat mahdollisuudet. työllisyyden kasvuun ratkaisu on 4. 8. Kysymyksiä lisäharkintaa varten 79. Nämä haasteet herättävät useita kysymyksiä, joihin on vastattava erityisesti Essenin työllisyysprosessin osalta (Yhteinen työllisyyskertomus Dublinin huippukokoukselle ja vuoden 1997 monivuotiset ohjelmat). Kysymykset koskevat seuraavia aiheita: H koulutusvalmiudet tietoyhteiskunnan ammattitaitovaatimusten näkymien osalta; mitkä ovat jäsenvaltioiden suunnitelmat seuraavien viiden vuoden osalta? il koulutuksen suunnittelu ja laatu; kuinka koulutusta voidaan mukauttaa tietoyhteiskunnan olemassa oleviin ja tuleviin tarpeisiin seuraavien 5 - 10 vuoden aikana? • i valmiudet uudelleenkouluttaa niitä työttömiä, jotka muodostavat tällä hetkellä koulutusjärjestelmämme työpaikkansa heikoimman kohdan; kuinka menettäneille voidaan antaa uusi mahdollisuus työelämässä? kuinka suuressa määrin yhtäläiset mahdollisuudet ja käyttömahdollisuudet voidaan toteuttaa koko aktiiviväestön tuotantomahdollisuudet? niin, että voidaan turvata 80. Lisäksi on kysymyksiä, joista työmarkkinaosapuolilla on erityinen vastuu ja joihin on vastattava yhteiskunnallisen vuoropuhelun puitteissa: - 20 If mitä yhteisiä aloitteita työmarkkinaosapuolet ovat valmiit toteuttamaan inhimillisten voimavarojen alueella turvatakseen työntekijöiden ammattitaidon ja pätevyyden tarpeisiin vastaamiseksi seuraavien 5 - 10 vuoden aikana? jatkuvan kehittymisen joustavan yrityksen il mitä aloitteita työmarkkinaosapuolet ovat valmiit toteuttamaan antaakseen koulutuksen ja ammattikoulutuksen käyneille nuorille aloituspaikan todellisilla työmarkkinoilla ja tilaisuuden ylläpitää ja kehittää tietoyhteiskunnan vaatimia 5. YHTEENKUULUVUUS: ELÄMÄ TIETOYHTEISKUNNASSA 5. 1. Huolenaiheet: keskittäminen vai yhteenkuuluvuus? 81. TTT:llä on valtavat mahdollisuudet lyhentää etäisyyksiä ja parantaa tiedon ja palvelujen käyttömahdollisuuksia. Uusi teknologia ja verkot tarjoavat mahdollisuudet tuoda työtä suurtyöttömyyden alueille sekä vähentää heikoimmassa asemassa olevien ja reuna-alueiden haittoja. 82. TTT. n vaikutukset yhteenkuuluvuuteen aiheuttavat kuitenkin myös huolia. Monet pelkäävät, että uusi teknologia vahvistaa olemassa olevaa epätasa-arvoa pikemminkin kuin vähentää sitä ja johtaa kaksiosaiseen yhteiskuntaan, jossa toisilla on tietoa ja toisilla ei ole. 5. 2. Tosiasiat: julkiset politiikat ratkaisevat vahvoja yhtenäisiä 83. Markkinatalouksissamme on vahvoja voimia, jotka johtavat keskittymiseen. Siksi sosiaalista tarvitaan oikeudenmukaista yhteenkuuluvuutta koskevia politiikkoja sosiaalisen kaltaiset oikeudenmukaisuuden perusteelliset muutokset tekevät näistä politiikoista sitäkin välttämättömämpiä, mutta tarjoavat myös useita uusia tilaisuuksia TTT:n käyttämiseen syrjimättömän tuottavan yhteiskunnan luomiseksi. jakautumista taloudellisen edistyksen tasapainottamiseksi. vallankumouksen Tiedon ja ja tarve, ja 84. Useissa jäsenvaltioissa on ymmärretty aktiivisen TTT-politiikan jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla kehitetään aktiivisia strategioita tietoyhteiskunnan kehittämiseksi. Yleisesti ottaen strategiat alkavat keskittymällä infrastruktuurin kehityksen perusnäkökohtiin ja tarpeeseen tukea yrityksiä - erityisesti pk-yrityksiä - mukautumaan tietoyhteiskuntaan. Kun infrastruktuurin tuki on paikallaan, edistetään yksityisten ja/tai julkisten kumppanuuksien kehittämistä laajemman tietoyhteiskuntaan osallistumisen edistämiseksi. Useat jäsenvaltiot ovat kehittäneet politiikkoja, joissa tunnustetaan esimerkiksi koulujen tietoyhteiskunnan infrastruktuureihin. Eräs esimerkki laajemmista strategioista on Tanskan Info-Society 2000 -ohjelma, jolla pyritään edistämään useita elektronisia julkisia palveluja tietoyhteiskunnan kehittämiseksi ja sosiaalisen osallistumisen edistämiseksi. ja muiden oppilaitosten yhdentäminen 21 85. On tietenkin vaikeaa erottaa TTT:n vaikutusta sosiaaliseen ja alueelliseen kehitykseen myös vaikuttavista yleisimmistä tekijöistä. Yleisesti ottaen vallalla on ollut hidas suuntaus per capita -tulojen yhdensuuntaistamiseen jäsenvaltioiden välillä, mutta alueiden välisissä yleisissä tuloeroissa ei ole käytännöllisesti katsoen tapahtunut muutosta. Kun eräät heikoimmista alueista ovat yhdensuuntaistaneet voimakkaasti muiden tasojen kanssa, yhden ja saman jäsenvaltion alueiden väliset erot ovat pikemminkin laajentuneet ajan mittaan. 