title: 1996 m. liepos 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1476/96 atidarantis Šiaurės Korėjos kilmės tekstilės gaminių, klasifikuojamų 87 ir 109 kategorijose, importo kvotas ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių IV ir V priedus

eurovoc_concepts:
North Korea
import (EU)
originating product
quantitative restriction
textile product

formats: html pdf print

text: 11/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 265 31996R1476 L 188/4 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1996 7 27 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1476/96 1996 m. liepos 26 d. atidarantis Šiaurės Korėjos kilmės tekstilės gaminių, klasifikuojamų 87 ir 109 kategorijose, importo kvotas ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių IV ir V priedus EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1994 m. kovo 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 517/94 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Bend- rijos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Regla- mentu (EB) Nr. 538/96 (2), ypač į ir 5 straipsnį, siejant su 25 straipsnio 4 dalimi, jo 3 straipsnio 3 dalį kadangi Reglamento (EB) Nr. 517/94 3 straipsnio 3 dalis nustato, kad V priede nurodytus tekstilės gaminius, kilusius iš jame išvar- dytų šalių galima importuoti į Bendriją, jeigu pagal 25 straipsnyje numatytą atitinkamą tvarką yra nustatyti metiniai kiekybiniai apribojimai, kadangi Komisija gavo trijų valstybių narių prašymus įvesti kie- kybinius importo apribojimus Šiaurės Korėjos (įtrauktos į Regla- mento (EB) Nr. 517/94 V priedo sąrašą) kilmės gaminiams, klasi- fikuojamiems 87 kategorijoje (pirštuotos pirštinės, kumštinės pirštinės ir puspirštinės, nemegztos ir nenertos) ir 109 kategori- joje (dirbiniai iš brezento, burės, tentai ir markizės), kad būtų ten- kinami tam tikri rinkos reikalavimai; kadangi pasibaigus svarsty- mams pagal Reglamento (EB) Nr. 517/94 25 straipsnį įsteigtame komitete, nuspręsta, kad, pirmiausia atsižvelgiant į padėtį atitin- kamoje Bendrijos pramonės šakoje, reikėtų nustatyti atitinkamai 5 tonų ir 10 tonų metinius kiekybinius Šiaurės Korėjos kilmės produktų, klasifikuojamų 87 ir 109 kategorijose, importo į Bend- riją apribojimus, kurie būtų taikomi nuo šio reglamento įsigalio- jimo dienos; kadangi atitinkamai reikėtų iš dalies pakeisti Regla- mento (EB) Nr. 517/94 IV ir V priedus; kadangi, siekiant teisinio saugumo, šios kvotos administruojamos pagal to reglamento 17 straipsnį, kadangi šios priemonės atitinka Reglamentu (EB) Nr. 517/94 įsteigto komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Šiaurės Korėjos kilmės tekstilės gaminių, klasifikuojamų 87 ir 109 kategorijose importui į Bendriją taikomi atitinkamai 5 tonų ir 10 tonų metiniai kiekybiniai apribojimai. Pirmiau numatyti kiekybiniai apribojimai administruojami pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 517/94 17 straipsnį. 2 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 517/94 IV ir V priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1996 m. liepos 26 d. Komisijos vardu Leon BRITTAN Pirmininko pavaduotojas (1) OV L 67, 1994 10 3, p. 1. (2) OV L 79, 1996 29 3, p. 1. 266 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/24 t. PRIEDAS „IV PRIEDAS 3 straipsnio 1 dalyje nurodyti Bendrijos metiniai kiekybiniai apribojimai (Šiame priede išvardytų produktų aprašymai pateikiami šio reglamento IA priede) ŠIAURĖS KORĖJA Kategorija 1 2 3 4 5 6 7 8 9 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 24 26 27 28 29 31 36 37 39 59 61 68 69 70 73 74 75 76 77 78 83 87 109 117 118 142 151A 151B 161 Vienetai tonos tonos tonos 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų tonos 1 000 porų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų tonos 1 000 vienetų tonos 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų 1 000 vienetų tonos tonos tonos tonos tonos tonos tonos tonos tonos tonos tonos tonos Kiekis 128 145 49 285 119 144 93 133 71 1 290 1 509 94 107 55 38 61 411 141 2 857 263 173 167 285 75 293 91 356 51 466 40 75 184 270 93 133 39 74 9 115 31 5 10 51 23 10 10 10 152 11/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 267 V PRIEDAS nurodytas 3 straipsnio 3 dalyje (Šiame priede išvardytų produktų aprašymai pateikiami šio reglamento IA priede) ŠIAURĖS KORĖJA Kategorijos: 10, 22, 23, 32, 33, 34, 35, 38, 40, 41, 42, 49, 50, 53, 54, 55, 58, 62, 63, 65, 66, 67, 72, 84, 85, 86, 88, 90, 91, 93, 97, 99, 100, 101, 111, 112, 113, 114, 120, 121, 122, 123, 124, 130, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 140, 141, 145, 146A, 146B, 146C, 149, 150, 153, 156, 157, 159, 160. “


title: 96/476/GBVB: Gemeenschappelijk optreden door de Raad aangenomen op 26 juli 1996 betreffende interimregelingen voor de geleidelijke opheffing van het bestuur van de stad Mostar door de Europese Unie

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
EU aid
local government
the EU's international role
town

formats: html pdfa1b print


title: 362 D 0308P0720 : Beschikking van de Raad van 21 maart 1962 houdende vaststelling van een procedure voor het voorafgaande onderzoek en overleg omtrent bepaalde wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen welke door de Lid-Staten op het gebied van het vervoer worden overwogen (62/308/EEG)(PB nr. 23 van 3.4.1962, blz. 720/62).,362 D 0308P0720 : Decisione del Consiglio del 21 marzo 1962 relativa all'istituzione di una procedura di esame e di consultazione preventivi per alcune disposizioni legislative, regolamentari o amministrative previste dagli Stati membri nel settore dei trasporti (62/308/CEE)(GU n. 23 del 3.4.1962, pag. 720/62).,362 D 0308P0720 : Decisión del Consejo de 21 de marzo de 1962 por la que se establece un procedimiento de examen y consulta previos para determinadas disposiciones legales, reglamentarias o administrativas previstas por los Estados miembros en el sector de los transportes (62/308/CEE)(DO n̊ 23 de 3.4.1962, p. 720/62)(EE 07, V1, p. 54).,362 D 0308P0720 : Decisão do Conselho de 21 de Março de 1962 que institui um processo de exame e consulta prévios para determinadas disposições legislativas, regulamentares ou administrativas previstas pelos Estados-membros no domínio dos transportes (62/308/CEE)(Jo n̊ 23 de 3.4.1962, p. 720/62)(EE 07 F1, p. 54).,362 D 0308P0720 : Décision du Conseil du 21 mars 1962 instituant une procédure d'examen et de consultation préalables pour certaines dispositions législatives, réglementaires ou administratives envisagées par les États membres dans le domaine des transports (62/308/CEE)(JO n̊ 23 du 3.4.1962, p. 720/62).,362 D 0308P0720 : Entscheidung des Rates vom 21. März 1962 über die Einführung eines Verfahrens zur vorherigen Prüfung und Beratung künftiger Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten auf dem Gebiet des Verkehrs (62/308/EWG)(ABl. Nr. 23 vom 3.4.1962, S. 720/62).,362 D 0308P0720 : Neuvoston päätös tehty 21 päivänä maaliskuuta 1962 tiettyihin jäsenvaltioiden suunnittelemiin liikenteen alan lakeihin, asetuksiin ja hallinnollisiin määräyksiin etukäteen sovellettavasta tarkastelu- ja kuulemismenettelystä (62/308/ETY)(EYVL N:o 23, 3.4.1962, s. 720/62)(EP. 07/NIDE 01, s. 34).,362 D 0308P0720 : Rådets beslut av den 21 mars 1962 om införande av ett förfarande för förhandsgranskning och samråd beträffande vissa lagar och andra författningar som medlemsstaterna planerar att utfärda inom transportområdet (62/308/EEG)(EGT nr 23, 3.4.1962, s. 720/62)(SU7/VOL. 1, s. 34).,362 D 0308P0720 : Rådets beslutning af 21. marts 1962 om indførelse af en fremgangsmåde til forudgående undersøgelse og forhandling om visse administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser, som medlemsstaterne påtænker at udstede på transportområdet (62/308/EØF)(EFT nr. 23 af 3.4.1962, s. 720/62)(SU 1. serie (59-62) s. 90).,362 D 0308P0720 : Απόφαση του Συμβουλίου της 21ης Μαρτίου 1962 περί θεσπίσεως διαδικασίας προηγουμένης εξετάσεως και διαβουλεύσεως για ορισμένες νομοθετικές, κανονιστικές ή διοικητικές διατάξεις στον τομέα των μεταφορών, των οποίων τη θέσπιση μελετούν τα Κράτη μέλη (62/308/EOK)(ΕΕ αριθ. 23 της 3.4.1962, σ. 720/62)(ΕΛ 07 Τ1 σ. 27).,362 D 0308P720 : Council Decision of 21 March 1962 instituting a procedure for prior examination and consultation in respect of certain laws, regulations and administrative provisions concerning transport proposed in Member States (62/308/EEC)(OJ No 23, 3.4.1962, p. 720/62)(Series-I (59-62) p.96).

