title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om - Informationssamhället: Från Korfu till Dublin de nya prioriteringarna

eurovoc_concepts:
action programme
information policy
information technology
single market
telecommunications

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 07. 1996 K()M(96) 395 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN om Informationssamhället: Från Korfu till Dublin De nya prioriteringarna MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN om "Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik-Förberedelserna för nästa steg" Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om Informationssamhället: Från Korfu till Dublin De nya prioriteringarna 1. i "Europa Bangemann-rapporten Vid toppmötet på Korfu den 24 och 25 juni 1994 beslutades, på grundval av slutsatserna globala informationssamhället", att ett råd tillägnat informationssamhället skall inrättas. Under mötet framhölls att "vikten av och komplexiteten hos de frågor som det nya informationssamhället ger upphov till berättigar till att ett permanent samordningsinstrument. bl. a. för att säkerställa ett samordnat inrättas inom radef. Under Europeiska rådets möte på Korfu tillvägagångssätt anmodades kommissionen att utarbeta en åtgärdsplan som omfattar de åtgärder som behövs på gemenskapsnivå. och det Åtgärdsplanen, som antogs den 19 juli 1994 och har rubriken "Europas väg till informationsamhället", diskuterades vid det första möte som rådet för informationsamhället höll den 28 1994. Rådet uppmanade kommissionen att vidta ett antal åtgärder inom de områden som skisserats i åtgärdsplanen. Den vägledning som rådet tillhandahöll gav i synnerhet en viktig impuls att libéralisera telekommunikationerna. september Åtgärdsplanen har framgångsrikt gett upphov till en preliminär ram för Europeiska unionens politik vad gäller informationssamhället. Med denna som grund har stora framsteg gjorts de senaste två åren: som total leder liberalisering före den 1 januari 1998. Det Vad gäller den rättsliga ramen har kommissionen lagt fram ett fullständigt inom reformpaket till telekommunikationssektorn fjärde ramprogrammet om forskning och teknisk utveckling håller framgångsrikt på att genomföras och det inbegriper tre särskilda program som anknyter till informations- och kommunikationsteknologi. Åtskilliga åtgärder med syfte att bygga upp en ökad medvetenhet har vidtagits. De G7-möten som hölls i Bryssel i februari 1995 och Sydafrika i maj 1996 bidrog också till att öka medvetenheten. De flesta av de åtgärder som skisserades i åtgärdsplanen har antingen förverkligats eller håller på att vidtas. Vissa åtgärder är dock vilande, eftersom av informationssäkerhetsskäl. förberedelserna längre väntat tid än ta AK Värdefulla erfarenheter har vunnits i samband med att åtgärdsplanen genomförts. Kommissionen har nu en mångsidigare bild av vilka åtgärder som är nödvändiga för att den skall kunna nå sina politiska mål vad gäller informationssamhället. Dessutom har nya frågor och problem uppkommit. Därför är det dags att se över åtgärdsplanen för att ge idén om informationssamhället en ny politisk drivkraft. Det är detta mål rådet för informationssamhället vill uppnå den 8 oktober 1996. 2. Politiken består av fyra lika viktiga prioriteringar: i) Bättre företagsklimat Europeiska företag har börjat anpassa sig till det ökade konkurrenstrycket och börjat inse de gränslösa möjligheter informationssamhället erbjuder. Men för att kunna anta denna svåra utmaning behöver de ett gynnsamt företagsklimat. Det här betyder framför allt att en total liberalisering av telekommunikationerna måste genomföras effektivt i hela Europeiska unionen före den 1 januari 1998. Det betyder också att större insyn och konsekvens i de nationella regler som gäller tjänster förknippade med informationssamhället behövs för att säkerställa rättvis större konkurrens och en uppmärksamhet fästas vid att de olika sektorerna inom ekonomin, däribland de små och medelstora företagen, i snabb takt börjar utnyttja informations- och kommunikationsteknologi. inre marknad. Slutligen måste fungerande ii) Investeringar i framtiden kunskapsbasen måste Informationssamhället innebär ett kunskapsbaserat samhälle. För att bredda den europeiska till informationssamhället spela en huvudroll inom det femte ramprogrammet, på det sätt som fastslås i de första riktlinjer som kommissionen antog den 10 juli 1996. Kommissionen kommer att utarbeta lämpliga åtgärder för att svara på Florens- mötets uppmaning om att "snabbt utarbeta en atgärdsplan för initiativet 'Inlärning i informationssamhället'". forskning med anknytning iii) Människan i centrum för kommissionen att människan sätts Det är angeläget i informationssamhället. Det innebär bl. a. att man bättre svarar på människors förväntningar och farhågor i frågor som t. ex. tillgången till ett brett utbud av tjänster och innehåll. I praktiken avser kommissionen att gå vidare mot en närmare integrering av strukturfonderna och den politik som förs vad gäller informationssamhället för att ta itu med sociala frågor, skydda konsumenternas intressen och höja kvaliteten på tjänsterna inom den offentliga sektorn. i centrum Al iv) Den globala utmaningen Den ökade globaliseringen innebär att ansträngningar måste göras för att uppställa världsomfattande regler. Kommissionen anser att slutförandet av WTO- förhandlingarna är mycket viktigt i detta hänseende. Ett informationssamhälle av sant global karaktär innebär att vi ökar samarbetet med våra grannar och hjälper utvecklingsländerna att bli århundradets informationssamhälle. integrerade tjugoförsta i det 3. Kommissionen överlämnar inledningsvis följande dokument som svar på några av de nya politiska prioriteringarna: i) Ett meddelande om Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik - Förberedande av nästa steg ("The implications of Information Society on European Union Policies - Preparing the Next Steps"). Meddelandet har en särskild politisk betydelse, eftersom det lägger grunden för antagandet av den atgärdsplan som kommissionen kommer att genomföra i slutet av året för att beakta de nya strategiska prioriteringarna. ii) En grönbok om "Arbets- och levnadsvillkor i informationssamhället: Människan i förgrunden" ("Living and Working in the Information Society: People first") med syfte att fördjupa den politiska, sociala och samhälleliga dialogen om de viktigaste sociala frågor och samhällsfrågor som berör informationssamhället. iii) I ett meddelande om "Standardiseringen och informationssamhället" ("Standardisation in the Information Society") utreds hur de bästa möjliga förhållandena, ICT- standardiseringsprocessens betingelser, skall kunna skapas för att utarbeta de standarder som behövs för att förverkliga informationssamhället. ICT-marknadens beaktande med och av iv) Ett utkast till direktiv om "Insyn i lagstiftningsarbetet på den inre marknaden för tjänster inom informationssamhället" ("Regulatory Transparency in the Internal Market for Information Society services"). Genom direktivet inrättas en informationsmekanism för medlemsstaternas lagstiftningsinitiativ. 4. Kommissionen anmodar rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén att lämna sina yttranden om dessa viktiga politiska riktlinjer, så att en reviderad atgärdsplan kan upprättas i tid till Europeiska rådets möte i Dublin. 4 C Meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén öm "Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik-Förberedelserna för nästa stegM 1 2 INLEDNING POLITISKA PRIORITETER I FRAMTIDEN 2. 1 Att förbättra företagsmiljön a. Ett framgångsrikt 1998 b. Att förverkliga den inre marknaden c. Att underlätta förändringar i näringslivet 2. 2 Att investera i framtiden a. Att öka vår kunskapsbas b. Att förbättra undervisning och utbildning c. Att verka för en hållbar utveckling 2. 3 Människorna i centrum 2. 