86. EU. n politiikoilla on tärkeä tehtävä edistyksessä, jota yhteenkuuluvuusmaat toteuttavat saadakseen muut kiinni, ja rakennerahastot ovat vähentäneet tehokkaasti taloudellis- sosiaalisia eroja, vaikka asiaan liittyvät voimavarat eivät ole niin suuria, että ne olisivat kumonneet kokonaan vallalla olevat suuntaukset. Jäsenvaltioiden aluepolitiikat näyttävät onnistuneen heikommin. Tämä merkitsee uusia poliittisia haasteita, jotka liittyvät muihin kuin ydinalueisiin ja siihen, kuinka voidaan parhaiten maksimoida uuden TTT:n tarjoamia tilaisuuksia ja minimoida sen riskejä unionin yhteenkuuluvuuden kannalta. 5. 3 Ensimmäinen haaste: uuden säädöskehyksen hyväksikäyttö siirtymisen ydintekijä. Sitoutuminen 87. Ensimmäisenä haasteena on tarve lisätä mahdollisimman paljon televiestinnän vapauttamisen antamia mahdollisuuksia ja uuden säädöskehyksen kehittämistä, joka on täyteen vapauttamiseen tietoyhteiskuntaan 1. tammikuuta 1998 mennessä vaikuttaa paljon TTT:n kehitykseen, tuottavuuteen ja kasvuun. TTT:sta on tulossa hyvinvoinnin tehokkaan televiestintäverkon käyttömahdollisuus on tietoyhteiskunnasta hyötymisen olennainen edellytys. Jäljelle jää kuitenkin merkittäviä eroja jäsenvaltioiden ja alueiden välillä perusinfrastruktuurin tarjonnan, kustannusten ja palvelujen luotettavuuden sekä pitkälle kehitettyjen palvelujen käytettävyyden välillä. lisäämisen pääsuoni, ja 88. Komissio pyrkii varmistamaan, että uuden teknologian ja vapauttamisen yhdistelmä pikemminkin vähentää kuin lisää alueellisia eroja. Vaikka täydelliseen vapauttamiseen ei ole vielä päästy, jo vapautetuista markkinoista saadut kokemukset ovat rohkaisevia, ja tunkeutumisesta etäisillekin alueille. Vain yhden esimerkin näyttöä on TTT. n antaaksemme Suomessa on selvästi eniten internet-yhteyksiä suhteessa maan väkilukuun. Etäisyyksien lyhentämiskykyä käytetään jo aluepolitiikkojen kehittämisen tärkeänä osatekijänä. 89. Vapauttaminen ei kuitenkaan aiheuta tällaisia etuja kaikille yhteisön alueille, osaksi siksi, että olemassa olevat infrastruktuurin ja palvelujen tasot ovat merkittävästi matalammat joillakin alueilla, ja osaksi uuden TTT:n käytön koulutuksellisten ja institutionaalisten esteiden vuoksi. On huolehdittava siitä, että olemassa oleva erot eivät kasva. Ratkaisuna ei kuitenkaan voi olla televiestinnän vapauttamisen hidastaminen ja esteiden luominen TTT:n toteuttamiselle. Pikemminkin on voimistettava infrastruktuurin ja inhimillisten voimavarojen kehityspolitiikkaa, ja tässä yhteydessä rakennerahastoilla on tärkeä tehtävä. 90. Yleisen palvelujen tarjonnan määrittäminen - pienimmän edulliseen hintaan lisäys kokonaisuuden määrittäminen tarjottavien yhteenkuuluvuuteen, ja komissio on jo käsitellyt tätä kysymystä vastikään annetussa palvelujen tärkeä on - 22 tiedonannossaan yleisestä televiestintäpalvelusta. 8 Tämän ulkopuolelle jää kuitenkin tärkeitä kysymyksiä huonoimmassa asemassa olevien ja pieniväestöisimpien alueiden, erityistarveryhmien ja koulujen, sairaaloiden ja kirjastoiden kaltaisten julkisten laitosten kaikkien tietoyhteiskunnan palvelujen käyttömahdollisuuden tasosta ja laadusta. Näitä ja muita kysymyksiä käsitellään komission ensimmäisessä seurantakertomuksessa palvelujen yleisestä tarjonnasta vuonna 1998. 5. 4. Toinen haaste: inhimillisten voimavarojen perusta 91. Toisena haasteena on inhimillisten voimavarojen kehittämisen voimistaminen ennakoivien strategioiden muotoilemiseksi yhteenkuuluvuusalueilla niin, että ne voivat tietoyhteiskunnan etuja. Uuden yhdennetyn TTT. tä koskevan käyttää hyväkseen luvussa. lähestymistavan Tietoyhteiskunnan ammattitaitoja ja pätevyyksiä koskevan ajantasaistetun politiikan tarvetta on käsitelty 4 luvussa. ja organisaatiouudistuksen merkitystä on käsitelty 3 92. Eräs johtopäätös on, että inhimillisten voimavarojen politiikat ovat tulevaisuudessa yhä tärkeämmät, kun tavaroiden ja palvelujen tuotannosta tulee yhä enemmän tietoon perustuvaa. TTT-laitteita voidaan ostaa ja käyttää kaikkialla maailmassa. Keskeinen tekijä alueen pitemmän aikavälin menestyksen määrittämisessä on ihmisten osaaminen ja heidän kykynsä käyttää TTT:tä. Tämän huomioon ottamiseksi rakennerahastoja on suunnattava uudelleen yleistyvän tietoyhteiskunnan mukaisesti. Politiikkoja on suunnattava enemmän ajanmukaisen TTT:n käyttömahdollisuuden ja käytön edistämiseen. 