eurovoc_concepts:
common transport policy
consolidation of EU law
consultation procedure


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2091/96 do Deputado Pedro MARSET CAMPOS à Comissão. Projecto de implantação de instalações para dessalinização no município de Pulpí (Almería)

eurovoc_concepts:
Andalusia
European Commission
application of EU law
environmental protection
exchange of information
industrial building
power plant
project evaluation
salt
water treatment

formats: html print


title: 96/476/FUSP: Fælles aktion vedtaget af Rådet den 26. juli 1996 om midlertidige ordninger vedrørende en gradvis afvikling af Den Europæiske Unions administration af byen Mostar


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2072/96 van Franz LINSER aan de Commissie. Uitvoerrestituties voor Griekse tabak

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU financing
Greece
Türkiye
ethnic group
export refund
export subsidy
protection of minorities
restriction on competition
tobacco


title: 392 0479 : Rådets förordning (EEG) nr 479/92 av den 25 februari 1992 om tillämpning av artikel 85.3 i fördraget på vissa grupper av avtal, beslut och samordnade förfaranden mellan linjerederier (konsortier)(EGT nr L 55 , 29.2.1992, s. 3)(SU 8/VOL. 2, s. 8).,392 R 0479 : Council Regulation (EEC) No 479/92 of 25 February 1992 on the application of Article 85 (3) of the Treaty to certain categories of agreements, decisions and concerted practices between liner shipping companies (consortia)(OJ No L 55, 29.2.1992, p. 3).,392 R 0479 : Neuvoston asetus (ETY) N:o 479/92, annettu 25 päivänä helmikuuta 1992, perustamissopimuksen 85 artiklan 3 kohdan soveltamisesta linjaliikennettä harjoittavien varustamoiden sopimuksiin, päätöksiin ja yhdenmukaistettuihin menettelytapoihin (konsortiot)(EYVL N:o L 55, 29.2.1992, s. 3)(EP.08/NIDE 02, s. 8).,392 R 0479 : Reglamento (CEE) N̊ 479/92 del Consejo de 25 de febrero de 1992 sobre la aplicación del apartado 3 del artículo 85 del Tratado a determinadas categorías de acuerdos, decisiones y prácticas concertadas entre compañías de transporte marítimo de línea (consorcios)(DO n̊ L 55 de 29.2.1992, p. 3).,392 R 0479 : Regolamento (CEE) n. 479/92 del Consiglio del 25 febbraio 1992 relativo all'applicazione dell'articolo 85, paragrafo 3 del trattato a talune categorie di accordi, di decisioni e di pratiche concordate tra compagnie di trasporto marittimo di linea ("consorzi")(GU n. L 55 del 29.2.1992, pag. 3).,392 R 0479 : Regulamento (CEE) N̊ 479/92 do Conselho de 25 de Fevereiro de 1992 relativo à aplicação do n̊ 3 do artigo 85̊ do Tratado a certas categorias de acordos, decisões e práticas concertadas entre companhias de transportes marítimos regulares (consórcios)(JO n̊ L 55 de 29.2.1992, p. 3).,392 R 0479 : Rådets forordning (EØF) nr. 479/92 af 25. februar 1992 om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, om visse kategorier af aftaler, vedtagelser og samordnet praksis mellem linjerederier (konsortier)(EFT nr. L 55 af 29.2.1992, s. 3).,392 R 0479 : Règlement (CEE) n̊ 479/92 du Conseil du 25 février 1992 concernant l'application de l'article 85 paragraphe 3 du traité à certaines catégories d'accords, de décisions et de pratiques concertées entre compagnies maritimes de ligne ("consortia")(JO n̊ L 55 du 29.2.1992, p. 3).,392 R 0479 : Verordening (EEG) Nr. 479/92 van de Raad van 25 februari 1992 betreffende de toepassing van artikel 85, lid 3, van het Verdrag op bepaalde groepen overeenkomsten, besluiten en onderling afgestemde feitelijke gedragingen tussen lijnvaartondernemingen (consortia)(PB nr. L 55 van 29.2.1992, blz. 3).,392 R 0479 : Verordnung (EWG) Nr. 479/92 des Rates vom 25. Februar 1992 über die Anwendung des Artikels 85 Absatz 3 des Vertrages auf bestimmte Gruppen von Vereinbarungen, Beschlüssen und aufeinander abgestimmten Verhaltensweisen zwischen Seeschiffahrtsunternehmen (Konsortien)(Abl. Nr. L 55 vom 29.2.1992, S. 3).,392 R 0479 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 479:92 του Συμβουλίου της 25ης Φεβρουαρίου 1992 σχετικά με την εφαρμογή του άρθρου 85 παράγραφος 3 της συνθήκης επί ορισμένων κατηγοριών συμφωνιών, αποφάσεων και εναρμονισμένων πρακτικών μεταξύ ναυτιλιακών εταιρειών τακτικών γραμμών (consortia)(ΕΕ αριθ. L 55 της 29.2.1992, σ. 3).

eurovoc_concepts:
consolidation of EU law
maritime transport


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2092/96 af Anne ANDRÉ-LÉONARD til Kommissionen. Tyrkiske tekstil- og beklædningsfirmaers konkurrencefordrejende praksis

eurovoc_concepts:
EU production
Türkiye
anti-dumping legislation
customs union
discriminatory price
dumping
free zone
restriction on competition
textile industry


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2062/96 do Deputado Glyn FORD à Comissão. Critérios de avaliação do impacto ambiental

eurovoc_concepts:
EC Directive
common position
environmental impact
environmental protection
large-scale construction
project evaluation
proposal (EU)
public works


title: Verordnung (EG) Nr. 1482/96 der Kommission vom 26. Juli 1996 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1068/93 mit Durchführungsvorschriften für die Bestimmung und Anwendung der im Agrarsektor verwendeten Umrechnungskurse

eurovoc_concepts:
primary sector
representative rate


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2126/96 dell'on. Honório NOVO alla Commissione. Accordi di pesca tra la UE e il Marocco - fermo biologico e aiuti comunitari

eurovoc_concepts:
EU aid
Morocco
agreement (EU)
fishery management
fishing agreement
fishing season


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2254/96 von Angela SIERRA GONZÁLEZ an die Kommission. Sonderregelung für die Versorgung der Kanarischen Inseln mit bestimmten Agrarerzeugnissen

eurovoc_concepts:
Canary Islands
agricultural product
aid system
customs duties
import
livestock farming
supply
supply balance sheet


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2113/96 von den Abgeordneten Carlos PIMENTA , Noël MAMERE , Gianfranco DELL'ALBA an die Kommission. Besuch von Kernkraftanlagen in der EU durch Journalisten aus Slowenien

eurovoc_concepts:
Baltic Sea
EU financing
European Commission
communications profession
exchange of information
nuclear power station
nuclear safety
radioactive waste
travel


title: 96/476/PESC: Azione comune adottata dal Consiglio il 26 luglio 1996 relativa alle disposizioni provvisorie concernenti la graduale cessazione dell'amministrazione dell'Unione europea della città di Mostar


title: QUESTION ECRITE no 2102/96 de Jan MULDER à la Commission. Régime des quotas laitiers

eurovoc_concepts:
agricultural quota
dairy production
milk
over-production
producer organisation
production policy
production quota
regulation of agricultural production


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αριθ. 2182/96 του Martin SCHULZ προς την Επιτροπή. Απόφαση του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου κατά την πρώτη περίοδο συνόδου του Ιουλίου να ζητήσει από την Επιτροπή την υποβολή έκθεσης σχετικά με την εντοπισθείσα στο Μόναχο στις 10.08. 1994 "υπόθεση λαθρεμπορίου πλουτωνίου"

eurovoc_concepts:
EAEC
Germany
competence of the Member States
exchange of information
illicit trade
nuclear fuel
plutonium
report


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun asetuksen (ETY) N:o 2092/91 täydentämisestä kotieläintuotannon osalta

eurovoc_concepts:
agricultural product
animal production
foodstuff
labelling
organic farming