4 a. Att öka integrationen i Europa b. Att skydda konsumentemas intressen c. Att förbättra samhällstjänsterna d. Att bevara den kulturella mångfalden Att möta den globala utmaningen a. Att fastställa globala regler b. Att samarbeta med våra grannar c. Att öka u-ländemas integration i det globala informationssamhället 3 NÄSTA STEG Al 1. TNLEDNING Under de senaste åren har informationssamhället kommit att hamna överst på Europeiska unionens politiska handlingsprogram. Denna utveckling innebär ett konkret erkännande av den viktiga roll som nya tillämpningar och tjänster kan spela bland insatserna för att skapa sysselsättning och global konkurrenskraft. Information och kommunikation är de sektorer i näringslivet som växer snabbast i hela världen med en årstakt på 7-8 %. Deras andel av världens samlade BNP väntas ha fördubblats år 2000 och nått cirka 10%. Denna situation återspeglas också i Europa, där mycket stora möjligheter öppnar sig för företag inom områdena etermedia, programvaror, elektronik, förlagsverksamhet och telefoni. Europa har en stark ställning inom vissa marknads segment, men vi släpar fortfarande efter USA och Japan inom flera nyckelområden. Med tanke på framtiden för alla sektorer av näringslivet och för medborgarna i Europa är det absolut nödvändigt att Europa lyckas på dessa områden. En samlad unionsstrategi för informationssamhället infördes i juli 1994 i och med att Europeiska kommissionen lade fram en atgärdsplan med titeln "Europas väg mot informationssamhället". Denna plan ger Europeiska unionen ramar för en integrerad behandling av ett antal nyckelområden för unionens politik, bl. a. telekommunikation, forskning :och utveckling, innovationer, konkurrens, små och medelstora företag, ekonomisk och social sammanhållning, AV-medier, internationella relationer och kultur. De mål som beskrevs i åtgärdsplanen är fortfarande giltiga, men det faktum att effekterna av informationssamhället snabbt sprids till flera olika områden och den globala utveckling på senare tid gör att det krävs en uppdatering, förstärkning och anpassning av de åtgärder som redan inletts och att informationssamhället införs som en ny dimension inom politikområden som inte togs upp i den ursprungliga åtgärdsplanen. Dessutom medför av informationssamhället ett behov av större samordning mellan gemenskapens politik inom olika områden och mellan dess olika instrument och anslagsmekanismer. de mångskiftande aspekterna Syftet med detta meddelande är att mot denna bakgrund beskriva informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik inom olika områden och därigenom belysa prioriteringarna för framtiden. ' KOM (94) 347. 2. POLITISKA PRIORITETER IFRAMTTDEN 2. 1. ATT FÖRBÄTTRA FÖRETAGSMILJÖN Informationssamhället medför en snabb och genomgripande förändring av företagsmiljön och ökar konkurrenstrycket på näringslivet i Europa. Europa får inte försitta tillfallet att öka sin konkurrenskraft och därigenom förbättra sysselsättnings situationen. Företagen i Europa har börjat anpassa sig till den nya situationen och har en god grund i fråga om arbetskraft, kapital och teknik. Att bemästra förändringarna är dock ett problem med flera aspekter som det inte finns några färdiga lösningar på och som därför innebär stora risker. För att börja genomföra de nödvändiga anpassningarna behöver företagen klara och förutsägbara ramar, så att de kan utnyttja de nya marknadsmöjligheterna i full utsträckning. a. Ett framgångsrikt 1998 Att en ny ramlagstiftning, som bygger på fullständig liberalisering, införs för tele kommunikationssektorn den 1 januari 1998 kommer att vara av vital betydelse för att släppa fram de privata investeringar som krävs för att skapa den kommunikations- infrastruktur som är nödvändig för att informationssamhället skall utvecklas vidare i Europa. Konkurrensen krävs för att förbättra kommunikationstjänstemas kvalitet, kraftigt sänka priserna och få en mångfald av nya tjänster att växa fram. I Florens betonade Europeiska rådet betydelsen av liberaliseringen och skapandet av en inre marknad för telekommunikationssektom samt uppmanade ministerrådet att fortsätta på vägen mot en liberalisering. Kommissionen och medlemsstaterna har redan gjort påtagliga framsteg i liberaliseringen t. ex. mobila av ett antal viktiga marknadssegment före 1998. Detta gäller kommunikationssystem och kommunikation via satellit, användning av kabeltevenät för telekommunikation samt en alternativ infrastruktur för de redan liberaliserade tjänsterna från och med den 1 januari 1996. Vissa medlemsstater har begärt undantag2 från den fastställda tidsplanen för införandet av fullständig konkurrens. Kommissionen granskar för närvarande dessa framställningar och besluten om undantagen kommer att fattas efter ett öppet samrådsförfarande3. Med hänsyn till betydelsen för hela ekonomin av en liberalisering av telekommunikations sektorn uppmanas dock de medlemsstater som har begärt undantag att begränsa den tid då dessa skall gälla eller, om undantagen inte är motiverade, att avstå från dem. Undantag har begärts av Grekland, Irland, Luxemburg och Portugal. Under samrådet kommer på sedvanligt sätt gemenskapsprincipen om konfidentialitet att respekteras. För att år 1998 skall bli framgångsrikt krävs inte bara att ramlagstiftningen antas i tid utan också, och det i allt större utsträckning, att den genomförs på ett effektivt sätt. Om lagstiftningen införlivas på ett ofullständigt sätt, med avvikelser mellan medlemsstaterna eller för sent och om den tillämpas ineffektivt på medlemsstatsnivå kan detta leda både till att konkurrensen snedvrids och till att den inre marknaden inte fungerar som den skall. De nationella lagstiftarna kommer att behöva resurser och en oberoende ställning för att helt kunna fullgöra sina uppgifter i detta avseende. De förändringar man måste ta itu med motsvarar på många sätt dem som man ställdes inför när den inre marknaden genomfördes. Ett enligt konloirrenslagstiftningen av de dominerande telekommunikationsoperatöremas agerande under tiden fram till år 1998. Detta gäller särskilt företagsallianser, avtal och prisstrategier. annat betydelsefullt en bedömning inslag är Telekommunikationssektorn är av definition gränsöverskridande. Utöver minimiåtgärder för en harmonisering krävs därför ytterligare samordning mellan tillsynsmyndigheterna. Särskilt inom områdena licens- och frekvenstilldelning, numrering och yttre relationer (t. ex. till Internationella teleunionen, ITU) framstår behovet av en fördjupad samordning redan allt tydligare. Europeiska unionen måste vara beredd att ta på sig sitt ansvar i detta avseende. Kommissionen undersöker också i vilken utsträckning det kan bli nödvändigt att skapa en tillsynsfunktion för telekommunikationer på unionsnivå. b. Att förverkliga den inre marknaden För att de nya produkterna och tjänsterna i informationssamhället skall utvecklas till sin fulla potential krävs en marknad av den inre marknadens dimensioner. Kommissionen måste därför fortsätta sitt arbete för att säkerställa och vidareutveckla en väl fungerande inre marknad. De återstående hindren skall avlägsnas under direkt tillämpning av principerna i fördraget, särskilt de om fri rörlighet för varor (art. 30), frihet att tillhandahålla tjänster (art. 59) och etableringsfrihet (art. 52). Kommissionen strävar efter att säkerställa att varje reaktion från lagstiftarnas sida på de nya tjänsterna i syfte att skydda mål av allmänt intresse sker inom ramen för den inre marknaden. Nya tillämpningar och tjänster utvecklas mycket snabbt, och det är omöjligt att förutspå vilka det kommer att finnas en marknad för. Förhastade lagstiftningsåtgärder bör undvikas, innan det är klart var och på vilket sätt ingripanden krävs. Det är dessutom viktigt att avlägsna befintliga hinder och förebygga nya sådana som får företagen att tveka inför nya initiativ och de investeringar dessa kräver. I detta syfte undersöker kommissionen potentiella hinder i informationssamhället, t. ex. elektronisk handel. för vissa nya produkter och tjänster T. ex. skydd av privatlivet, minderåriga och konsumenter, moral- och folkhälsofrågor, skydd av immateriell äganderätt, yrkesetik, spridning av kultur, bevarande av mångfald osv. Medlemsstaterna arbetar för närvarande med en uppdatering av de rättsliga ramarna för att bemöta ett verkligt tryck, som ibland förstärks av politiska skäl. Sådana åtgärder kan resultera î bristande överensstämmelse mellan de nationella rättsbestämmelserna, vilket kan hindra att varor och tjänster tillhandahålls över gränserna. För att motverka varje hot mot den inre marknaden, som kan förändra dess sätt att fungera, föreslår kommissionen ett direktiv om en mekanism för att skapa överskådlighet i fråga om regelverken och omfatta tjänsterna i informationssamhället. Syftet med detta är att säkerställa samband mellan och flexibilitet inom de nationella lagstiftningsåtgärderna och samtidigt så långt möjligt avlägsna risken för en alltför långtgående reglering på gemenskapsnivå. På vissa områden kan det bli nödvändigt att fastställa regler på gemenskapsnivå för att säkerställa att produkterna och tjänsterna i informationssamhället fullt ut kan utnyttja fördelarna med ett område utan inre gränser. Sådana rambestämmelser skulle också skydda och stimulera kreativitet och innovationer. I vissa avseenden har arbetet med sådana bestämmelser redan framskridit. Även behovet av att upprätta en konsoliderad ramlagstiftning för informationssamhället och telekommunikationssektorn undersöks för närvarande. I arbetet med en ramlagstiftning måste man även ta hänsyn till det ökande närmandet i tekniskt avseende mellan telekommunikationer, elektroniska informationstjänster och etermedia. Kommissionen analyserar för närvarande problemet