93. Heikoimmassa asemassa olevien alueiden tulevaisuudennäkymät näyttävät olevan vahvimmat huomattavaa muutosta organisaatiokäyttäytymiseen sekä yrityksissä että julkisissa laitoksissa. Joustavan yrityksen uusi käsite voi tarjota alueelliselle kehitykselle suuria mahdollisuuksia. innovaatio merkitsee siellä, missä 94. Euroopan työllisyyttä koskevaa luottamussopimusta käsittelevässäjulkaisussa komissio on tehnyt aloitteen paikallisten ja alueellisten kumppanuuksien kehittämiseksi kasvun ja työllisyyden parantamiseksi. Päämääränä on uusia rakenteita perustamatta luoda ja edistää poliittista liikettä paikallisella tasolla keskittyen realistisiin taloudellisiin ja työpaikkoja luoviin tavoitteisiin. Tärkeimpänä osatekijänä on kaikkien yritysten ja työpaikkojen perustamiseen osallistuvien kokoaminen foorumeihin poliittista pohdintaa ja ehdotusten alueellisiin tekoa työllisyyssopimuksiin osallistumiseen valmiiden pilottialueiden ja -kaupunkien valinnalle. varten. Firenzen Eurooppa-neuvosto lähtöluvan antoi ja 95. Voimakkaampi alueellinen osallistumisprosessi voi olla tärkeä väline uuden työllisyysintensiivisemmän suuntautuvan inhimillisiin yhteenkuuluvuuspoliittisen lähestymistavan kehittämisessä tietoyhteiskunnassa. EAKR:n 10 artiklan ja ETSn 6 artiklan nojalla Euroopan komissio tukee kahdenlaisia tietoyhteiskuntaa. innovatiivisia toimintoja alueilla käyttääkseen täysin hyväkseen Ensinnäkin informaatioyhteiskunnan alueellisiin kehityspolitiikkoihin (mukaan lukien inhimillisten voimavarojen ja työmarkkinoiden näkökohdat) yhdentämistapaa koskevan alueellisen konsensuksen kehittämiseen perustuvan tietoyhteiskuntastrategian ja - voimavaroihin Kom 96 (73) lopullinen 13. 3. 1996 - 23 ja työllisyyden kasvua toimintasuunnitelmien valmistelu. Toiseksi ylikansallisten ja parhaita käytäntöjä esittelevien pilottisovellusten kehittäminen. Kumppanit työskentelevät yhdessä alueellista kehitystä ja käynnistämiseksi. Painotetaan käyttäjän voimin toimivia sovelluksia, joilla voidaan luoda sosiaalisia ja taloudellisia etuja ja jotka koskevat laajempia alueellisia kehityspainopisteitä (mukaan luettuna sosiaalisia erityisryhmiä koskevat sovellukset, työllisyyspalvelut, koulutus, avoin ja etäopiskelu, terveydenhuoltoja yritysten tukipalvelut). Näistä ja muista aloitteista saatu kokemus voi tarjota perustan laajemmalla tuelle rakennerahastojen välityksellä. valmistamiseksi sovellusten edistävien 5. 5. Kolmas haaste: voimistuminen ja yhdentyminen on haasteena tietoyhteiskunnan sosiaalisen 96. Kolmantena yhteenkuuluvuuden voimistamiseksi ja ihmisten sosiaalisen ja taloudellisen elämän kaikkiin puoliin osallistumisen mahdollisuuksien parantaminen, tietoyhteiskunnan muuttaminen välineeksi, jolla luodaan syrjimätön yhteiskunta. Tietoyhteiskunnan on oltava ihmisläheinen, ja ihmisten on käytettävä sitä ihmisten hyväksi tiedon vallan avaamiseksi eikä epätasa-arvon luomiseksi tietävien ja tietämättömien välille. käyttäminen 97. Tietoyhteiskunta tarjoaa useita uusia mahdollisuuksia Euroopan kansalaisten elämän laadun parantamiseksi. Se tarjoaa mahdollisuuden luoda uudenlaisia kuluttajapalveluja ja julkisia palveluja ja uusia tapoja käyttää olemassa olevia palveluja. Erityisesti erilaisia haittoja voidaan käsitellä uusilla tavoilla. 98. Tämän aikaansaaminen vaatii kuitenkin useita aktiivisia julkisia politiikkoja monilla eri aloilla. Tämä tarkoittaa erityisesti ammattitaidon kehittämistä työpaikalla ja koulutuksessa sekä TTT:n voiman yhdentämistä työmarkkinatoimenpiteisiin sekä ihmisten saamista paikallisen yhteisön kehitykseen ja tukeen. Se vaatii ymmärtämään uudella teknologialla aikaansaatu) a muutoksia j a suhtautumaan niihin oikein niinkin moninaisilla aloilla kuin demokraattinen edustus ja vähittäiskauppa, opiskelu ja vapaa-aika, hoitotyö ja kulttuuri. Sekä julkisen politiikan että TTT-markkinoiden luonnin vuoksi on edistettävä osallistumista, käyttömahdollisuuksia ja luottamusta. Esimerkkeinä huolenaiheista ja niiden käsittelystä voidaan mainita sukupolvien tasapaino, vammaiset sekä terveydenhuolto yleisellä tasolla. Lisäksi on otettava huomioon sukupuolijakautuman ongelma sekä TTT:n käytön että sen laajan vaikutuksen osalta työmarkkinoilla. lisäksi 99. Monia näistä kysymyksistä on käsitelty yksityiskohtaisemmin korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksessa ja ensimmäisen tietoyhteiskuntafoorumin vuosittaisessa kertomuksessa. ja tehdään poliittisia paikallisviranomaiset vastaavat niihin. Tietoyhteiskunnan käyttömahdollisuus on paranemassa. TTT:stä on tulossa käyttäjäystävällisempää. Euroopan unionilla on tärkeä tehtävä tämän prosessin edistämisessä, esimerkiksi voiman ja kokemuksen, tutkimuksen ja kehityksen, yhteisten pilottihankkeiden ja rakennerahastojen tuen keräämisessä yhteen. Jäsenvaltioissa ja yritykset aloitteita, 100. Tässä vihreässä kirjassa pyritään voimistamisen ja yhdentymisen tavoitteiden saavuttamiseen keskittymällä neljään pääkysymykseen: Ensimmäinen koskee demokratiaa tärkeyttä. Toinen koskee naisten ja miesten yhtäläisiä ja käyttömahdollisuuden mahdollisuuksia. Kolmantena on kysymys sosiaalisen yhdentymisen edistämisestä, varsinkin erityistarveryhmien osalta. Neljäs kysymys koskee kansanterveyttä. 