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 26. 07. 1996 KOM(96)366 lopull. 96/0205 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY^ maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa ?!•!»mmlÊÊÊM tUgrWjHmfciwii initolitntiintmiiiMi osalta (komission esittämä) Yhteenveto Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY^ N:o. maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun asetuksen ŒTY) N:o 2092/91 täydentämisestä kotieläintuotannon osalta. 1. Yleiset periaatteet, joiden mukaisesti luonnonmukainen karjankasvatus ymmärretään osaksi tasapainoista ja ympäristöä kunnioittavaa maataloustuotantoa karjankasvatuksen maaperäsidonnaisuus jätevesien vastuullisen hoidon varmistamiseksi ja etusijan antamiseksi tilalla tuotetulle rehulle, eläinten hyvinvoinnin huomioon ottaminen erityisesti kieltäytymällä niiden järjestelmällisestä silpomisesta ja estämällä niille kuljetusten ja teurastuksen yhteydessä aiheutuva stressi, ympäristön oloihin sopeutuneiden rotujen käyttö, pyrkimys luonnon monimuotoisuuteen ja luonnollisen lisääntymisen käyttö, velvoite noudattaa koko karjankasvatusyksikön osalta ainoastaan luonnonmukaista järjestelmää. 2. Eri tyyppisiä karjatiloja koskevat erityissäännöt eläinten alkuperä, karjatilan luonnonmukaiseen maatalouteen siirtymistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, eläinten ruokinta, terveydenhoito ja hoitotoimenpiteet, eläinten elinympäristö ja eläinsuojat. 3. Kotieläintuotantoa koskevat erityissäännökset tarkastusten osalta (karjantarkkailukortti) a EXPLANATORY MEMORANDUM 1. Regulation (EEC) No 2092/91, as amended by Regulation (EC) No 2083/92 and by Regulatfon (EC) No 1935/95, lays down harmonized rules on the labelling, production and inspection of agricultural products bearing or intended to bear indications referring to organic production methods. Hitherto that Regulation only covered crop products. Regulation (EEC) No 2092/91 provides that the Commission is to put forward a proposal as quickly as possible on the principles for and inspection measures covering organic production of livestock, unprocessed livestock products and products intended for human consumption containing ingredients of animal origin. Originally set for 1 July 1992, the date laid down for the presentation of the proposal was put back to 1 July 1995 by Regulation (EC) No 1935/95 It has also become necessary to lay down harmonized rules quickly to cover livestock production, applicable throughout the European Union. Organic production is currently expanding considerably in response to growing interest in such products among consumers. The rise in demand for organic products concerns livestock products as well as crop products and the lack of Community provisions covering the former means that products complying with international standards or national specifications differing significantly in content and requirements are being placed on the market. Furthermore, the various types of stockfarming allow better balance to be achieved in the management of holdings practising organic farming, so ensuring complementarity between crop and livestock production from both the economic and the environmental viewpoints. Livestock effluents can be turned to account for crop production by providing valuable fertilizers and organic matter. Such complementarity has a beneficial impact on the environment and contributes towards the development of sustainable agriculture. 3 specific provisions as are indispensable, like conditions on inspection adapted to stockfarms. r / The proposal lays down the basic principles governing organic livestock production, such as the link with the land, and the specific rules on the main factors governing animal husbandry, namely the origin of the livestock, animal feed, disease prevention and veterinary care, and the conditions under which livestock is housed and kept. The proposal does not amend the general provisions of Regulation (EEC) No 2092/91 on labelling, the general organization of the inspection system and imports from third countries normally applying to livestock production. 3. The action contemplated falls within the exclusive competence of the Community. In accordance with Article 43 of the Treaty, Regulation (EEC) No 2092/91 already lays down production standards, conditions governing labelling and the inspection system for products placed on the market under labels referring to organic production methods. This proposal supplements Regulation (EEC) No 2092/91 as regards livestock products. The matter accordingly falls within the exclusive competence of the Community. 4. A regulation applying across the board is needed for this sector of production. The main objectives of Regulation (EEC) No 2092/91 are: to lay down fair conditions of competition between producers of organic farm produce in the European Union; to ensure free movement of organic products in the European Union; to enhance consumer confidence in such products; to encourage a type of agriculture which is in line with consumer demand and which also has a beneficial impact on the environment. H The achievement of those objectives is also sought with regard to livestock products. To attain them, a harmonized framework of production standards applying uniformly throughout the Member States must be brought into force, while allowing operators some flexibility in implementation to take account of specific local conditions as regards livestock, climate and agronomic characteristics. The application of those provisions and the monitoring thereof are the responsibility of the Member States. 5. The proposal will also provide a harmonized reference framework for the measures which the European Union is currently undertaking in this area to back up the reform of the CAP and EU rural development measures. Some programmes decided by the Commission under Regulation (EEC) No 2078/92 and some of the programmes for areas covered by Objectives 1 and 5(b) under the reform of the Structural Funds relate to organic farming and more specifically to livestock products. The framework of rules contained in this proposal is necessary in that connection. 6. The proposal is not likely to have any significant impact on trade or on SMEs. 5~ Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (FYÏ maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun asetuksen (ETY) N:o 2092/91 täydentämisestä kotieläintuotannon osalta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon®, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon0**, sekä katsoo, että asetuksessa (ETY) N:o 2092/91(4) säädetään, että komissio tekee ehdotuksia luonnonmukaista kotieläintuotantoa, jalostamattomia eläintuotteita ja ihmisravinnoksi tarkoitettuja eläinperäisiä ainesosia sisältäviä tuotteita koskeviksi periaatteiksi ja erityisiksi valvontatoimenpiteiksi ennen 30 päivää kesäkuuta 1995, luonnonmukaisessa maataloudessa tuotettujen maataloustuotteiden kysyntä kasvaa jatkuvasti ja kuluttajat ovat yhä kiinnostuneempia saamaan kyseisiä tuotteita käyttöönsä sekä suurempia määriä että mahdollisimman täydellisen valikoiman, kotieläintuotanto mahdollistaa kyseisen tuotevalikoiman laajentamisen samalla, kun se antaa luonnonmukaiseen maatalouteen sitoutuneille maatiloille mahdollisuuden kehittää täydentäviä toimintoja, joista kyseiset tilat saavat merkittävän osan tuloistaan, karjankasvatus on lisäksi luonnonmukaisessa maataloudessa maatilan järjestelyn erottamaton osa, jolla mahdollistetaan viljeltävän maan orgaanisen aineksen ja ravinteiden tarpeen (1> ® ® (4) EYVL N:o C EYVL N:o C EYVL N:o C EYVL N:o L 198, 22. 