med den bristande överensstämmelsen i de befintliga regelverken inom dessa områden. Förtroendet hos användarna måste säkerställas för att man skall kunna uppnå ett bredare utnyttjande av de nya tjänsterna för affärstransaktioner och sändning av officiella dokument. Detta ligger samtidigt i företagens intresse, eftersom ett ökat förtroende hos användarna medför en ökad efterfrågan. Det måste därför finnas möjligheter att säkerställa skydd av personliga uppgifter, konfidentialitet och en effektiv elektronisk identifiering. Kommissionen utarbetar för närvarande lämpliga förslag. De grönböcker som kommissionen antagit i detta sammanhang är "Copyright och angränsande rättigheter i informationssamhället" (KOM(95) 382, slutlig), "Rättsskyddet för krypterade tjänster på den inre marknaden" (KOM(96) 76, slutlig) och "Affärskommunikationen på den inre marknaden" (KOM(96) 192, slutlig). c. Att underlätta förändringar i näringslivet inom all tjänsteverksamhet Informations- och kommunikationstekniken är av avgörande betydelse för den framtida konkurrenskraften (t. ex. för industri, handel och utformningen och tillverkningen av produkter, för själva produkterna och för affärsprocesserna). Om Europa skall nå framgång beror därför på om företagen snabbt kan tillägna sig informations- och kommunikationsteknik. Därvid bör man särskilt satsa på metoderna med att sprida kunskap om goda exempel ("best practice") och att basera utvärderingen av den egna verksamheten på en jämförelse med framgångsrika företag ("benchmarking"). Detta är särskilt viktigt för de små och medelstora företagen som sysselsätter över två tredjedelar av arbetskraften i Europa och därför har en central roll i skapandet av nya arbetstillfällen. De små och medelstora företagen är av avgörande betydelse för innovationskraften. Grönboken om innovationer har visat på det snedvridna förhållandet mellan Europas vetenskapliga och tekniska potential och de innovationer som kunnat registreras. Man måste satsa på att avlägsna hinder och göra de nödvändiga instrumenten (t. ex. riskkapital) tillgängliga. De små och medelstora företagen är också viktiga för utvecklingen av och mångfalden på den nya marknaden för multimedieprogram och -tjänster. Denna marknad kräver skräddarsydda flexibilitet och kulturell närhet informationstjänster och domineras av nybildade små och medelstora företag. Medlemsstaterna och EU bör skapa en miljö där de små och medelstora företagen kan blomstra. De bör särskilt lägga ned ett betydande arbete på att öka förståendet av de behov, prioriteter och hinder (tex. byråkratiska belastningar) som motverkar skapandet och driften av små och medelstora företag och dessas användning av informations- och kommunikationsteknik. för att kunna tillhandahålla För att marknaderna skall kunna utvecklas snabbt och harmoniskt är det av ökande betydelse att det finns "de facto "-standarder och allmänt tillgängliga specifikationer som upprättats av grupper på marknaden. Detta har betydande konsekvenser: dominerande marknadspositioner och monopol undviks och allmänna intressen och standarder skyddas i den offentliga upphandlingen. Även standardiseringen spelar en betydelsefull roll i detta avseende och tas upp i ett separat meddelande. Europeiska socialfonden (särskilt mål 4) och gemenskapsinitiativet Adapt kan utnyttjas för att underlätta dessa förändringar. 2. 2. ATT INVESTERA I FRAMTIDEN Informationssamhället bygger till övervägande del på kunskap. Genom att delta i informationssamhället kan man öka sin kreativitet, kommunicera snabbare, utveckla nya idéer och lära sig lära under hela livet. Människorna och kunnandet är Europas viktigaste kapital. Därför måste vi investera mer i att öka vår kunskapsbas och förbättra undervisning och utbildning. Att investera i framtiden är även att så långt möjligt bevara miljön för kommande generationer. Informationssamhället kan bidra till en hållbar utveckling. Användningen av informations- och kommunikationsteknik ger betydande möjligheter för en livsstil som mindre intensivt utnyttjar de knappa resurserna. a. Att öka vår kunskapsbas Budgetkraven sätter ökande press på anslagen till forskning och utveckling, både inom privat och offentlig sektor. Kortsiktigt kan det ge budgetlättnader, men till priset av minskad europeisk innovations- och konkurrensförmåga under nästa århundrade. Insatserna kan inte vara högre! Gemenskapens politik för forskning och utveckling har bidragit till att lägga grunden för det som i dag har uppnåtts inom informationssamhället i Europa. Detta är inte någon avgränsad uppgift. Tvärtom flyttar den tekniska utvecklingen ständigt fram gränserna på ett oanat sätt. Därför måste forskningen om informationssamhället ha en central plats i det femte ramprogrammet för forskning och utveckling. Kommissionen antog nyligen ett meddelande om de första riktlinjerna för det femte ramprogrammet. Där införs en klar koncentration av insatserna på tre nyckelområden, av vilka ett är informationssamhället. Syftet med forskningen inom detta område kommer tillämpningar och att informationsinnehåll. Forskningen kommer att inriktas så att den bättre tillfredsställer de ökande behoven i näringsliv och samhälle. att utveckla infrastruktur, tjänster, teknik, vara Med hänsyn till hastigheten i den tekniska utvecklingen är det av största vikt att anpassa tidsplanerna i programmen till de nya realiteterna. Det är också nödvändigt att inrikta forsknings- och utvecklingsinsatserna inom informations- och kommunikationsteknik på ämnen av allmänt intresse och att uppmärksamma användarnas specifika behov i informationssamhället och de tekniker som krävs för att tillfredsställa dessa. För detta krävs att man inleder och administrerar samordnade ämnesövergripande satsningar som är gemensamma för flera program och återspeglar att olika industrier och tekniker har förenats inom en sektor. Preliminära riktlinjer för det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, KOM(96) 332/7. Informationssamhället ger stöd åt visionen om en "global forskningsby". Europa behöver höghastighetsnät för forskningen som helt kan integreras med den internationella forskningsvärlden och ett förbättrat samarbete över gränserna mellan de nationella forskningsinstituten i medlemsstaterna och de gemensamma europeiska instituten. b. Att förbättra undervisning och utbildning i hemmen. Ny Takten i förändringarna stegras ständigt och färdigheter måste hela tiden anpassas till informations- och ändrade behov på arbetsplatser och integrerats med kommunikationsteknik och nya kommissionens program för undervisning och utbildning. Kommissionen har tagit särskilda initiativ , givit ut en vitbok med titeln "Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället" och kommer - genom grönboken "Att leva och arbeta i informationssamhället: Människorna i centrum" - att stimulera till en bredare diskussion om utmaningen att råda bot på att arbetstagarnas färdigheter blir föråldrade genom en förebyggande metod för anpassning och förändring. inlärningsmetoder har redan anser att undervisningen och utbildningen snabbt Forum för informationssamhället måste ses över, så att de pedagogiska institutionerna bättre svarar mot behoven inom de framväxande grenarna av näringslivet. Man betonar också att informationssamhället, när det förs in i klassrummen, kommer att förändra arbetet i skolan. Detta kommer inte att bli lätt på grund av de ekonomiska konsekvenserna och den inneboende trögheten. I informationssamhället måste undervisningen avlägsna sig från ett system som är helt inriktat på lärarna och i högre grad sätta de lärande i centrum. Det måste bygga på inlärning mer än undervisning. Som ett bevis för undervisningens och utbildningens betydelse uppmanade Europeiska rådet i Florens kommissionen att snabbt utarbeta en atgärdsplan om "Inlärning i informationssamhället". Det kommer att innefatta sammankoppling på Europanivå av skolnätverk, främjande av det pedagogiska innehållet i multimedia och stimulanser för lärares och andra utbildares medvetande om och utbildning i att använda de nya redskap som informationssamhället för med sig. I detta sammanhang förväntas den privata sektorn ge ett betydande bidrag genom inrättandet av offentliga och privata partnerskap. Sokrates och Leonardo samt telematiktillämpningsprogrammet. Arbetsgruppen ("task force") för pedagogiska dataprogram och multimedia. 