24- tarkoita ainoastaan vaaleissa äänestämistä. Se merkitsee 101. Demokratia ei osallistumista ja edustettavuutta useissa päätöksentekoelimissä useilla tasoilla. Euroopan malli perustuu valistuneeseen demokratiaan. Todelliset kansalaisoikeudet edellyttävät tarkkoja ja ajan tasalla olevia tietoja, joihin demokraattiset valinnat ja päätökset voivat perustua. Jotta todellista ja syrjimätöntä demokratiaa voisi olla, koko väestöllä on oltava yhtäläinen ja oikeudenmukaisesti. Tietoyhteiskunta voi parantaa demokratiaa varmistamalla tasa- arvoisen ja julkisen pääsyn TTT:n infrastruktuuriin, verkotettuihin tietopalveluihin ja näiden palvelujen käyttämiseen tarkoitettuihin taitoihin. tietojen käyttömahdollisuus tekemiseksi tehokkaasti valintojen 102. On tärkeää ymmärtää tietoyhteiskunnassa olevat suuret mahdollisuudet julkisen ilmaisun ja kokeilun osalta, erityisesti alueilla, jotka ovat huokeita, helposti saavutettavia ruohonjuuritason ryhmien kannalta. Kuten tietoyhteiskuntafoorumi totesi ensimmäisessä vuosittaisessa kertomuksessaan, uudella teknologialla voi olla erittäin myönteisiä vaikutuksia demokratiaamme ja yksilöllisiin oikeuksiimme sen voimistaessa plurlismia ja julkisen tiedon käyttöä ja antaessa kansalaisille mahdollisuuden osallistua enemmän julkiseen päätöksentekoon. Poliittisen keskustelun elinvoimaisuutta voidaan parantaa käyttämällä enemmän välitöntä demokratiaa. Samalla on kuitenkin tärkeää vastustaa tietoyhteiskunnan kielteisempiä puolia, esimerkiksi rasistisen ja pornografisen materiaalin levittäminen Internetissä antaa aihetta huomattavaan huoleen. 103. Esimerkki tavasta, jolla TTT voi luoda uusia mahdollisuuksia suurempaan julkiseen osallistumiseen poliittisiin prosesseihin ja tietoisuuteen niistä, on Yhdysvaltain hallituksen kansallinen tietoinfrastruktuuri, johon liittyy aloite verkkohallituksesta. Liittovaltion hallitus halusi avata suhteen ja vuoropuhelun liittovaltion hallituksen ja suuren yleisön välille; kyse on tärkeästä esimerkistä, joka koskee TTT:n käyttöä demokraattisen osallistumisen laajentamiseksi. Toinen esimerkki Euroopasta on Tanskan hallituksen Info- Society 2000 -ohjelma, jolla halutaan kehittää useita elektronisia julkisia palveluja tietoyhteiskunnan kehittämiseksi ja sen sosiaalisen syrjimättömyyden edistämiseksi. Ohjelmaan sisältyy osaohjelma yhteiskunnan avointa Open Network of Society -verkkoa varten; tämä on yhtenäinen atk- ja televiestintäverkko, jonka käyttö on kansalaisille yhtä helppoa ja yhtä nopeaa kuin nykyinen puhelinjärjestelmä. lähestymistavalla on huomattavaa arvoa Euroopan unionille. Jos se 104. Tällä sosiaalista yhdenmukaistetaan koko EU: n yhteenkuuluvuutta eri puolilla unionia ja edistää kansalaisten tunnetta eurooppalaisesta identiteetistä. Erityisesti edut, jotka saadaan Euroopan toimielinten sisällyttämisestä avoimen hallituksen aloitteeseen, ovat huomattavat. se parantaa huomattavasti tasolla, 105. Tietoyhteiskunta tarjoaa selvästi suuria mahdollisuuksia helpommin käytettäviin ja tehokkaisiin julkisiin palveluihin. Siirtyminen kohti elektronisten julkisten palvelujen tarjontaa merkitsee teknisiä ja organisatorisia haasteita. Jos julkiset palvelut siirretään verkkoon, on taattava jonkin tasoinen käyttömahdollisuus teknisiin palveluihin. Lisäksi monilla ihmisillä ei ole varaa tilata tietoyhteiskunnan palveluja yksityishenkilöinä. Toiset asuvat paikoissa, joissa tietoyhteiskunnan infrastruktuurin palvelut ovat heikommin kehittyneitä. Siksi on perustettava julkisia käyttöpisteitä tai yhden palvelupisteen tietokeskuksia täydentämään kotona käytettäviä tietoyhteiskunnan toimintoja ja palveluja. Lisäksi on tärkeää ottaa huomioon niiden ihmisten tarpeet, jotka pitävät TTT-pohjaisia palveluja vaikeina käyttää tai hyväksyä. - 25 - 106. Yhtäläisiä mahdollisuuksia miesten ja naisten välillä voidaan parantaa käyttämällä hyväksi niitä mahdollisuuksia, joita TTT. llä on perhe- ja työelämin tasapainon edistämiseksi. Selvästi eriytyneillä työmarkkinoilla on kuitenkin tapahtumassa muutos, ja TTT:n vaikutus naisiin ja miehiin on täysin erilainen. Siksi on tärkeää pitää mielessä