7. 1991, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi ) muutettuna. annetulla asetuksella (EY) N:o. (EYVL N:o L. , e tyydyttäminen ja näin ollen edistetään maanparannusta ja kestävän maatalouden kehitystä, ympäristöhaittojen ja erityisesti luonnonvaroihin kuten maaperään ja vesiin kohdistuvien haittojen välttämiseksi karjankasvatusta olisi luonnonmukaisessa maataloudessa harjoitettava harkitun mallin mukaisesti siten, että vaikka toiminta on pakostakin maaperään liittyvää, tietyt tavoitteet kuten saastumisen väheneminen, tarkoituksenmukaisen monivuotisen viljelykierron käyttö ja eläinten ruokinta tilalla luonnonmukaisen maatalouden sääntöjä noudattaen tuotetuin kasvein on mahdollista varmistaa, nitraateista aiheutuvan vesien pilaantumisen välttämiseksi tiloilla, joilla luonnonmukaista maataloutta harjoitetaan, olisi oltava käytettävissään tarvittava karjan jätevesien varastointikapasiteetti ja lannoitteiden levityssuunnitelma, joilla ympäristön laadun säilyminen varmistetaan, koska luonnon monimuotoisuus olisi säilytettävä mahdollisimman runsaana, olisi rotujen valinnassa otettava huomioon niiden kyky sopeutua ympäristön oloihin, eläinten ruokinta olisi voitava turvata olennaisilta osin luonnonmukaisen maatalouden sääntöjä noudattaen tuotetuin rehuin ja ruokinnassa käytetyin ainein, nykyoloissa karjankasvattajilla saattaa olla vaikeuksia saada käyttöönsä luonnonmukaisella tuotantotavalla tuotettuja rehuja ja näin ollen voitaisiin väliaikaisesti antaa lupa käyttää vähäisessä määrin lukumäärältään rajoitettuja tavanomaisia rehuja, eläinten olennaisten fysiologisten tarpeiden tyydyttämisen varmistamiseksi saattaa lisäksi olla tarpeen käyttää tiettyjä rehuja täydentäviä tuotteita ja olisi täsmennettävä käytettävien vitamiinien ja tiettyjen kivennäisaineiden luonne ja niiden käytön edellytykset, eläinten terveyttä olisi hoidettava pääosin ennalta ehkäisevästi valitsemalla rodut niiden luontaisen vastustuskyvyn mukaan ja tarjoamalla eläimille tasapainoista ja hyvälaatuista ravintoa sekä suotuisa ympäristö erityisesti eläinsuojien ja karjankasvatuksessa käytettävien menetelmien osalta, tautien, tartuntojen tai loisten torjumiseksi tarvittavien hoitojen olisi perustuttava vaihtoehtoisen lääketieteen kuten fytoterapian ja homeopatian käyttöön samalla, kun synteettisten lääkkeiden järjestelmällisestä käytöstä olisi kieltäydyttävä, tietyt lääkehoidot ovat kuitenkin nykytilanteessa tarpeen eläinten hengen pelastamiseksi tai kärsimysten rajoittamiseksi ja niiden käyttö eläinläälcärin valvonnassa on mahdollista sallia rajoitetusti, jos ryhdytään ylimääräisiin varotoimiin hoidon jälkeisen eläintuotteiden myynnin osalta, useimmiten eläinten on voitava päästä jaloittelualueille tai nurmea kasvaville ulkoalueille heti, kun sääolosuhteet sen sallivat, ja kyseisiä ulkoalueita olisi hoidettava osana viljelykierto-ohjelmaa siten, että lepoaikojen ja terveyssyistä tyhjillään pitämistä koskevien määräaikojen noudattaminen on niiden osalta mahdollista, eläinsuojien olisi oltava kaikkien eläinlajien osalta ilmanvaihdoltaan, valoisuudeltaan, tilavuudeltaan ja mukavuudeltaan eläinten tarpeita vastaavia ja tämän vuoksi käytettävissä olevan pinta-alan olisi oltava riittävä mahdollistamaan tarvittava liikkumavapaus jokaiselle eläimelle; rakentamisessa ja rakennusten suojaamisessa käytettävät materiaalit eivät saisi olla ¥ millään tavoin myrkyllisiä eläimille tai ympäristölle, eläinten järjestelmällinen silpomiskäytäntö ja tiettyjen eläinten kasvun edistämiseen tai niiden lisääntymiskierron muuttamiseen tarkoitettujen aineiden käyttö ovat luonnonmukaisen maatalouden periaatteiden vastaisia toimintoja, koska ne ovat omiaan muuttamaan sekä eläinten käyttäytymistä että niiden tasapainoa ja terveyttä, eläinten käsittely ja kuljetus sekä niiden teurastus olisi toteutettava eläimiä kunnioittaen ja siten välttäen aiheuttamasta niille tarpeetonta kärsimystä ja stressiä, mehiläishoidon erityispiirteiden vuoksi ovat erityiset säännökset tarpeen erityisesti laadultaan ja määrältään riittävien siitepöly- ja mesivarojen takaamiseksi, kaikki toimijat, jotka pitävät kaupan eläintuotteita, joissa viitataan luonnonmukaiseen tuotantotapaan, olisi saatettava säännölliseen valvontaan, jossa olisi otettava huomioon karjatilojen erityiset tuotantoedellytykset; tietty määrä eläinten tilalle tuontia ja sieltä pois vientiä sekä toteutettuja hoitoja koskevaa tietoa olisi oltava jatkuvasti saatavilla tilan sijaintipaikassa käytettävissä olevassa rekisterissä, jâ kotieläintuotantoa koskevissa säännöksissä olisi otettava huomioon lainsäädännön täytäntöönpanosta kasvintuotannon osalta jo saatu kokemus, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (ETY) N:o 2092/91 seuraavasti: 1. Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti: "Tätä asetusta sovelletaan seuraaviin tuotteisiin siltä osin kuin niissä on tai niihin on tarkoitus tehdä luonnonmukaiseen tuotantotapaan viittaavia merkintöjä: a) b) jalostamattomat kasvinviljely- ja eläintuotteet; ihmisravinnoksi tarkoitetut tuotteet, jotka koostuvat yhdestä tai useammasta kasviperäisestä ainesosasta ja/tai yhdestä tai useammasta eläinperäisestä ainesosasta. " Poistetaan 1 artiklan 2 kohta. Korvataan S artiklan 5 kohdan b alakohta seuraavasti: "b) siirtymävaihe on kasvintuotannon osalta kestänyt vähintään 12 kuukautta ennen sadonkorjuuta; kotieläintuotannon osalta vaihe on ollut kestoltaan vähintään puolet liitteessä I olevassa II osassa määriteltyjen eri siirtymävaiheiden kestosta. " Lisätään 6 artiklan 1 kohdan b alakohdassa olevan ilmaisun "maanparannusaineina," sekä ilmaisun "tai mihin tahansa muuhun tiettyjen aineiden osalta liitteessä II täsmennettyyn tarkoitukseen" väliin seuraava 2. 3. 4. S ilmaisu: "rehuina, rehuja täydentävinä tuotteina eläinten ruokinnassa. , desinfiointiaineina". 5. Lisätään 7 artiklan 1 kohdan a alakohdassa olevaan lauseeseen "jos niitä käytetään kasvien haitallisten organismien tai tautien torjuntaan" ilmaisu "tai loisten torjuntaan tai karjankasvatustilojen desinfiointiin". Lisätään toisessa luetelmakohdassa olevaan lauseeseen "niitä käytetään sillä tavoin, että ne eivät joudu suoraan kosketukseen siementen, kasvien tai kasvituotteiden kanssa" ilmaisu "eivätkä eläinten kanssa;". 6. Lisätään 7 artiklaan 1 a kohta seuraavasti: Eläinten ruokinnan osalta voidaan liitteessä II olevaan luetteloon "1 a. rehuista, joita ei ole tuotettu luonnonmukaisen maatalouden sääntöjen mukaisesti, samoin kuin luetteloon rehuja täydentävistä tuotteista lisätä tuotteita, jos nrimä täyttävät seuraavat edellytykset: a) jos tavanomaisia rehuja käytetään, niiden on oltava olennaisen tärkeitä eläinten fysiologisia tarpeita vastaavan tasapainoisen ravitsemuksen turvaamiseksi eikä niitä saa olla yhteisössä saatavilla riittävästi 6 artiklassa annettujen sääntöjen mukaisessa muodossa; b) jos niitä käytetään rehuja täydentävinä tuotteina, niiden on oltava olennaisen tärkeitä eläinten erityisten ravitsemuksellisten tarpeiden tyydyttämiseksi, niiden on oltava peräisin luonnosta. " 7. 8. 