1996 har förklarats som Europaåret för livslångt lärande för att öka medvetandet hos allmänheten om vikten av att lära inte bara inom utbildningssystemet utan också hemma och på arbetsplatsen. Forum för informationssamhället inrättades av kommissionen som ett rådgivande organ i frågor som rör informationssamhället. Det är en samlingspunkt för alla berörda sektorer och intresse grupper. Dess första rapport handlar om nätverk för människor och samhällen. ' ~ 10 c. Att verka för en hållbar utveckling Begreppet "hållbar utveckling" är ett uttryck för en ökande medvetenhet om att dagens generationer bör tillfredsställa sina behov utan att hota morgondagens generationers livskvalitet, utan att förbruka naturresurser och utan att orsaka miljöförstöring. Telematiktillämpningar kan till exempel bidra till att minska behovet av investeringar i ttansportinfrastruktur och reducera trafikstockningar och luftföroreningar i städerna. Detta kan åstadkommas såväl direkt, med hjälp av trafiWedningssystem, som indirekt, genom tillämpningar i arbetslivet som t. ex. telekonferenser och distansarbete som kräver i mindre fysisk rörlighet. Man kan använda kontroller av luftföroreningsnivåer kombination med trafikledningssystem för att omdirigera eller stoppa trafiken när halterna i luften överskrider vissa tröskelvärden. Informations- och kommunikationstekniken kan bli ett viktigt redskap för att nå en hållbar utveckling, även om de positiva effekterna för miljön inte infinner sig automatiskt. Mycket beror på ramarna för användningen av den nya tekniken. Som Forum för informationssamhället påpekar: Det finns risk för en "rekyl" där samhällsvinsterna - som redan tidigare skett - kan skapa ytterligare efterfrågan på materiell konsumtion, så att utvecklingen upphör att vara hållbar. För att påverka både medborgarnas och företagens beteende i riktning mot en sundare resursanvändning kommer det att krävas både ökad medvetenhet och lämpliga ekonomiska incitament (t. ex. skattestimulanser). 2. 3. MÄNNISKORNA I CENTRUM livskvaliteten för de enskilda Informationssamhället ger möjligheter att höja människorna och tillgodose allmänna intressen. Medborgarna i Europa kommer att kunna utnyttja ett bredare urval av nya tjänster som kommer att bidra till en förbättrad livskvalitet både hemma och på arbetsplatsen. Dessutom har den nya tekniken potential för att bidra till att komma till rätta med social utslagning och regionala skillnader. Informationssamhället kommer dock också att föra med sig förändringar som ställer samhället inför nya utmaningar, och man måste förvissa sig om att fördelarna med den nya tekniken fördelas jämnt mellan de olika delarna av unionen och mellan medborgarna. För att samhällsintressena skall tillgodoses måste konsumentskyddet anpassas till de nya förhållanden som uppstår genom den snabba introduktionen och spridningen av varor och tjänster som bygger på informations- och kommunikationsteknik. a. Att öka integrationen i Europa För att aktivt kunna delta i samhället krävs i ökande utsträckning tillgång till informationstjänster, medan den rent fysiska närhetens betydelse minskar. De avlägsna regionemas nackdelar i detta avseende kan därför minskas genom direktanslutning till tjänsterna. Det ger nya möjligheter att delta på marknaderna samt i undervisning och utbildning och också tillgång "on line" till kultur genom elektroniska bibliotek, museer och gallerier. Att alla regioner i Europa deltar i informationssamhället är dock ingenting som kommer att ske automatiskt, utan det krävs aktiva politiska åtgärder. En av nyckelfaktorerna för tillträdet till informationssamhället är tillgången på infrastruktur för telekommunikationer. Enligt flera analyser11 förefaller det dock - trots den utjämning som sker i många avseenden - som om betydande nivåskillnader mellan utvecklingen på infrastrukturområdet i de olika medlemsstaterna och regionerna består eller till och med har tillkommit nyligen. Liberaliseringen kommer att öka kvaliteten på tjänsterna och pressa priserna. Samtidigt kommer skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster 2 att garantera att alla till en överkomlig kostnad kommer att ha tillgång till bastjänster inom telefoni, som redan omfattar tillträde till on line-tjänster. Eftersom de privata investeringarna i infrastruktur är efterfrågestyrda kan man dock förvänta sig att nya, avancerade tjänster inte kommer att bli tillgängliga lika snabbt och på samma villkor i olika delar av gemenskapen. För att minska riskerna för detta krävs lokala, regionala och nationella initiativ, som inte bara syftar till att stimulera till investeringar i infrastruktur utan också till att öka efterfrågan på de nya informationstjänsterna. Därvid kan man ha nytta av det utbyte av erfarenheter och bästa praxis som redan utvecklats i avancerade regioner (t. ex. för strategiutveckling, distansarbete och användning av gemensamma "telestugor" i områden där tillgången till utrustning är mindre spridd). Det förekommer dock fortfarande mycket tröghet och omedvetenhet. Landsbygdsområdena och de mindre gynnade regionerna behöver utveckla särskilda initiativ för att främja partnerskap mellan privat och offentlig sektor eller mellan regioner, utarbeta regionala strategier och inleda pilotförsök med IT-tillämpningar. 12 Se särskilt studien "Assessment of the social and economic cohesion aspects of the development of the information society in Europe", som utarbetades för kommissionens räkning på grundval av KOM(94)347 slutlig, punkt b i kapitel 3. Samhällsomfattande tjänster är ett dynamiskt begrepp som ständigt utvecklas. I sitt meddelande KOM (96)73 åtog sig kommissionen att före den 1 januari 1998 lämna en rapport om det område som täcks av samhällsomfattande tjänster, deras nivå, kvantitet och prismässiga tillgänglighet samt undersöka behovet av anpassningar. 10 Några lokala och regionala initiativ får dock redan stöd på unionsnivå genom de instrument som kan utnyttjas för ändamålet, framför allt ERUF men också socialfonden, de transeuropeiska näten och FoU. Kommissionen kommer att bygga vidare på erfarenheterna av de pågående initiativen och inom en nära framtid ägna ytterligare uppmärksamhet åt dessa frågor så att de olika aspektema av informationssamhället kan integreras i allt större utsträckning i strukturfondspolitiken. Det europeiska informationssamhället måste även återspegla de gemensamma värden som är grunden för den europeiska sociala modellen, demokrati och individens rättigheter, jämställdhet, välfärd och solidaritet. I en snabbt föränderlig värld är det viktigt att se till att informationssamhället stärker dessa värden och inte underminerar dem. Särskild vikt måste också läggas vid de särskilda behoven hos kvinnor, äldre, handikappade, lågutbildade arbetstagare och minoriteter. i centrum för Europeiska unionens strategi Mot denna bakgrund har kommissionen inlett ett antal åtgärder som alla syftar till att sätta kvinnor och män för informationssamhället. Ett forum för informationssamhället och en expertgrupp på hög nivå för informationssamhällets samhälleliga aspekter har inrättats. Fördjupandet av den politiska och sociala dialogen och dialogen i samhället kommer att behandlas i grönboken,: "Att leva och arbeta i informationssamhället: Människorna i centrum". När det föreskrivna samrådsförfarandet har slutförts kommer kommissionen att lämna förslag till åtgärder. b. Att skydda konsumenternas intressen Konsumentemas intressen måste skyddas genom att de systematiskt beaktas när Europeiska unionens politik utformas inom områden som har samband med informationssamhället. Som ett led i denna allmänna linje kommer kommissionen att inleda forskningsprojekt som syftar till att utveckla mer användarvänliga tillämpningar av informations- och kommunikationsteknik samt söka samarbete med konsumentorganisationer för att pröva ut tillämpningar på försöksstadiet. Kommissionen kommer även att verka för att företrädare för konsumenterna systematiskt medverkar såväl i standardiseringsprocessen som i samrådsförfarandet som är en grundläggande del i utarbetandet av all lagstiftning som är tillämplig på informationssamhället i dess olika aspekter. Särskild uppmärksamhet ägnas också åt förekomsten av oönskad eller stötande information som sprids via on line-tjänster och på Internet samt åt skyddet av minderåriga. Kommissionen undersöker för närvarande detta problem, bl. a. i samband med grönboken "Nya audivisuella tjänster". Det står också klart att lösningarna även måste sökas i ett internationellt sammanhang. 