tämän eron vaikutukset niinkinv vaihtelevilla alueilla kuin koulutus ja harjoittelu, työlainsäädäntö, työmallit ja ammattitaitoprofiilit, jotta haasteeseen voitaisiin vastata tehokkaasti. Esimerkiksi korjata koulutusprosessilla tekemällä kurssimateriaalista "sukupuolitietoisempaa", varmistamalla, että koulutus ja harjoittelu voidaan järjestää paikoissa, jotka ovat naisten kannalta miellyttävämpiä ja mukavampia, ja tukemalla sellaisten etätyönvälittäjien toimintaa, jotka pyrkivät välittömästi tukemaan naispuolisia työntekijöitä. Lisäksi naiset voivat saada aikaan paljon edistystä osallistumalla TTT-prosessien suunnitteluun ja erittelyyn. Paljon haittaa ja epätasa-arvoa käsittelevää työtä on toteutettu Euroopan unionin tasolla, muun muassa kaikkien jäsenvaltioiden tasa-arvoedustustot käsittelevät näitä kysymyksiä, ja yhtäläisten mahdollisuuksien neljännessä toimintaohjelmassa toteutetaan erityistoimia9. epätasapainoa voidaan sukupuolien välistä työllistämisjärjestelmissä teknologian kehityksen vuoksi 107. Laajemmin ottaen tapahtuvista muutoksista on ilmoitettava yleisen tasa-arvon tarpeiden mukaisesti sekä pitkän ajan kilpailukyvyn että sosiaalisen oikeudenmukaisuuden kannalta, jotta voitaisiin maksimoida mahdollisuudet naisten ja miesten roolien muuttamiseen työ- ja perhe- elämässä. Sosiaalista yhdentymistä voidaan myös parantaa TTT. n 108. tarjoamilla mahdollisuuksilla käyttömahdollisuuden ja demokratian aikaansaamiseksi sekä syrjinnän ja eristämisen torjumiseksi niiden kaikissa muodoissa. TTT:n ansiosta yhä useammat ihmiset voivat työskennellä kotoaan käsin tai lähellä kotiaan ainakin osan ajasta, jolloin yhä useammat yhteisöt saavat eloa työpäivän aikana ja antavat mahdollisuuden yhä useampiin palveluihin - erityisesti koulutus-ja yhteisöpalveluihin - paikallistasolla. Kuten korkean tason asiantuntijaryhmä on todennut, tällaisilla toimilla voidaan elävöittää kokonaisia yhteisöjä ja päästä tehokkaisiin sosiaalisiin verkkoihin ja tilan tuntuun. TTT voi myös auttaa voittamaan eräät liikkuvuusongelmiin ja käyttömahdollisuuksien puutteeseen liittyvät haitat. Lisäksi tietoyhteiskunta voi lisätä kansalaisten osallistumista ja esimerkiksi ympäristönsuojelussa. ja yhteisvastuuta useissa kysymyksissä, sitoutumista samalla Ihmiset, jotka asuvat eristyneissä maaseutuyhteisöissä 109. Siirtyminen tietoyhteiskuntaan aiheuttaa samanaikaisesti myös haasteita sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle. tai virikkeettömillä kaupunkialueilla, eivät käy työssä eivätkä opiskele, eivät todennäköisesti käytä tai voi käyttää uutta teknologiaa. Tämä aiheuttaa kaskijakoisen tietoyhteiskunnan vaaran. Siksi tietoyhteiskuntaan on liityttävä aktiivista yhteisöihin osallistumista edistävä strategia. Paikallisyhteisöjen elvyttäminen tunteen edistäminen tietoyhteiskunnassa on tärkeää, koska: ja aktiivisuuden elvytetyt yhteisöt voivat luoda työllisyystilaisuuksia ja vaurautta paremmin kuin hyvin laaja markkina-alue, Kom (95) 381 -26 väestölliset ja sosiaaliset hyvinvointi suuntaukset merkitsevät sitä, että yhä suurempi joukko ihmisiä edellyttää jonkinlaisen hoidon tarjontaa, TTT:llä on merkittävät mahdollisuudet tukea yhtenäisempiä ja yhdentyneempiä yhteisöjä ja vähentää heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kohdistuvaa syrjintää, monien ihmisten osalta työn ja vapaa-ajan suhde on muuttumassa, ja tällä on huomattavaa vaikutusta yksilön, perheen ja yhteisön tasolla, pitkäaikaistyöttömille on löydettävä uusia tapoja olla aktiivinen yhteiskunnassa. 110. TTT:n käyttömahdollisuuksien ja tosiasiallisen käytön edistäminen kouluissa on tärkeää syrjimättömän tietoyhteiskunnan kehityksen kannalta, ja tätä kysymystä käsitellään komission tulevassa toimintasuunnitelmassa "Oppiminen tietoyhteiskunnassa". Oppimista ei voida enää rajoittaa koulutukseen. Tietoyhteiskunta on myös tietämysyhteiskunta, jossa elinikäisen oppimisen tarve - koulussa, kotona tai työpaikalla - on ensiarvoisen tärkeää. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota vanhusten ja vammaisten tarpeisiin; heitä ei useinkaan ohjata TTT:n käyttöön, eikä heillä ole mahdollisuutta osallistua tietoyhteiskuntaan. teknologian käyttöön, osallistumiseen 111. Itse asiassa TTT:llä on mahdollisuus parantaa vanhusten ja vammaisten elämän laatua helpottamalla riippumatonta elämää yhteisössä ja auttamalla avaamaan uusia sosiaalis-taloudelliseen mahdollisuuksia yhdentymiseen. Näiden mahdollisuuksien ymmärtäminen merkitsee teknologian mukauttamista ihmisten tarpeisiin. TTT-sovelluksilla voidaan luoda vaihtoehtoisia viestintätapoja ja tietojen esittämistä, esimerkiksi multimediapalveluja aistivammaisille. Vastaavasti niillä voidaan tarjota tilaisuus toteuttaa toimintoja kotoa käsin, esimerkiksi etätyönä tai etäopiskeluna, kun ihmisillä on vaikeuksia käyttää hyväkseen työllisyys- tai opi skel util ai suuksi a. TTT-sovelluksilla voidaan myös helpottaa lääketieteellisen tai sosiaalisen hoidon käyttöä ja muita tukipalveluja. ja vammaisille 112. Useissa kaupungeissa ja useilla alueilla eri puolilla Eurooppaa on käynnistetty hankkeita, joissa TTT:tä käytetään innovatiivisesti vanhusten ja vammaisten auttamiseksi. TTT:n merkitys vanhusten ja vammaisten yhdentymistä edistävänä työkaluna on tunnustettu useissa EU:n ohjelmissa. Esimerkiksi HANDYNET on Euroopan laajuinen atk-pohjainen ja asiakirjajärjestelmä; TTT-tuotteiden ja -sovellusten käytön tutkimusta ja kehitystä vanhusten ja vammaisten auttamiseksi heidän jokapäiväisessä elämässään edistetään tällä hetkellä EU:n TIDE-ohjelmassa (Telematics for the Integration of Disabled and Elderly). Huomiota on kiinnitettävä siihen, kuinka asiaa voidaan edistää tutkimuksen ja teknologisen kehityksen viidennessä puiteohjelmassa. Näitä kysymyksiä käsitellään myös komission tulevassa vammaisia käsittelevässä tiedonannossa. tuesta kertova tarkoitetusta teknisestä tieto- tärkeitä kysymyksiä TTT:n käytettävyydestä, kannattavuudesta 113. Näiden uusien sovellusten kaikkien mahdollisuuksien käsittäminen herättää kuitenkin ja saavutettavuudesta. Vaikka jotkin sovellukset edellyttävät vain perustason puhelinlinjaa, toiset vaativat pitemmälle kehitettyjä palveluja, jotka eivät ehkä ole kaikkien ulottuvilla. Käynnissä olevassa käyttäjäystävällisten sovellusten kehittämistyössä on tärkeää varmistaa, että sosiaalipolitiikassa, televiestinnän säädöskehyksessä ja yleisessä palvelujen tarjonnassa otetaan huomioon vanhusten ja vammaisten kehittyvät tarpeet heidän auttamisekseen osallistumaan tietoyhteiskuntaan täysipainoisesti - ja hyötymään siitä. 27 Monia näistä kysymyksistä käsitellään komission ensimmäisessä seurantakertomuksessa yleisestä palvelujen tarjonnasta vuonna 1998. toteutus suunnittelu, 114. Terveydenhoidon tulevan tietoyhteiskunnan mukaan, ja innovaatiolle on paljon tilaa. TTT:n käyttöönotto edistää terveydenhoitoalalla terveydenhoitopalvelujen saatavuutta, taudinmääritystä ja hoitoa ja auttaa varmistamaan terveydenhoitopalvelujen kustannuksiin nähden tehokkaan toimittamisen harvaan asutuilla ja syrjäalueilla. terveystelematiikassa laajuus muovautuvat erityisesti ja ja - - 115. TTT:n kehitys antaa mahdollisuuden terveyspalvelujen uudelleenjärjestämiseen kaikilla tasoilla. Vaikutukset ulottuvat koko terveydenhoitoj ärjestelmään, terveyspalvelu) en tarjoamiseen ja prosesseihin. Terveyspalvelujen henkilöstöltä edellytettävät työt ja taidot muuttuvat merkittävästi. Tarvitaan uutta terveydenhoidon ammattilaisten koulutusta ja uudelleenharjoittelua. Lisäksi terveydenhoidon telematiikkajärjestelmä tarjoaa lääkärille enemmän tukea taudinmääritysten ja yleistietojen osalta. 28 TTT:n käyttö terveydenhoidossa 90 % yleislääkäreistä Tietokoneiden ja tietokonepohjaisten potilastiedostojen käyttö ensihoitoon ja sairaaloissa on yleistynyt nopeasti 10 viimeksi kuluneen vuoden aikana esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa, missä omistaa mikrotietokoneen ja 79 % käyttää elektronisia terveydenhoitotietoja, Tanskassa, missä 65 % yleislääkäreistä omistaa mikrotietokoneen ja käyttää elektronisia tietoja sekä Alankomaissa, missä vastaavat luvut ovat 80 % ja 40 %, kun taas muissa maissa kehitys on paljon hitaampaa. Telematiikkasovellusten tutkimuksen ja teknologisen kehityksen ohjelmassa on tehty paljon työtä elektronisten potilastietojen ja potilaiden älykorttien standardoinnin hyväksi 1990-luvun alusta asti. Sen seurauksena tietojen vaihto sairaaloiden, yleislääkäreiden ja laboratorioiden välillä on parantanut huomattavasti hoidon laatua, tehoa ja kustannus-hyöty-suhdetta. 