9. Korvataan 13 artiklassa oleva luetelmakohta "- muutokset liitteisiin I, II, III, IV ja VI" luetelmakohdalla muutokset liitteisiin I, II, III, IV, VI ja VII;". Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 2092/91 liitteet I, II ja III tämän asetuksen liitteessä mukaisesti. Eläinten määrän muuntaminen nautayksiköiksi tilan eläintiheyden määrittämiseksi, jonka tarkoituksena on eläinten määrän rajoittaminen käytettävissä olevan pinta-alan mukaan, suoritetaan käyttäen muuntotaulukkoa, joka muodostaa uuden liitteen (liite VII) asetukseen (ETY) N:o 2092/91 ja joka esitetään tämän asetuksen liitteessä, Tämä asetus tulee voimaan kolmen kuukauden kuluttua sen julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2 artikla <$ Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja M> LUTE 1. 2. Poistetaan liitteessä I olevasta luonnonmukaisen tuotannon periaatteita tiloilla käsittelevästä luvusta "Kasvit ja kasvituotteet" eläimiä ja eläintuotteita koskeva alakohta (3 kohta). Lisätään luku seuraavasti: :il. ELÄIMET JA ELÄINTUOTTEET i- Yleiset periaatteet Kotieläintuotanto on lukuisilla maatiloilla luonnonmukaisen maatalouden erottamaton osa. Jotta ihmisravinnoksi tarkoitetuissa eläimistä saatavissa tuotteissa voitaisiin käyttää luonnonmukaiseen maatalouteen viittaavia merkintöjä, kyseisten eläinten kasvatuksessa käytettävien kasvituotteiden on oltava luonnonmukaisen tuotannon periaatteiden mukaisesti tuotettuja. Eläinten kasvatuksessa on noudatettava tässä liitteessä vahvistettuja sääntöjä ja niiden ruokinnassa on käytettävä mieluiten tilalla tuotettuja rehuja. Kotieläintuotannolla on voitava turvata viljelyjärjestelmien tasapaino varmistamalla maaperän orgaanisen aineksen ja ravinteiden tarpeen tyydyttäminen. Kotieläintuotannolla edistetään maaperän ja kasvien, kasvien ja eläinten sekä eläinten ja maaperän toisiaan täydentävää vuorovaikutusta ja sen säilymistä. Hyödyntämällä uusiutuvia luonnonvaroja (karjan jätevesiä, palkokasvien viljelyä, rehukasvien viljelyä) mahdollisimman laajalti, useiden kasvien samanaikaisen viljelyn ja karjankasvatuksen yhteisjärjestelmä turvaa maaperän säilymisen ja maanparannuksen pitkällä aikavälillä sekä kestävän maatalouden kehityksen. Eläinten ravinnon on oltava niiden fysiologisia tarpeita vastaavaa ja myönnettyjä poikkeuksia lukuun ottamatta luonnonmukaisessa maataloudessa tuotettua. Luonnon monimuotoisuus on säilytettävä mahdollisimman runsaana ja rotujen valinnassa on otettava huomioon niiden kyky sopeutua ympäristön oloihin. Eläinten elinympäristö on suunniteltava sellaiseksi, että eläimillä on käytettävissään kunkin lajin erityisiin käyttäytymispiirteisiin nähden riittävä liikkumavapaus. Rakennuksissa on oltava hyvä ilmanvaihto, päivänvalon on päästävä niihin ja eläinten riittävä mukavuus on varmistettava erityisesti tarkoituksenmukaisin laitteistoin ja riittävin kuivikkein. Näiden rodunvalintaa, ruokintaa ja elinympäristöä koskevien eri periaatteiden olisi mahdollistettava terveysongelmien rajoittaminen siten, että eläinten terveyttä voidaan hoitaa pääosin ennalta ehkäisevästi. Lääkehoitojen käyttö sallitaan ainoastaan poikkeuksellisesti. x Luonnonmukaisessa maataloudessa karjankasvatus on maaperään liittyvää tuotantoa. Useimmiten eläimillä on oltava ulkoilumahdollisuus ja eläinten lukumäärä pinta-alayksikköä kohden on rajattava siten, että kotieläintuotannon ja kasvintuotannon yhdennetty hoito tilalla varmistetaan ja kaikkea saastumista ja erityisesti maaperän sekä pinta- ja pohjavesien pilaantumista on mahdollista välttää. Haitallisten ympäristövaikutusten välttämiseksi karjan suuruus on määritettävä tarkoin karjan jätevesien levitykseen käytettävissä olevan pinta-alan ja muiden orgaanisten lannoitteiden mahdollisen käytön mukaan. Tilakohtainen kokonaiseläintiheys saa olla enintään 2 nautayksikköä hehtaaria kohden. Jos muita orgaanisia lannoitteita levitetään, kokonaiseläintiheyttä on pienennettävä siten, ettei kahden nautayksikön hehtaaritiheyttä vastaavaa typen kokonaisannostusta ylitetä ottaen huomioon, että 2 nautayksikköä = 170 kg N. Nautayksiköiksi muuntamiseen käytettävät kertoimet määrätään eläinryhmittäin liitteessä VII. Jos kyseiset tiheydet (tai kyseiset levitettävän typen annostukset) ylitetään, tarkastuslaitoksen tai -viranomaisen on mahdollista myöntää poikkeus, jos maataloudenharjoittaja voi levityssuunnitelmansa perusteluksi osoittaa, että lisäpinta-aloja on käytettävissä paikallisesti tai alueellisesti muilla tiloilla, joiden kanssa on aloitettu säännöllinen yhteistyö. Viimeksi mainituista lohkoista asianomaisten maataloudenharjoittajien on tehtävä sopimus eikä niille saa johtaa karjan jätevesiä mistään muualta. Jos pilaantumisen vaara on suuri, tarkastuslaitos tai -viranomainen voi vahvistaa kahden nautayksikön hehtaaritiheyttä pienemmät enimmäistiheydet ympäristön laadun säilymisen varmistamiseksi. Luonnonmukaisessa maataloudessa on saman tuotantoyksikön kaikkien eläinten kasvatuksessa noudatettava tämän liitteen määräyksiä. Tilalla saa olla tavanomaisen maatalouden periaatteiden mukaisesti kasvatettuja eläimiä, jos niiden kasvatus toteutetaan yksikössä, jonka rakennukset ja lohkot on selvästi erotettu yksiköstä, jossa luonnonmukaisen maatalouden sääntöjen mukaista tuotantoa harjoitetaan, ja jos yksiköiden eläimet ovat eri lajia. Lisääntymisen on perustuttava astutukseen. Keinosiemennys sallitaan. Alkion siirrot sekä hormonien käyttö munasolun irtoamisen hallitsemiseksi ovat kuitenkin kiellettyjä, jollei ole kyse yksittäisen eläimen eläinlääkinnällisestä hoidosta. Eläinten silpomista kuten niiden hännän tai hampaan katkaisemista, kuohitsemista, sarvien tai nokan katkaisemista tai mehiläiskuningatarten siipien typistämistä ei saa luonnonmukaisessa maataloudessa toteuttaa järjestelmällisesti. Tarkastusviranomainen tai -laitos voi kuitenkin antaa luvan joihinkin näistä toimista turvallisuussyistä tai jos niiden tarkoituksena on eläinten terveyden tai hyvinvoinnin parantaminen. Tällöin pätevän henkilöstön on suoritettava kyseiset silpomiset välttäen aiheuttamasta eläimille kärsimystä. Eläinten kuljettaminen on tehtävä eläinten stressiä rajoittavalla tavalla ja matkan on oltava mahdollisimman lyhyt. Kuormaaminen ja kuormasta purkaminen on tehtävä eläimiä rääkkäämättä ja rauhoittavien lääkkeiden käyttö kuljetuksen aikana kielletään. Asiaa koskevia kansallisia tai yhteisön säännöksiä on noudatettava kaikissa tapauksissa. At Käsiteltäessä eläimiä teurastuksen tai lopettamisen yhteydessä pyrkimyksenä on oltava niille aiheutetun stressin rajoittaminen sekä mahdollisimman varmojen takeiden antaminen siltä osin, että eläimet tunnistemerkitään ja erotetaan tavanomaisesta tuotannosta peräisin olevista muista eläimistä. 