11 Man bör ytterligare öka konsumentemas medvetenhet om informationssamhället och om hur det påverkar deras vardag. Därigenom kan de ta ställning till fördelama med att telemarknaderna öppnas och också till de risker som kan uppstå genom utvecklingen på IT-området. I detta sammanhang bör man betona temat "nedräkning till år 1998". Det är också viktigt att hjälpa konsumenterna att pendla och göra medvetna val mellan de alternativ som erbjuds i medierna (dvs. skapa mediekompetens). Detta kommer att kräva starkt ökade insatser för konsumentutbildning, inte bara i ungdomsskolan utan också med inriktning på vuxna. c. Att förbättra samhällstjänsterna Den offentliga sektorn måste i ökande utsträckning använda den nya tekniken för att förbättra kvaliteten, öppenheten, överskådligheten och användarvänligheten i de tjänster samhället erbjuder. IT måste även användas för att öka effektiviteten i den offentliga administrationen, vilket alltmer blir ett avgörande krav med hänsyn till globaliseringen av ekonomin och budgetbegränsningarna. Kommissionen borde gå i första ledet i användningen av IT-redskap i sin verksamhet och därigenom fungera som ett exempel för offentliga förvaltningar runt om i Europa. Detta gäller de metoder och instrument offentliga tjänstemän använder i sitt dagliga arbete, kontakterna med kommissionens decentraliserade organ och relationerna med medlemsstaternas förvaltningar och allmänheten. Inom detta område har kommissionen börjat använda elektronisk anbudsgivning inom FoU-programmen Acts och Esprit. Dessutom måste man öka kompatibiliteten mellan medlemsstaternas offentliga nät för att skapa en obruten kommunikationskedja mellan alla nivåer av den offentliga förvaltningen inom hela Europeiska unionen. På alla nivåer av den offentliga administrationen - lokalt, regionalt, nationellt och på EU-nivå - måste man förbättra allmänhetens tillgång till offentlig information genom att utoyttja nya IT-tillämpningar ("informationskiosker" eller on line-system). d. Att bevara den kulturella mångfalden Det innehåll som förmedlas är av avgörande betydelse i informationssamhället, dels genom att programproduktion för IT-medier är en betydande och växande inkomstkälla för företagen, dels genom att medieinnehållet är bärare av idéer och värden som bidrar till att bevara och främja den kulturella och språkliga mångfalden i Europa. Därför är det en central uppgift att upprättahålla den kulturella mångfalden i Europa, samtidigt som den europeiska industrin inom denna sektor i ökad takt måste integreras i världsekonomin. 12 r i • ' $• | % ?; Det rika europeiska kulturarvet skulle kunna ge fördelar även ekonomiskt sett. För att det skall utnyttjas på bästa sätt krävs ett sammanhängande regelverk för nya varor och tjänster och för produktionen av informationsinnehåll. En viktig förutsättning för detta är i sin tur att innehållet skyddas av copyright och liknande rättigheter. Europeiska unionen inser AV-programindustrins ökande betydelse och har inlett ett. antal initiativ13. Mediesektom är föremål för djupgående förändringar. Å ena sidan utvidgar de stora mediekonglomeraten sin verksamhet från förlagsverksamhet och traditionell radio och television till elektronisk publicering och digitala TV-tjänster. Det är uppenbart att de stora investeringar i kapital som krävs för att delta på den nya mediemarknaden endast är möjliga för aktörer av en viss storlek. Samtidigt är dock pluralism och kulturell mångfald centrala värden för de europeiska demokratierna. Å andra sidan tillåter informationssamhället en högre grad av individualisering i produktionen av medieinnehållet och distributionen, och det kommer att bredda utbudet av informationstjänster. Internet är ett gott exempel på detta. Det utmärkande för framtidens interaktiva digitala tjänster kommer inte att vara begränsad tillgång till information utan tvärtom ett överflöd av information. Utvecklingen av nya tjänster och specialiserade kanaler kommer därför att påtagligt bidra till pluralism och kulturell mångfald. Massmediemas påverkan på den allmänna opinionen är stark. Därför har alla medlemsstater lagstiftat om mediekoncentration. Det har dock blivit nödvändigt med ett initiativ på unionsnivå för att samordna regelverken för att därigenom stärka den inre marknaden och undvika en ny uppsplittring av den till följd av oförenligheter i genomförandet av regelverken mellan olika medlemsstater. Kommissionen undersöker om det även kommer att krävas ytterligare åtgärder för att tillståndsgivningen skall kunna ske så att den gynnar den öppna tillgången till marknaden. 13 Uttryck för detta är Media II- och Info 2000-programmen, förslaget om den språkliga mångfalden, utarbetandet av en grönbok om "Nya audivisuella tjänster" och översynen av direktivet om television utan gränser. 13 2. 4. ATT MOTA DEN GLOBALA UTMANINGEN Det ökade konkurrenstryck som följer av framstegen på kommunikationsnätsområdet leder till en radikal omstrukturering av företagen driver fram en våg av stora världsomfattande allianser mellan företag. Den ekonomiska omstruktureringen förstärks ytterligare genom att tekniken i stor utsträckning blivit gemensam för företag inom olika delar av informationssektorn, som telekommunikation, datorer, elektronik och medieinnehåll. Globaliseringen ställer också krav på medlemsstaterna att utveckla sin sociala, ekonomiska och institutionella organisation i riktning mot ökad flexibilitet och effektivitet i en situation som redan är svår på grund av den höga arbetslösheten. Samtidigt öppnar globaliseringen nya marknadsmöjligheter som kan bidra till ökad ekonomisk tillväxt och sysselsättning, inte bara i industriländerna utan också i utvecklingsländer som tar initiativ för att kunna delta i det globala informations samhället. a. Att fastställa globala regler Den världsomspännande liberaliseringen på teleområdet kommer att skapa många möjligheter för gemenskapens informationsindustri. Det är viktigt att WTO- förhandlingarna om liberaliseringen av bastjänsterna på teleområdet är slutförda senast den 15-februari 1997. Resultatet i stort måste ge upphov till faktisk tillgång på lika villkor till våra viktigaste konkurrenters marknader och innehålla tillräckliga åtaganden, bl. a. från de nyligen industrialiserade länderna. Avtalet måste också innehålla rättvisa och öppna åtgärder för de globala satellitkommunikationssystemen. Om deltagandet i förhandlingarna skall bli framgångsrikt måste effektiva samordningsmekanismer upprättas så att unionen talar med en röst. Diskussionerna om ett IT-avtal skulle också kunna bidra till att minska kostnaderna för IT-produkter för multimedia genom att handelshinder för dem undanröjs och att ömsesidigt erkännande främjas. I detta sammanhang kommer det också att krävas att kommissionen ser över och utvecklar sin politik i fråga om klassificering av innehållet i multimedia. Grundläggande världsomfattande regler måste upprättas för att skapa enhetliga förutsättningar över hela verksamhetsfältet, t. ex. säkerställande av samtrafiksmöjligheter och tydbarhet i tjänsterna, skydd av immateriell äganderätt, informationssäkerhet, skydd av privatliv och personliga uppgifter, främjande av världsomfattande standarder, undanröjande av handelshinder, säkerställande av ett fritt informationsflöde, undvikande av snedvridning av konkurrensen och tillvaratagande av den kulturella och språkliga dimensionen. 14 Många av dessa frågor behandlas redan i multilaterala samarbetsforum inom området, t. ex. G 7, världshandelsorganisationen WTO, Internationella teleunionen (ITU), OECD, världsorganisationen för den intellektuella äganderätten WIPO och världsbanken. Om de multilaterala förhandlingarna med deltagande av industriländerna och de framväxande ekonomierna inte skapar verklig öppenhet på utlandsmarknaderna måste dock bilaterala förhandlingar föras, särskilt i fråga om upphandlmgsreglema för telekornmunikationsutrustning och avtal om ömsesidigt erkännande. Europeiska unionens konkurrenspolitik måste även i fortsättningen föras med två kompletterande utgångspunkter: dels erkännandet av att allianser är nödvändiga för att företagen i Europa skall nå den storlek som krävs för närvaro och konkurrenskraft på världsmarknaden, dels målet att förhindra utestängande från marknader och minska dominerande marknadspositioner. b. Att samarbeta med våra grannar Europeiska unionen har även ett särskilt ansvar för integrationen av dess grannar i Central- och Östeuropa, OSS och medelhavsområdet. Dessa länder kan redan utnyttja gemenskapens instrument för utveckling och samarbete, särskilt inom Phare och Meda. En regional dialog om informationssamhället har också inletts genom att ett EU/Central- och Östeuropaforum inrättades i juni 1995 och genom Europa/Medelhavskonferensen i maj 1996. När det gäller de länder som ansökt om EU-medlemskap krävs särskilda insatser för att knyta dem närmare till gemenskapens verksamheter i fråga om informationssamhället. Denna dialog kommer i fråga om de associerade länderna i Central- och Östeuropa att föras inom ramen för associationsavtalen och den strukturerade dialogen. Man måste även gradvis uppnå överensstämmelse mellan regelverken och större integration med de europeiska näten och FoU-programmen. En särskild atgärdsplan kommer att läggas fram vid nästa plenarsammanträde i EU/Central- och Östeuropaforum i Prag i september 1996. Stöd på ett tidigt stadium till lagstiftningsreformer, regeltillämpning och utveckling av infrastrukturen och till FoU-satsningar måste också prioriteras i uppföljningen av Europa/Medelhavskonferensen. Att hjälpa Europeiska unionens grannar i Medelhavsområdet att möta informationssamhällets utmaningar och därigenom stödja deras integrering i världsekonomin är en uppgift av största betydelse. 