116. Osana tätä kehitystä lääketieteellisten tietojen kerääminen ja siirto on entistä laajempaa. Siksi terveyttä koskevien tietojen yksityisyyden ja suojelun korkea taso on ensiarvoinen painopistealue. Tarvitaan uusia varotoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että sekä ammattilaiset että potilaat luottavat uuteen järjestelmään. Kuten korkean tason asiantuntijaryhmä on todennut, joissakin tapauksissa voidaan tarvita terveydenhoitoalan eettisten standardien tarkistamista. on Standardointi tärkeä kysymys myös perustuvassa 117. terveydenhoidossa. Telematiikan ja siihen liittyvien järjestelmien, myös ohjelmistojen, asianmukainen standardointi on tarpeen Euroopan, kansallisella, alueellisella ja yhteisön tasolla, jos halutaan saavuttaa terveydenhoidon mahdolliset järjestelmän laajuiset edut. Tämä on alue, jolla Euroopan komissio voi johtaa toimintaa yhdessä asianomaisten kansainvälisten standardointielinten kanssa. telematiikkaan 118. Lopuksi TTT:n sekä myönteisten että mahdollisesti haitallisten vaikutusten arviointi terveydenhoitojärjestelmien eri tasoilla on erittäin tärkeää. Euroopassa on aloitettu useita terveydenhoitoalan pilottihankkeita, mutta tähän saakka telematiikan innovaatiosta on toteutettu vain joitakin arvioita. Kuten korkean tason asiantuntijaryhmä on todennut, saadut tiedot ja kokemukset on kerättävä, analysoitava ja jaettava järjestelmällisesti. Ryhmä suosittelee myös, että tämän tiedon analyysin ja vaihdon tietokeskustoiminnot toteutetaan Euroopan unionissa. 5. 6. Lujittamisprosessi 119. Jäsenvaltiot kehittävät julkisia politiikkoja tulevan tietoyhteiskunnan sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamiseksi. Myös Euroopan unionilla on tehtävä kaikilla näillä alueilla politiikan kehittämisen tukijana käyttämällä tämän vihreän kirjan kaltaisia välineitä ja sen muotoilussa käytettyjä mietintöjä sekä keräämällä voimaa ja kokemusta erityiskysymyksistä. Kyseiset pyrkimykset saavat merkittävää tukea myös rakennerahastosta. 29- 120. Tärkeä osatekijä tällä toiminnan alalla on tutkimuksen ja teknologian neljännen puiteohjelman yhteydessä tehty työ TTT:n sosiaalisten sovellusten edistämiseksi. Sillä pyritään luomaan käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta, esimerkiksi tunnistamalla tapoja, joilla ihmisille annetaan parempi mahdollisuus tiedon ja koulutuksen käyttöön koko heidän elämänsä ajan - tämä on myös yksi tutkimuksen ja teknologisen kehityksen viidettä puiteohjelmaa koskevan äskeisen tiedonannon alkuteemoista. 10 5. 7. Kysymyksiä lisäharkintaa varten: 121. TTT:n mahdollisuuksien käyttö yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja yhdentymisen saavuttamiseksi herättävät useita tärkeitä kysymyksiä: Kom (96) 332 - 3 0- • Mitä voidaan vielä tehdä yhteisön tasolla sekä kansallisella ja alueellisella tasolla vapauttamisprosessin etujen maksimoimiseksi ja tietoyhteiskuntaan siirtymisen tasoittamiseksi? • Kuinka suuren arvon alueelliset ja paikalliset viranomaiset antavat vastuualueillaan jo opittu alueellisista tietoyhteiskuntastrategioista ja pilottitoiminnoista; kuinka tälle kokemukselle voidaan rakentaa ja kuinka sitä voidaan levittää? tietoyhteiskunnalle? Mitä on • Mitä strategioita alueellisten työllisyyssopimusten yhteydessä voidaan kehittää _ mahdollisuuksien ja käyttömahdollisuuksia lisäämiseksi, jotta inhimillisten voimavarojen mahdollisuudet vapautuisivat paikallistasolla? Minkälaisia paikallisia, alueellisia ja kansallisia yhteiskunnan kannalta edullisia toimenpiteitä voidaan käynnistää telematiikkasovellusten kehityksen edistämiseksi ja käytön helpottamiseksi siten, että ne vastaavat käyttäjien tarpeisiin? • Mitä toimenpiteitä on toteutettava demokratiaprosessin parantamiseksi, jotta aktiiviseen ihmisten mahdollisuudet osallistua voitaisiin maksimoida yhteiskuntaan täysipainoisesti? • Kuinka voimme varmistaa erityisesti, että TTT toimii haittöjen ja epätasa-arvon ja kuinka samassa yhteydessä yhteisön toimintojen vaikutus torjumiseksi, voidaan maksimoida? • Kuinka voimme edistää TTT. n suuria mahdollisuuksia terveydenhoidon kattavuuden ja toteuttamisen kehittämisessä? -31 6. TIETOYHTEISKUNTA - EUROOPPALAISEEN TAPAAN 122. Euroopan unioni perustuu vahvaan kulttuurien monimuotoisuuden, poliittisen demokratian ja markkinatalouden perinteeseen Jäsenvaltiot ovat kehittäneet sosiaalisia malleja, joissa on useita yhteisiä piirteitä. Sellaisia ovat muun muassa lujat sosiaaliset oikeudet ja riippumattomat työmarkkinaosapuolet, jotka voivat kantaa vastuuta työoloista ja oikeudenmukaisesta luoneet yhtenäismarkkinat, joilla on 370 miljoonaa kuluttajaa ja noin 16 miljoonaa yritystä - se on maailman suurin taloudellinen yksikkö. jaosta. Euroopan unionissa jäsenvaltiot ovat 123. Euroopan sosiaalinen malli perustuu sekä yritysten väliseen kilpailuun että kansalaisten ja jäsenvaltioiden väliseen solidaarisuuteen. Euroopan tietoyhteiskunnan on saatava paljon tästä taloudellisesta, sosiaalisesta ja kulttuuriin perustuvasta voimasta, joka yhdistää teknologiset, taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat luoden uusia mahdollisuuksia kaikille kansalaisilleen. 