2. Eläinten aikuperö Eri tyyppisille karjatiloille tuotavien eläinten on oltava tuotettu tiloilla, joilla noudatetaan 6 artiklassa ja tässä liitteessä vahvistettuja tuotantosääntöjä, ja kyseistä tuotantojärjestelmää on noudatettava niiden osalta koko niiden eliniän. Karjan uusiutumisen varmistamiseksi tilalle voidaan tuoda tavanomaisilla karjatiloilla tuotettuja naaraspuolisia (poikimattomia) eläimiä, jotka eivät ole vielä ehtineet täysikasvuisiksi, enintään 10 prosenttia täysikasvuisen karjan määrästä vuotta kohden. Kyseistä prosenttimäärää on mahdollista suurentaa tarkastuslaitoksen tai -viranomaisen lausunnon perusteella ja yhteisymmärryksessä tämän kanssa sen jälkeen, kun jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen on antanut tähän suostumuksensa, erityistapauksissa kuten karjatilan merkittävän laajentamisen, rodun vaihtamisen, uuden elinkeinonhaaran kehittämisen tai terveyteen liittyvistä ongelmista aiheutuneen eläinten hävittämisen yhteydessä. Jos luonnonmukaisella tuotantotavalla tuotettuja eläimiä ei ole käytettävissä riittävästi, tavanomaisella tuotantotavalla tuotettuja eläimiä voidaan edellisestä poiketen tuoda luonnonmukaisille karjatiloille seuraavin edellytyksin: munien tuotantoon tarkoitettuja kananuorikoita, jos ne ovat enintään 18 viikon ikäisiä, lihantuotantoon tarkoitettuja kananpoikia, jos ne ovat alle kolmen päivän ikäisiä, vasikoita, jos ne ovat alle neljän viikon ikäisiä, porsaita, jos ne otetaan luonnonmukaiseen järjestelmään heti, kun ne on vieroitettu. Näitä poikkeuksia, joihin on oltava tarkastuslaitoksen tai -viranomaisen ennakolta antama lupa, sovelletaan 31 päivänä joulukuuta 2000 päättyvän siirtymäkauden aikana. Tavanomaisilla karjatiloilla tuotettujen siitoseläimiksi tarkoitettujen urospuolisten eläinten tuonti sallitaan, jos kyseisiä eläimiä tämän jälkeen kasvatetaan ja ruokitaan jatkuvasti tässä liitteessä määrättyjen sääntöjen mukaisesti. Kaikkien tavanomaisilta karjatiloilta hankittavien eläinten osalta on kiinnitettävä erityistä huomiota terveyttä koskeviin määräyksiin tarkastuslaitoksen tai -viranomaisen voidessa antaa erityisiä, esimerkiksi seulontakokeita koskevia määräyksiä paikallisen tilanteen mukaan. Mehiläishoidossa tarhan perustaminen on tehtävä edistämällä olemassa olevien yhdyskuntien lisääntymistä tai hankkimalla parvia tai pesiä luonnonmukaisen mehiläishoidon sääntöjä noudattavilta tiloilta. Tavanomaisilla mehiläistiloiUa tuotettujen parvien hankkiminen sallitaan poikkeuksellisesti 31 päivänä joulukuuta 2000 päättyvän siirtymäkauden aikana sillä Jb edellytyksellä, että siirtymävaihetta noudatetaan. 3. Siirtymävaihe Luonnonmukaisessa maataloudessa eläinten ravinnon on oltava kasvien ja kasvituotteiden osalta tilalla tämän liitteen 1 kohdassa määrättyjen sääntöjen mukaisesti tuotettua. Edellä esitettyjä eläinten alkuperää koskevia sääntöjä on noudatettava, jotta eläinperäisiä tuotteita voitaisiin myydä luonnonmukaisen tuotteen nimikkeellä. Karjatilalla, jolla kasvatetaan nautoja, lampaita, vuohia, sikoja tai siipikarjaa, on luonnonmukaisen maatalouden tuotantosääntöjä siirtymävaiheessa noudatettava tuotantoyksikön koko rehunviljelyalalla. Niittyjen ja rehukasvien osalta siirtymävaiheen on täytynyt jo kestää tavanomaiset kaksi vuotta. Tarkastuslaitos voi toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella päättää pidentää tai lyhentää kyseistä vaihetta ottaen huomioon lohkojen aiemman käytön. Jotta karjakasvatuksen tuotteita olisi mahdollista myydä luonnonmukaisen tuotteen nimikkeellä, siirtymävaiheessa olevilla karjatiloilla on täytynyt noudattaa tämän liitteen määräyksiä erityisesti eläinten ruokinnan, niiden terveyteen liittyvien seikkojen ja eläinsuojia koskevien vaatimusten osalta vähintään: 12 kuukauden ajan lihantuotantoon tarkoitettujen nautojen osalta, 6 kuukauden ajan vanhempina kuin kolmen päivän ikäisinä tilalle tuotujen ja lihantuotantoon tarkoitettujen pienten märehtijöiden, sikojen ja siipikarjan osalta, 12 viikon ajan maidontuotantoa varten kasvatettujen eläinten osalta, 10 viikon ajan munien tuotannon osalta. Tuotaessa eläimiä tavanomaisilta karjatiloilta edellisessä kohdassa esitetyin edellytyksin ja rajoituksin on edellä esitettyjä määräaikoja noudatettava, jotta tuotteita voitaisiin myydä luonnonmukaisina maataloustuotteina; kyseisinä määräaikoina on kaikkia tässä liitteessä määrättyjä sääntöjä noudatettava erityisesti eläinten ruokinnan ja terveydenhoidon osalta. Mehiläishoidossa siirtymävaiheessa tuotettuja mehiläishoidon tuotteita on mahdollista myydä luonnonmukaisen tuotteen nimikkeellä ainoastaan, jos mehiläisten ruokintaa, hoitoja ja suojia koskevia yleisiä vaatimuksia on noudatettu vähintään yhden vuoden ajan. Pesien rakenteissa käytetyt materiaalit on saatettava tämän liitteen määräysten mukaiseksi. Parvia tavanomaisilta tiloilta hankittaessa siirtymävaihe on niin ikään yhden vuoden pituinen. 4. Ruokinta Tilan kaikkien eläinten ruokinta on tavanomaisesti turvattava 6 artiklassa ja liitteessä I määrättyjen tuotantosääntöjen mukaisesti tuotetuin rehuin ja ruokinnassa käytetyin ainein. Maatilan olisi tavanomaisesti itse varmistettava karjalle tarkoitettujen rehujen tuotanto, mutta erityisissä tilanteissa luonnonmukaisten rehujen osto 6 artiklassa AM ja liitteessä I määrättyjä tuotantosääntöjä noudattavilta tiloilta tai yrityksistä sallitaan. Kyseisen ruokinnan tarkoituksena on varmistaa korkealaatuinen tuotanto ilman, että pyrittäisiin edistämään eläinten mahdollisimman nopeata kasvua, ja samalla eläinten fysiologisiin kehitysvaiheisiin liittyviä ravinnontarpeita noudattaen. Valvonnasta vastaavien tarkastusviranomaisten ja -laitosten on mahdollista 31 päivänä joulukuuta 2000 päättyvän siirtymäkauden aikana poikkeuksellisesti myöntää lupa tavanomaisten rehujen käyttöön eläinten ruokinnassa rajoitetussa määrin, jos yksinomaan luonnonmukaisesta tuotannosta peräisin olevien rehujen saanti osoittautuu karjankasvattajalle mahdottomaksi. Tavanomaisten rehujen sallittu päivittäinen enimmäisprosenttimäärä on märehtijöillä 10 prosenttia ja muilla kuin märehtijöillä 20 prosenttia. Kyseinen prosenttimäärä lasketaan maataloudesta peräisin olevien rehujen sisältämästä kuiva-aineesta. Siirtymävaiheessa tuotettujen kasvituotteiden sisällyttäminen ravintoannokseen sa?Hiaan, jos näiden osuus rehuseoksesta on enintään 20 prosenttia ja tuotteet on viljelty lohkoilla, joilla 6 artiklassa ja liitteessä I määrättyjä tuotantosääntöjä on noudatettu vähintään vuoden ajan. Liitteessä II olevassa C osassa annetaan luettelo tavanomaisista rehuista, joita annokseen on mahdollista sisällyttää ja joiden tarkoituksena on erityisesti eläinten valkuaistarpeiden tyydyttäminen. Erityisesti poikkeuksellisista sääilmiöistä johtuvien rehuntuotannon menetysten vuoksi kyseisiä prosenttimääriä on mahdollista mukauttaa, jos mukautukset ovat perusteltuja ja niihin on tarkastuslaitoksen tai -viranomaisen lupa. Suoraan käytettävien rehujen ja rehuseosten on oltava neuvoston direktiivin 77/101/ETY(5) ja neuvoston direktiivin 79/373/ETY(6) säännösten mukaisia. Haitallisten aineiden ja tuotteiden pitoisuuksien osalta rehuihin sovelletaan neuvoston direktiivin 74/63/ETY<7) säännöksiä. Eläinten ravitsemustarpeiden tyydyttämiseksi vitamiinien ja hivenaineiden lisääminen sallitaan neuvoston direktiivin 70/524/ETYw mukaisesti. Eläinten ravitsemustarpeiden turvaamiseksi välttämättömien kivennäisaineiden lisääminen on toteutettava mieluiten luonnosta saatavia raaka-aineita tai kyseisiä aineita luontaisesti sisältäviä rehuja käyttäen. Liitteessä II olevassa D osassa (5) (6) (7) (3) EYVL N:o L 32, 3. 2. 1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 90/654/ETY (EYVL N:o 353, 17. 12. 1990, s. 48) EYVL N:o L 86, 6. 4. 1979, s. 30. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 93/74/ETY (EYVL N:o L 237, 22. 9. 1993, s. 23) EYVL N:o L 38, 11. 2. 1974, s. 31. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/16/ETY (EYVL N:o L 104, 23. 4. 1994, s. 32) EYVL N:o L 270, 14. 12. 1970, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 94/77/EY (EYVL N:o L 350, 31. 