15 c. Att öka u-Iändernas integration i det globala informationssamhället På global nivå innebär den konferens om informationssamhället och utvecklingen (ISAD) som Sydafrika stod värd för i maj 1996 ett betydelsefullt steg mot en bättre integrering av utvecklingsländerna i det globala informationssamhället. Ett meddelande om "Informationssamhället och utvecklingen", som bygger på resultaten av denna konferens kommer att läggas fram i slutet av 1996. De befintliga samarbets- och utvecklingsinstrumenten måste ses över och omorienteras så att utveckling av teleinfrastruktur och tillämpningar ges högre prioritet i utvecklingspolitiken. Detta är inte bara en förutsättning för att dessa länder skall kunna delta framgångsrikt i det internationella handelsutbytet utan skapar också nya möjligheter för deras inre utveckling. 3. NÄSTA STEG Ministerrådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén uppmanas lämna sina synpunkter på de frågor som tas upp i detta meddelande. Mot bakgrund av detta samråd kommer kommissionen före utgången av året att lägga fram en anpassad och uppdaterad atgärdsplan samt nya förslag till ett antal åtgärder som redan berörs i meddelandet. 16 ISSN 1024-4506 KOM(96) 395 slutlig DOKUMENT SV < 16 15 Katalognummer : CB-CO-96-417-SV-C ISBN 92-78-07893-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Proposta modificata di direttiva del Consiglio che reca prima modifica della direttiva 90/394/CEE sulla protezione dei lavoratori contro i rischi derivanti da un' esposizione ad agenti cancerogeni durante il lavoro

eurovoc_concepts:
carcinogenic substance
health risk
hydrocarbon
occupational health
occupational safety

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 24. 07. 1996 COM(96) 414 def. 95/0229 (SYN) PARERE DELLA COMMISSIONE relativo agli emendamenti proposti dal Parlamento europeo alla posizione comune del Consiglio sulla proposta di DIRETTIVA DEL CONSIGLIO relativa alla tutela dei lavoratori dai rischi derivanti dall'esposizione ad agenti cancerogeni sul luogo di lavoro (presentato dalla Commissione in applicazione dell'articolo 189 C, lettera d) del trattato CE) MEMORANDUM ESPLICATIVO La proposta iniziale della presente modifica di direttiva è stata presentata dalla Commissione al Consiglio il 14 settembre 1995(1). I principali obiettivi consistono nella soppressione dell'esclusione, che figura nella direttiva 90/394/CEE, di tutta una serie di preparati contenenti agenti cancerogeni, nonché nella fissazione di una valore limite di esposizione professionale per il benzene, ben noto agente cancerogeno. II Parlamento europeo e il comitato economico e sociale hanno emesso i rispettivi pareri il 20 giugno 1996(2) e il 31 gennaio 1996(3). In occasione dell'elaborazione della proposta modificata la Commissione ha ampiamente tenuto conto degli emendamenti del'Parlamento europeo e dei suggerimenti formulati dal Comitato economico e sociale, ed in particolare: a) del ruolo di monitoraggio biologico nel contesto della sorveglianza della salute dei lavoratori esposti; b) di una necessità di coerenza con altri atti comunitari concernenti la stessa materia; e) dell'opportunità di disporre di un metodo uniforme di misurazione delle concentrazioni di benzene nell'aria, come pure di analisi; d) dell'opportunità di inserire fra le deroghe temporanee previste per il valore limite del benzene quella relativa alla sintesi primaria nella produzione di sostanze per profumeria. La presente modifica è presentata dalla Commissione in virtù dell'articolo 189A, paragrafo 2 dei trattato. GU C 317, 28. 11. 1995, pag. 16 GU GU C 97, 1. 04. 1996, pag. 25 A Proposta modificata di direttiva del Consiglio che reca prima modifìca della direttiva 90/394/CEE sulla protezione dei lavoratori contro i rischi derivanti da un'esposizione ad agenti cancerogeni durante il lavoro (Testo rilevante ai fini del SEE) PROPOSTA DELLA COMMISSIONE PROPOSTA MODIFICATA DELLA COMMISSIONE IL CONSIGLIO BELL'UNIONE EUROPEA, IL CONSIGLIO DELL'UNIONE visto il trattato che istituisce l'Unione europea, in particolare l'articolo 118A, vistala direttiva 90/394/CEE del Consiglio, del 28 giugno 1990, sulla protezione dei i rischi derivanti da lavoratori contro cancerogeni un'esposizione ad durante il lavoro1, in particolare l'articolo 16. agenti vista la proposta della Commissione2, redatta previa consultazione con il comitato consultivo per la sicurezza, l'igiene e la salute sul luogo di lavoro, in cooperazione con europeo3, il Parlamento A visto il parere del Comitato economico e sociale4, l'articolo 118A del considerando che trattato stabilisce che il Consiglio adotta, mediante direttive, le prescrizioni minime per favorire i miglioramenti, in particolare nell'ambiente di lavoro, al fine di garantire un migliore livello di protezione della sicurezza e della salute dei lavoratori; considerando che, ai sensi di tale articolo, tali direttive eviteranno di imporre vincoli amministrativi, finanziari e giuridici di natura tale da ostacolare la creazione e lo sviluppo di piccole e medie imprese; considerando che la comunicazione della Commissione al proprio in merito programma nel settore della sicurezza, dell'igiene e della salute sul luogo di lavoro (1996-2000)5 prevede il proseguimento dei lavori volti a fissare valori limite di esposizione professionale; in particolare dodicesimo tecnico adeguamento della considerando che la direttiva 91/325/CEE6 della Commissione del 1" marzo 1991, recante al progresso direttiva 67/548/CEE7 del Consiglio concernente il disposizioni ravvicinamento legislative, regolamentari e amministrative relative alla classificazione, all'imballaggio e all'etichettatura delle sostanze pericolose, introduce all'allegato frasi indicanti i rischi per la salute conseguenti ad un'esposizione prolungata ed il rìschio di cancro da inalazione; III nuove delle considerando la protezione dei lavoratori nei confronti dei preparati contenenti uno o più agenti cancerogeni dev'essere assicurata in ogni situazione lavorativa; che la protezione dei considerando lavoratori nei confronti dei preparati contenenti uno o più agenti cancerogeni, nonché dei composti cancerogeni che si formano sul lavoro, dev'essere assicurata in ogni situazione lavorativa; considerando che per alcuni agenti è necessario tenere presenti tutte le vie di assorbimento, compresa quella cutanea, al livello di fine di garantire protezione possibile; il miglior considerando che la redazione del punto 2 dello allegato I alla direttiva 90/394/CEE, idrocarburi policiclici riguardante gli di posto ha aromatici, interpretazione a molti paesi membri; che pertanto una nuova formulazione più precisa sembra necessaria; problemi che l'articolo considerando 16 della suddetta direttiva 90/394/CEE prevede la fissazione di valori limite di esposizione sulla base delle informazioni disponibili, compresi i dati scientifici e tecnici, nei confronti di tutti gli agenti cancerogeni per cui ciò sia possibile; i valori limite di considerando che esposizione professionale devono essere considerati una componente importante del dispositivo generale di protezione del lavoratore; che essi dovranno essere soggetti ad un continuo esame e che dovranno essere rivisti qualora risultino superati alla luce dei dati scientifici più recenti; in considerando che il benzene è un agente cancerogeno numerose presente situazioni di lavoro e che, pertanto, un elevato numero di lavoratori risulta esposto ad un potenziale rischio per la salute; che le scientifiche conoscenze permettono di fissare un valore limite, al di rischi derivanti i sotto del quale dall'esposizione possono considerarsi minimi; al benzene attuali le quanto considerando che il benzene è un agente cancerogeno presente in numerose situazioni di lavoro e che, pertanto, un elevato numero di lavoratori risulta esposto a un potenziale rischio per la salute; che, per conoscenze scientifiche facciano classificare il benzene tra le sostanze per le quali non si può fissare un valore al di sotto del quale i rischi derivanti dalle esposizioni al benzene possono considerarsi minimi, una riduzione dell'esposizione al benzene ridurrà in ogni caso tali rischi; attuali considerando che è importante fissare i valori limite biologici per gli agenti cancerogeni, onde valutare il livello di assorbimento per vie diverse da quella respiratoria. Essendo il biomonitoraggio un valutazione importante metodo di dell'esposizione la al Commissione dovrebbe proporre senza indugio un valore limite biologico per il benzene; benzene, considerando che il rispetto dei