124. Tietoyhteiskunta edustaa aikamme perustavanlaatuisinta muutosta, ja se tarjoaa valtavia mahdollisuuksia koko yhteiskunnalle, mutta riskejä yksilöille ja alueille. Tavan, jolla kehitämme sitä, on heijastettava ajatuksia ja arvoja, jotka ovat muovanneet Euroopan unionin; näiden ajatusten ja arvojen on oltava avoimia ja sosiaalisesti oikeudenmukaisia, jotta ne saisivat kansalaisten tuen osakseen. Tätä varten komissio kehottaa kaikkia niitä, joita asia koskee, harkitsemaan mahdollisuutta laatia joukko yhteisiä yhteisön periaatteita Euroopan tietoyhteiskunnan kehittämiseksi. 125. Komissio ehdottaa, että julkisten politiikkojen olisi muun muassa: 1. lujitettava EU:n talouden mahdollisuutta luoda työpaikkoja, saavuttaa talouskasvun ja työllisyyden kestävä taso, varmistaa, että pk-yritykset hyötyvät täysipainoisesti tietoyhteiskunnasta eri jäsenvaltioissa ja alueilla käyttämällä hyväksi TTT:n mahdollisuuksia lisätä tuottavuutta työvoiman, pääoman ja aineellisten voimavarojen käytössä, 2. parannettava demokratiaa ja sosiaalista oikeudenmukaisuutta varmistamalla, että hallitukset tukevat kansalaisjärjestöjen kanssa täysimittaisesti TTT. n mahdollisuuksia tuottaa asianmukaista ja ajantasaista tietoa yleisesti kiinnostavista aiheista ja auttaa kansalaisia osallistumaan julkiseen päätöksentekoon, 3. varmistettava, että yhtäläisten mahdollisuuksien politiikkojen tavoitteita parannetaan työpaikalla ja kotona kohdistamalla erityistä huomiota nuorten TTT-koulutukseen ja sisällyttämällä TTT-tietoutta ja -harjoittelua eri politiikkoihin ja toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on korjata aikuisten sukupuoliroolien epätasapainoa, 4. poistettava heikossa asemassa olevien sosiaalisten ryhmien kohtaamat haitat ja varmistettava, että ne, joilta nyt puuttuu yhteiskunnassa tilaisuuksia, saavat mahdollisuuden hallita TTT-taitoja ja parantaa siten suhteellista asemaansa sen asemesta, että he joutuisivat entistäkin heikompaan asemaan, -32 5. tuettava ihmisiä, joilla on erityisiä tarpeita ja joista monia voidaan auttaa parantamaan elämänlaatuaan ja huolehtimaan omista tarpeistaan sekä parantamaan edelleen osallistumistaan koko yhteiskuntaan TTT:n avulla, 6. vähennettävä byrokratiaa ja parannettava julkishallinnon laatua ja tehokkuutta kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä parannettava hyvinvointivaltion yleisiä etuja, esimerkiksi terveydenhoitoa ja koulutusta, lisäämällä tehokkuutta ja sovittamalla paremmin yhteen tarjontaa ja yksilöllisiä tarpeita. Kaikista tässä vihreässä kirjassa esitetyistä asioista pyydetään kommentteja. Ne on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen: PEOPLE FIRST European Commission Directorate General V Employment, Industrial Relations and Social Affairs DG V/B/5 200, rue de la LoiAVetstraat 200 B-1049 BELGIUM 31 päivään joulukuuta 1996 mennessä. Kommentteja peoplefirst@fse. dg5. cec. be voidaan lähettää myös sähköpostitse osoitteeseen: Jäljennöksiä tästä vihreästä kirjasta, korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksesta ja tietoyhteiskuntafoorumin kertomuksesta voidaan tilata edellä olevasta osoitteesta tai ISPO Web -palvelimesta osoitteesta: URL: http://www. ispo. cec. be/infosoc/legreg/docs/peopl 1 st. html http://www. ispo. cec. be/hleg/hleg. html http://www. ispo. cec. be/info forum/pub. html Tätä vihreää kirjaa voidaan lukea myös napsauttamalla kuvakkeita 'The European Institutions', 'European Commission', 'Directory of the European Commission', 'DG V Employment, Industrial Relations and Social Affairs', Euroopan unionin kotisivulta: http://europa. eu. int/ -33 ISSN 1024-4492 KOM(96) 389 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 15 05 Luettelonumero : CB-CO-96-412-FT-C ISBN 92-78-07837-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: VERORDENING (EG) Nr. 1491/96 VAN DE COMMISSIE van 24 juli 1996 inzake de levering van plantaardige olie als voedselhulp

eurovoc_concepts:
Haiti
award of contract
food aid
vegetable oil


title: REGOLAMENTO (CE) N. 1447/96 DELLA COMMISSIONE del 24 luglio 1996 relativo ai certificati di importazione per i prodotti del settore del pollame originari degli Stati d'Africa, dei Caraibi e del Pacifico (ACP) o dei paesi e territori d'oltremare (PTOM)

eurovoc_concepts:
ACP countries
import
import licence
import policy
overseas countries and territories
poultrymeat