12. 1994, s. 113) A% annetaan luettelo sallituista rehuja täydentävistä tuotteista. Maitoa ja maitotuotteita lukuun ottamatta muiden eläinperäisten tuotteiden käyttö eläinten ruokinnassa kielletään. Kaikkien kasvun tai tuotannon edistämiseen tarkoitettujen synteettisten aineiden käyttö eläinten ruokinnassa tai niille suun kautta annettuina kielletään. Eläinten, joiden vatsalaukku on moniosainen, osalta kasvatusmenetelmien on perustuttava laidunten mahdollisimman laajaan hyödyntämiseen. Päivittäisen annoksen sisältämästä kuiva-aineesta vähintään 60 prosenttia on oltava karkea-, tuore-, kuiva- tai säilörehuja. Säilörehun yksinomainen käyttö kielletään. Säilörehun valmistuksessa sallittavat säilöntäaineet ovat merisuola ja vuorisuola, luonnonmukaisiksi nimetyt säilöntäaineet kuten hiivat, maitohappo-, muurahaishappo- ja propionihappobakteerit, entsyymit, hera, sokeri ja melassit. Mehiläishoidossa pesät on sijoitettava paikkoihin, joissa kasvaa ainoastaan 6 artiklan säännösten ja liitteen I määräysten mukaisesti luonnonmukaista tuotantotapaa noudattaen viljeltyjä kasveja tai luonnonvaraisia kasveja. Jäsenvaltioiden on huolehdittava niiden alueiden tai vyöhykkeiden nimeämisestä, joilla luonnonmukaista mehiläishoitoa on mahdollista harjoittaa. Jollei kyseistä yksilöintiä ole tehty, mehiläishoitaja on velvollinen esittämään tarkastusviranomaiselle tai -laitokselle erityisesti aiheellisiin tutkimuksiin perustuvat perustelut ja takeet siitä, että laiduntamisalueet, joille tämän yhdyskunnat pääsevät, vastaavat edellä mainittuja vaatimuksia. Yhdyskuntien ruokkiminen sallitaan, jos sääolosuhteet edellyttävät riittävien varastojen hankintaa talvehtimista varten. Ruokkiminen on suoritettava viimeisen hunajasadon ja yhdyskunnan lepokauden välisenä aikana. Tavanomaisesti se tehdään luonnonmukaisessa mehiläishoidossa tuotetulla hunajalla, mutta sokerisiirappeja voidaan käyttää siltä osin kuin ne on valmistettu luonnonmukaisen maatalouden vaatimusten mukaisista tuotteista. Tavanomaisesta maataloustuotannosta peräisin olevan sokerisiirapin ja hunajan käyttö sallitaan poikkeuksellisesti 31 päivänä joulukuuta 2000 päättyvän kauden aikana. 5. Sairauksien ennalta ehkäisy ja eläinlääkinnälliset hoidot Tautien ennalta ehkäisy on eläinten terveyden osalta ensisijaisena sääntönä luonnonmukaisen maatalouden sääntöjen mukaisessa karjankasvatuksessa. Eläinten hyvä terveys on tulosta harkitusta karjankasvatuksen harjoittamisesta, jolla turvataan eläinten hyvä tautien vastustuskyky ja estetään tartunnat. Useat tekijät voivat tässä yhteydessä edistää tautien tehokkaan ennalta ehkäisyn varmistamista ja terveyteen liittyvien ongelmien vähenemistä: paikallisiin oloihin sopeutuvien rotujen valinta, tasapainoinen ja hyvälaatuinen ravinto, eläinlajien erityispiirteisiin ja tarpeisiin mukautetut eläinsuojat, eläinten luontaisen vastustuskyvyn hyödyntäminen ja ulkoilumahdollisuuden järkevä käyttö. Loukkaantuneet eläimet tai eläimet, joilla on taudin oireita, on hoidettava viipymättä tarvittaessa eristettyinä ja tähän soveltuvissa tiloissa. Karjankasvattajan on varmistettava karjansa valvonta siten, että minkä tahansa poikkeavuuden havaitseminen on mahdollista. AG Liitteessä 11 olevassa D osassa esitettyihin kasviuutteisiin, hivenaineisiin ja tuotteisiin perustuvat hoidot samoin kuin homeopaattina liuotteina käytettävien tuotteiden (kasvi- tai eläinperäisten aineiden tai kivennäisaineiden) käyttö sallitaan rajoituksitta. Ennalta ehkäisevät lääkehoidot ovat kiellettyjä, samoin kaikkien kasvun edistämiseen tarkoitettujen aineiden käyttö. Niin ikään kielletään kiima-aikojen käynnistämiseen tai samanaikaistamiseen tarkoitetut hormonit. Hormonihoitoja voidaan kuitenkin käyttää yksittäisen, lisääntymisongelmista kärsivän eläimen hoitamiseen. Jollei jotain tautia ole mahdollista hoitaa edellä suositeltuja hoitoja käyttäen, lääkehoitoja voidaan käyttää eläimen hengen pelastamiseksi, sille aiheutuvien kärsimysten välttämiseksi tai niiden ollessa ainoa mahdollinen keino saada eläimen terveydentila jälleen hyväksi. Rokotteita voidaan niin ikään käyttää, jos alueella, jolla tila sijaitsee, tiedetään esiintyvän tauteja, samoin kuin niiden rokotusten osalta, jotka on asiaa koskevassa lainsäädännössä määrätty pakollisiksi. Lääkehoidot on toteutettava eläinlääkärin vastuulla ja käytetty valmiste on selvästi mainittava, samoin kuin hoidon kesto ja suositeltu määräaika, joka on odotettava ennen kuin tuotteita kulutetaan. Kyseiset tiedot on merkittävä karjantarkkailukorttiin ja ilmoitettava tarkastuslaitokselle. Hoidetut eläimet on tunnistemerkittävä selvästi; suurten eläinten kyseessä ollen merkitään yksittäiset eläimet, siipikarjan ja pienten eläinten osalta yksittäiset eläimet tai erä, ja mehiläisten osalta yhdyskunta. Määräaika, joka on odotettava ennen kuin eläintuotteita on synteettisin lääkkein toteutetun hoidon jälkeen mahdollista myydä luonnonmukaisen tuotteen nimikkeellä, on kaksinkertainen lain määräämään ajanjaksoon nähden. Erityisesti mehiläishoidossa yhdyskuntien hyvä terveydentila on tulosta tautien kehittymiselle suotuisien tekijöiden vähentämisestä. Tätä tarkoitusta varten sovelletaan seuraavia menetelmiä: taudeille vastustuskykyisten ja paikallisiin oloihin sopeutuneiden rotujen valinta, kuningatarten säännöllinen uusiminen, välineistön säännöllinen puhdistaminen ja desinfiointi, saastuneen välineistön hävittäminen, vahojen säännöllinen uusiminen ja huolehtiminen siitä, että pesissä on saatavilla riittävästi siitepölyä ja hunajaa. Jos synteettisten valmisteiden käyttö osoittautuu tarpeelliseksi joidenkin sellaisten tarttuvien tautien hävittämiseksi, jotka ovat vaarassa tuhota yhdyskunnat, hoito on toteutettava mahdollisimman pitkän aikaa ennen kuningattaren munimiskautta ja meden keruukautta tai niiden jälkeen. Jos hoitoja on annettava kyseisen kauden aikana, hoidetut yhdyskunnat on sijoitettava eristettyyn pesään. Tällöin kyseisiin pesiin sovelletaan uudelleen vuoden pituista siirtymävaihetta. Jos missä tahansa kotieläintuotannossa yksikään eläin tai kasvatuserä saa enemmän kuin kaksi muuta kuin loisten torjuntaan tarkoitettua, lääkevalmisteiden avulla toteutettua parantavaa hoitoa vuotuisen tuotantokierron aikana tai eläinten elämänkaaren aikana, jos tämä on lyhyempi kuin yksi vuosi, näin tuotettuja eläintuotteita ei saa myydä luonnonmukaisen tuotteen nimikkeellä Af kyseisen vuoden aikana. 