requisiti minimi in materia di protezione della salute e della sicurezza dei lavoratori dai rischi specifici derivanti dagli agenti cancerogeni garantisce non solo la protezione della salute e della sicurezza di ciascun lavoratore ma consente di determinare un livello minimo di protezione per tutti i lavoratori nella Comunità, evitando possibili distorsioni della concorrenza; considerando che il rispetto dei requisiti minimi in materia di protezione della salute e della sicurezza dei lavoratori dai rischi specifici derivanti dagli agenti cancerogeni mira non solo a garantire la protezione della salute e della sicurezza di ciascun lavoratore ma anche ad assicurare un livello minimo di protezione per tutti i lavoratori nella Comunità, evitando possibili distorsioni della concorrenza; complessiva considerando che in generale le direttive concernenti la protezione della salute dei lavoratori sul luogo di lavoro e quelle volte alla preservazione della salute dei cittadini e dell'ambiente devono riflettere la stessa visione dell'evoluzione socioeconomica nella Comunità europea e che pertanto le misure prese per quanto riguarda il benzene nel quadro della presente direttiva devono essere coerenti con gli obiettivi e le disposizioni della direttiva 94/63/CE8 relativa alla lotta contro le emissioni di composti organici volatili (e quindi contro le emissioni di benzene) derivanti dallo immagazzinamento della benzina e dalla sua distribuzione presso le stazioni di servizio; considerando che dovranno essere adottate misure per garantire la protezione della salute e della sicurezza dei lavoratori interessati, in caso di deroghe previste per specifiche attività o specifici settori di attività, nel caso in cui risulti difficile imporre entro la data proposta il rispetto del valore limite per il benzene; considerando che nella maggior parte della piccole e medie imprese in cui il benzene viene prevalentemente utilizzato quale solvente, non sarà necessario adottare misure relative a un minore livello di esposizione poiché esistono già disposizioni in quasi tutti gli Stati membri per limitarne o vietarne l'uso; considerando che un coerente livello di protezione dai rischi derivanti dagli agenti cancerogeni deve essere determinato per tutta la Comunità e che tale livello di protezione deve essere fissato non già tramite requisiti prescrittivi particolareggiati ma attraverso un insieme di principi generali, in modo da consentire agli Stati membri di applicare in modo coerente i requisiti minimi; considerando che la presente modifìca costituisce un elemento concreto nel quadro della realizzazione della dimensione sociale del mercato interno; considerando che, in virtù della decisione 74/325/CEE9, modificata da ultimo all'atto di adesione del 1985, il comitato consultivo per la sicurezza, l'igiene e la salute sul consultato dalla è luogo di Commissione per l'elaborazione di proposte in questo settore, lavoro HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA Articolo 1 Articolo 1 La direttiva 90/394/CEE è modificata nel modo seguente: 1) L'articolo 2 è sostituito dal testo seguente: "Articolo 2 Ai fini della presente direttiva, a) per "agente cancerogeno" si intende: i) una sostanza di cui è richiesta la classificazione nelle categorie cancerogene 1 o 2 in base ai criteri stabiliti nell'allegato VI della direttiva 67/548/CEE; ii) un preparato contenente una o più delle sostanze di cui al precedente punto i), quando la concentrazione di una o più delle singole risponde ai sostanze requisiti relativi ai limiti di la concentrazione per di un classificazione preparato nelle categorie cancerogene 1 o 2 in base ai criteri stabiliti: dall'allegato direttiva 67/548/CEE I della in cui dall'allegato I della direttiva 88/379/CEE la nel caso sostanza o le sostanze non figurano nell'al legato I della direttiva vi 67/548/CEE figurano senza limiti di concentrazione; o ili) una sostanza, un preparato o un procedimento previsti nell'allegato I, nonché una sostanza o un preparato emessi durante un procedi mento previsto nell'allegato I: (b) per "valore limite" si intende, se non il limite di altrimenti specificato, concentrazione "agente un di cancerogeno" nell'aria entro la zona di respirazione di un lavoratore. " (b) per "valore limite" si intende, se non limite di il altrimenti specificato, un "agente concentrazione di la zona di cancerogeno" entro respirazione di un in lavoratore, relazione a un periodo di riferimento appropriato. La zona di respirazione è lo spazio dal quale è assunta l'aria necessaria alla respirazione. Tale valore non può essere superato. (e) per "valore limite biologico" si intende il limite di concentrazione, nel mezzo biologico appropriato, in questione, del suo dell'agente metabolito, o di un un indicatore di tale effetto. Tale valore non può essere superato. 2. L'articolo 3, paragrafo 3, è sostituito dal testo seguente: "3. Inoltre, nella valutazione del rischio, si dovrà tenere conto di tutti possibile gli esposizione, come quelli in cui vi è assorbimento cutaneo. " altri modi di 3. Nell'articolo 16 viene aggiunto il seguente paragrafo 3: garantire si "3. Nel caso di deroghe stabilite dall'allegato II, gli Stati membri sono gli a obbligati imprenditori conformino alle procedure ed ai provvedimenti al fine di adottare le precauzioni adeguate per proteggere la salute e la sicurezza dei lavoratori interessati. " che Il punto 2 dell'allegato I è sostituito dal testo seguente: lavori che espongono agli "2. I idrocarburi aromatici policiclici presenti nella fuliggine, nel catrame o nella pece di carbone. " La parte A. dell'allegato modificata nel modo seguente: in è 9 "A. VALORI LIMITE PER L'ESPOSIZIONE PROFESSIONALE Nome EINECS(l) CAS(2) Valori limite mR/m(3) wm(4) Osserva zioni Deroghe Benzene 200-753-7 71-43-2 3,25(5) 1(5) Pelle(6) Il valore limite di 3 ppm (=9,75 mg/m1) è consentito sino al 31 dicembre 2000 per le seguenti attività: - siti selezionati negli impianti di coke (condensatori primari, depositi di benzolo/solfato, stoccaggioe carico del benzolo) - pulitura e manuten- zione di serbatoi - carico e scarico di navi cisterna e di autocarri - trasporto marittimo - officine per la ripa- razione di motoveicoli - stazioni di servizio con addetti alle pompe Nome EINECS(l) CAS(2) Valori limite mg/m(3) ppm(4) Osserva zioni Deroghe Benzene 200-753-7 71-43-2 3,25(5) 1(5) Pelle(6) Il valore limite di 3 ppm (=9,75 mg/m3) è consentito sino al 31 dicembre 2000 per le seguenti attività: • siti selezionati negli impianti di coke (condensatori primari, depositi di benzolo/solfato, stoccaggio e carico del benzolo) - pulitura e manutenzione di serbatoi • carico e scarico di navi cisterna e di autocarri trasporto marittimo • - officine per la riparazione di motoveicoli - stazioni di servizio con addetti alle pompe - sintesi primaria nella produzione di materie aromatiche Valore/i limite biologico/i p. m. EINECS: Inventario europeo delle sostanze chimiche esistenti (European Inventory of Existing Chemical Substances) CAS: Numero Chemical Abstract Service. Mg/m3 = rmlligrammi per metro cubo di aria a 20 "C e 101,3 kPa (corrispondenti alla pressione di 760 mm di mercurio). Ppm = parti per milione nell'aria (in volume: ml/m3). Valori misurati o calcolati in relazione ad un periodo di riferimento di otto ore. Sostanziale contributo al carico corporeo totale attraverso la possibile esposizione cutanea. 10 La parte B dell'allegato III è sostituita dal testo seguente: "B. ALTRE DISPOSIZIONI DIRETTA MENTE CONNESSE Benzene Ai fini della misurazione va usato in via preferenziale lo standard CEN 689:1995. In assenza di un metodo analitico uniforme a livello comunitario gli Stati membri stabiliscono il metodo da usarsi. Articolo 2 disposizioni Gli Stati membri mettono in vigore legislative, le e amministrative regolamentari necessarie per conformarsi alla presente direttiva al più tardi entro il 31 dicembre 1998. Essi ne la informano Commissione. immediatamente Quando gli Stati membri adottano tali disposizioni, queste contengono un riferimento alla presente direttiva o sono corredate da un siffatto della riferimento pubblicazione ufficiale. Le modalità di tale riferimento sono decise dagli Stati membri. all'atto Gli Stati membri comunicano alla Commissione entro 18 mesi della data di adozione della presente direttiva il testo delle disposizioni di diritto interno già adottate o che adottano nel settore disciplinato dalla presente direttiva. 11 Articolo 3 Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. 1. GU n. L 196 del 26. 7. 1990, pag. 1 GUC 317, 28. 11. 1995, p. 16 2 3. GU 4. GUC 97, 01. 04. 1996, p. 25 5. COM(95) 282 def. 6. GU n. L 180 dell'8. 7. 1991, pag. 1 7. GU n. L 196 del 16. 8. 1967, pag. 1 8. GU n. L 365 del 31. 12. 1994, pag. 24 9. GU n. L 185 del 9. 7. 1974, pag. 15 10. GU n. L 187 del 16. 7. 1988, pag. 14 12 ISSN 0254-1505 COM(96) 414 def. DOCUMENTI IT 04 05 06 N. di catalogo : CB-CO-96-398-IT-C ISBN 92-78-07690-2 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo K


title: A Bizottság 1523/96/EK rendelete (1996. július 24.) a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a menetrendek közös tervezésére és összehangolására, a közös üzemeltetésre, a menetrend szerinti légi járatok személyszállítási és árufuvarozási díjtételeiről szóló konzultációkra és a repülőtéri résidőkiosztásra vonatkozó megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló 1617/93/EGK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
air freight rate
air transport
competition
inter-company agreement
intra-EU transport
transport planning

formats: html pdf print

text: 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 353 31996R1523 1996. 7. 31. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 190/11 A BIZOTTSÁG 1523/96/EK RENDELETE (1996. július 24. ) a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a menetrendek közös tervezésére és összehangolására, a járatok személyszállítási és árufuvarozási közös üzemeltetésre, a menetrend szerinti díjtételeiről szóló konzultációkra és a repülőtéri résidőkiosztásra vonatkozó megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló 1617/93/EGK rendelet módosításáról légi AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb Ausztria, Finnország és Svédország csatla- kozási okmányával módosított, a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a légi közlekedési ágazaton belüli megállapodá- sok és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1987. december 14-i 3976/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikkére, a légi közlekedési ágazaton belüli megállapodásokkal és erőfö- lénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultá- ciót követően, közzétéve e rendelet tervezetét (2), (3) (4) (5) mivel: (1) Az Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmányával módosított 1617/93/EGK bizottsági rende- let (3) kijelenti, hogy a Szerződés 85. cikkének (3) bekez- dését kell alkalmazni a légi közlekedési ágazatban működő vállalkozások között létrejött megállapodásokra, az ilyen vállalkozások társulásainak döntéseire és az ilyen vállalkozások közötti összehangolt magatartásokra, amelyek célja többek között a poggyásszal együtt történő személyszállításról és a teheráruknak a közösségi repülőterek közötti, menetrend szerinti légiforgalomban történő szállítás díjtételeiről szóló konzultációk megtar- tása. (2) Két alapvető tényező ösztönözte a mentességről szóló rendelet elfogadását, az árufuvarozási díjtételekről szóló konzultációt illetően: – – a légitársaságoknak időt kell biztosítani arra, hogy alkalmazkodjanak a versenyhelyzet megjelenéséhez, hozzá kell járulni a vonalközi forgalom feltételeinek általános elfogadásához, amely mind a fuvarozók, mind a felhasználók javát szolgálja. (1) HL L 374. , 1987. 12. 31. , 9. o. (2) HL C 322. , 1995. 12. 2. , 15. o. (3) HL L 155. , 1993. 6. 26. , 18. o. versenykörnyezethez Az első tényező esetében meg kell jegyezni, hogy a légi- társaságoknak a 3976/87/EGK rendelet elfogadása óta nyolcéves időszak állt rendelkezésükre ahhoz, hogy az igazodjanak. Az erőteljesebb Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozási okmá- nyával módosított, a közösségi légi fuvarozók Közössé- gen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló, 1992. július 23-i 2408/92/EGK tanácsi rendelet (4) 1997. április 1-jei hatállyal teljesen liberalizálja a piacra jutást. Ez az időszak elegendőnek tűnik az új piaci feltételekhez való alkalmazkodáshoz, ezért a hosszabbítás már nem indokolt. A vonalközi forgalom esetében a következő szemponto- kat kell figyelembe venni: – – – alá a légitársaságok és a Nemzetközi Légi Fuvarozási Szövetség által rendelkezésre bocsátott információk és dokumentumok szerint a díjtételekkel kapcsolatos konzultáció alapján meghatározott fuvardíjak 70 %- kal magasabbak a piaci áraknál. Ennek eredménye főként az, hogy a vonalközi forgalmi megállapodá- sok hatálya tartozó szállítmányokra olyan fuvardíjak vonatkoznak, amelyeket az áruküldemé- nyek feladói és a fuvarozók vagy képviselőik alkud- nak ki a tárgyalások során, és ezek nem állnak tény- leges kapcsolatban a díjtételekről szóló konzultációk eredményeként megállapított fuvardíjakkal. Tehát megállapítást nyert, hogy a vonalközi forgalomban egyes esetekben olyan fuvardíjat alkalmaznak, amely a konzultációk során megállapítottnak kevesebb, mint fele, az is bebizonyosodott, hogy azok a légitársaságok, amelyek nem vesznek részt a díjtételekről szóló kon- zultációban, a vonalközi forgalmi megállapodások alapján fuvaroznak, a légitársaságok által nyújtott információk szerint azon Közösségen belüli szállítmányoknak a résza- ránya, amelyeket a vonalközi forgalmi megállapodá- sok alapján fuvaroznak, az 1991. évi 30 %-ról 1994 végére 11 %-ra csökkent. Néhány légitársaság eseté- ben ez a szám kevesebb, mint 2 %, (4) HL L 240. , 1992. 8. 24. , 8. o. 354 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet – – egyes esetekben a díjtételekről szóló konzultációk során megállapított nagyon magas díjtételeket olyan- kor is felszámítják az áruküldemények feladóinak, ha a szállításra nem a vonalközi forgalomban kerül sor, néhány légitársaság megkísérelte, hogy a díjtételekről szóló konzultációk során megreformálja az árképzési rendszert, és alacsonyabb díjtételeket vezessen be, de ezek a kísérletek kudarcot vallottak. Ezeket a szempontokat figyelembe véve a díjtételekről szóló konzultációk már nem szükségesek a vonalközi forgalom általános szerződési feltételeinek elfogadásához. Ezek a konzultációk továbbá magas díjtételek megállapí- tását eredményezik a felhasználók rovására, illetve már forgalom nem alapvető fontosságúak a üzemeltetéséhez, tekintettel az érintett megállapodások alacsony számára és arra a tényre, hogy ezeket alapve- tően kétoldalúan kötik meg. vonalközi Az árufuvarozási díjtételről szóló konzultációkat ezért ki kell zárni az 1617/93/EGK rendelet hatálya alól. A szóban forgó megállapodások és összehangolt maga- tartások módosítására időt kell hagyni, (6) (7) (8) b) az (1) bekezdés a következőképpen módosul: i. a bevezető szavak helyébe a következő szöveg lép: „A személyszállítás díjtételeiről szóló konzultációk megtartására vonatkozóan mentesség csak a követ- kező feltételek teljesülése esetén alkalmazható:”; ii. az a) pont helyébe a következő szöveg lép: „a) a résztvevők kizárólag a légi közlekedés igény- bevevői által közvetlenül egy részt vevő légi fuvarozónak vagy megbízottainak az utasok menetrend szerinti forgalomban történő szállí- tásáért fizetett légi viteldíjakról, illetve az ezekre a vitel- és fuvardíjakra vonatkozó feltételekről tanácskoznak. A konzultáció nem terjed ki a díjtétellel érintett kapacitásra;” iii. a c) pont helyébe a következő szöveg lép: „c) a konzultációk tárgyát képező személyszállítási díjtételeket a részt vevő légi szállítók az utas állampolgársága vagy lakóhelye alapján történő hátrányos megkülönböztetés nélkül alkalmaz- zák;” ELFOGADTA EZT A RENDELETET: iv. az e) pont helyébe a következő szöveg lép: 1. cikk Az 1617/93/EGK rendelet a következőképpen módosul: 1. Az 1. cikk harmadik francia bekezdésének helyébe a követ- kező szöveg lép: „– konzultációk tartása a poggyásszal együtt történő sze- repülőterek mélyszállítás közötti menetrend szerinti légi forgalomban. ” díjtételeiről közösségi a „e) a konzultáció a résztvevőket nem köti, azaz a konzultációt követően a résztvevők fenntartják azt a jogukat, hogy függetlenül járhassanak el a személyszállítási díjtételek tekintetében;”. 2. cikk A meglévő megállapodások és összehangolt magatartások 1997. június 30-ig módosíthatók annak érdekében, hogy meg- feleljenek e rendeletnek. 2. A 4. cikk a következőképpen módosul: a) a cím helyébe a következő szöveg lép: 3. cikk „A személyszállítás díjtételeiről szóló konzultációkra vonatkozó különös rendelkezések”; Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1996. július 24-én. a Bizottság részéről Karel VAN MIERT a Bizottság tagja


title: REGULAMENTO (CE) Nº 1446/96 DA COMISSÃO de 24 de Julho de 1996 que determina em que medida podem ser aceites os pedidos de certificados de importação de determinados produtos do sector da carne de aves de capoeira apresentados em Julho de 1996 ao abrigo do regime previsto no Regulamento (CE) nº 774/94 do Conselho relativo à abertura e modo de gestão de determinados contingentes pautais comunitários de carne de aves de capoeira e outros produtos agrícolas

eurovoc_concepts:
import licence
poultrymeat
tariff quota


title: H πρόληψη του ρατσισμού στο χώρο εργασίας : σύνοψη.

eurovoc_concepts:
EU Member State
Norway
migrant worker
racial discrimination
racism
workplace