6. Karjankasvatuksessa käytettävät rakennukset ja ulkoalueet Eläinsuojien on kaikkien eläinlajien osalta oltava eläinten liikkumista, päivänvaloa ja mukavuutta koskevia tarpeita vastaavia. Eläinten on voitava helposti päästä ruokinta- ja vedensaantipaikoille. Rakennuksissa on oltava riittävä, sääolosuhteisiin mukautettu ilmanvaihto. Jos eläimiä kasvatetaan erissä, kasvatuserien koko on määritettävä eläinten kehitysvaiheen ja käyttäytymistarpeiden perusteella. Eläimille mahdollisesti myrkyllisten materiaalien ja aineiden käyttö rakentamisessa ja rakennusten käsittelyssä on kiellettävä. Kaikilla nisäkkäillä on oltava käytettävissään kuivikkeilla varustettu makuualue. Kuivike voi olla olkea tai soveltuvaa luonnonmateriaalia. Kuivikkeiden hygienian parantamiseksi ja niiden lisänä voidaan käyttää kaikkia liitteessä II olevan A osan mukaisesti luonnonmukaisessa viljelyssä lannoitteina sallittavia kivennäisvalmisteita. Siipikarjan rakennuksessa on oltava orsia, jotka on lukumäärältään ja mitoiltaan mukautettu kasvatuserän suuruuteen ja lintujen kokoon. Karjankasvatustilojen puhdistaminen suoritetaan painevedellä tai lämpimällä vedellä. Tilojen desinfiointi voidaan tehdä liitteessä II olevassa E osassa luetelluilla aineilla. Tilojen hygienian parantamistoimet, erityisesti hyönteisten ja loisten hävittäminen, suoritetaan karjan poissa ollessa ja käyttäen yksinomaan liitteessä II olevassa B osassa sallittuja aineita. Karjan jätevesien ja säilörehun puristenesteiden varastointiin tarkoitetuilla laitteistoilla on voitava estää vesien pilaantuminen maahan valuvien ja imeytyvien tai pintavesiin sekoittuvien karjan jätevesiä ja säilörehun puristenesteitä sisältävien nesteiden vaikutuksesta. Karjan jätevesien osalta laitteistojen kapasiteetin on oltava lannoituksen moitteettoman hoidon mahdollistamiseksi suurempi kuin kapasiteetti, joka tarvitaan vähintään kuusi kuukautta kestävään varastointiin. Nisäkkäisiin kuuluvan lihakarjan sekä maidontuotantoon tarkoitettujen eläinten on voitava päästä ulos laitumille tai jaloittelualueille aina, kun sääolosuhteet ja maan tila sen sallivat. Kyseisillä ulkoalueilla eläimillä on lisäksi oltava paikallisiin sääolosuhteisiin nähden riittävä suoja sateelta, tuulelta, auringolta ja liian korkeilta tai alhaisilta lämpötiloilta. Lihantuotantoon tarkoitettujen eläinten kasvatusedellytysten on mieluiten perustuttava samoihin periaatteisiin, mutta eläinten loppuruokintavaihe voidaan toteuttaa navetassa. Kyseisten rakennusten on oltava riittävän tilavia mahdollistamaan eläimille näiden tarpeiden mukaisen liikkumavapauden. Tarkastusviranomaisen tai -laitoksen on mahdollista myöntää poikkeuksia tästä periaatteesta paikallisten tilanteiden huomioon ottamiseksi tiettyjen alueiden tilarakenteen tai elinympäristön järjestämiseen liittyvien erityispiirteiden osalta. Kyseisiä poikkeuksia on mahdollista myöntää ainoastaan olemassa olevien rakennusten osalta, kun puolestaan uusissa rakennuksissa on otettava huomioon edellä esitetyt perusperiaatteet. AV Karjankasvatukseen käytettävissä rakennuksissa jokaisella eläimellä on oltava käytettävissään kuiva ja mitoiltaan riittävä lepopaikka. Eläintiheys rakennuksissa on yleensä määriteltävä eläinlajin, eläinten rodun, iän ja koon mukaan. Sitä määriteltäessä on otettava huomioon myös eläinten käyttäytymiseen liittyvät tarpeet, jotka riippuvat erityisesti kasvatuserän koosta ja eläinten sukupuolesta. Parhaan mahdollisen tiheyden tarkoituksena on eläinten hyvinvoinnin turvaaminen varaamalla niiden käyttöön riittävästi tilaa nukkua, syödä ja liikkua. Vasikoiden kasvatuksessa eläinsuojia koskevien parametrien on oltava kaikilla tiloilla vasikoiden suojelun vähimmäisvaatimuksista annetussa neuvoston direktiivissä 91/629/ETY(9) vahvistettujen säännösten mukaiset. Jos teurassikoja pidetään sikalassa, eläinten käytössä lepoa varten olevien vapaiden vähimmäispinta-alojen on oltava sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista annetun neuvoston direktiivin 91/630/ETY(10) 3 artiklassa vahvistetun suuruiset. Eläinten on lisäksi voitava päästä pinta-alaltaan vastaavan suuruiselle kuivikkeilla varustetulle jaloittelualueelle. Pohjaristikoiden yhtenäinen käyttö ja jatkuva karsinassa pitäminen kielletään. Muita direktiivissä 91/630/ETY annettuja eläinsuojia ja karjankasvatusta koskevia säännöksiä sovelletaan heti, kun tämä asetus on hyväksytty, kaikkiin rakennuksiin. Siipikarjalle on varmistettava päivisin jatkuva pääsy nurmea kasvaville suojalaittein varustetuille ulkoalueille aina, kun sääolosuhteet sen sallivat. Rakennuksessa on oltava ilmanvaihto ja mitoiltaan rakennuksen kokoon suhteutettuja aukkoja. Päivänvaloa voidaan täydentää keinovalaistuksella enintään 16 tunnin pituisen valoisan ajan varmistamiseksi päivittäin. Terveyssyistä tiloja on pidettävä tyhjillään kahden kasvatuserän välillä. Kyseisen toimen yhteydessä rakennus laitteineen on puhdistettava ja desinfioitava. Kullekin ulkoalueelle on niin ikään varattava lepoaika kunkin kasvatuserän jälkeen nurmen uudelleen kasvun mahdollistamiseksi, sekä varmistettava alueen tyhjillään pitäminen terveyssyistä. Munien tuotantoon tarkoitetun siipikarjan osalta on noudatettava laajaperäistä vapaan laitumen kasvatusjärjestelmää ja eläimillä on oltava pääsy rakennukseen, joka on mitoitettu ja varustettu siten, että eläinten riittävä mukavuus varmistetaan. Ulkoalueiden ja rakennuksen on täytettävä seuraavat vähimmäisvaatimukset01}: kanoilla on päivisin jatkuvasti mahdollisuus liikkua vapaasti ulkona, <9) (10) (I!) EYVL N:o L 340, 11. 12. 1991, s. 28 EYVL N:o L 340, 11. 12. 1991, s. 33 Nämä vaatimukset vastaavat tietyistä munien kaupan pitämisen vaatimuksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1907/90 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 15 päivänä toukokuuta 1991 annetun asetuksen (ETY) N:o 1274/91 (EYVL N:o L 121, 16. 5. 1991, s. 11), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 786/95 (EYVL N:o L 79, 7. 4. 1995, s. 12) liitteessä II olevissa b ja c kohdassa annettuja määräyksiä. A3 maasto, johon kanat pääsevät, on suurimmaksi osaksi kasvillisuuden peittämää, maastossa, johon kanat pääsevät, on enintään 4 000 kanaa hehtaarilla, toisin sanoen yksi kana 2,5 neliömetriä kohden, rakennuksessa kanojen käytössä olevalla lattiapinta-alalla on enintään seitsemän kanaa neliömetrillä, vähintään kolmasosa kyseisestä pinta-alasta on peitetty olkien, puulastujen, hiekan tai turpeen kaltaisella kuivikkeella, riittävän suurta osaa kanojen käytössä olevasta lattiapinta-alasta käytetään lintujen ulosteiden keräämiseen. Lihantuotantoon tarkoitetun siipikarjan osalta on noudatettava perinteistä vapaan laitumen kasvatusjärjestelmää, jossa eläimillä on pääsy sekä ulkoalueille että rakennukseen, joka on enimmäismitoiltaan ja ominaisuuksiltaan mukautettu kyseisten eri lajien tarpeisiin. Tässä kasvatuksessa noudatettavat vähimmäisvaatimukset ovat seuraavat(12): eläintiheys rakennuksessa lattianeliömetriä kohden ei ylitä seuraavia lukuja: kananpojat: 12 kappaletta, joiden yhteenlaskettu elopaino on enintään 25 kilogrammaa. Siirrettävissä rakennuksissa, joiden lattiapinta-ala on enintään 150 neliömetriä ja joita pidetään avoinna myös öisin, saadaan eläintiheys kuitenkin nostaa 20 kappaleeseen, jos näiden yhteenlaskettu elopaino on enintään 40 kilogrammaa neliömetriä kohden, myskisorsat ja Pekingin ankat: joko 8 urosta, joiden yhteenlaskettu elopaino on enintään 35 kilogrammaa, tai 10 naarasta, joiden yhteenlaskettu elopaino on enintään 25 kilogrammaa, myskisorsa-ankat: 8 kappaletta, joiden yhteenlaskettu elopaino on enintään 35 kilogrammaa, helmikanat: 13 kappaletta, joiden yhteenlaskettu elopaino on enintään 23 kilogrammaa, kalkkunat: 6,25 kappaletta (seitsemän viikon ikään asti 10 kappaletta), joiden yhteenlaskettu elopaino on enintään 35 (12) Nämä vaatimukset vastaavat tietyistä siipikarjan kaupan pitämisen vaatimuksista annetun asetuksen (ETY) N:o 1906/90 yksityiskohtaisista soveltamissäännöistä 5 päivänä kesäkuuta 1991 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1538/91 (EYVL N:o L 143, 7. 6. 1991, s. 11), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3239/94 (EYVL N:o L 338, 28. 12. 1994, s. 48) liitteessä IV olevassa d kohdassa annettuja määräyksiä lukuun ottamatta suljetussa tilassa toteutettavaa loppuruokintavaihetta koskevia ohjeita. ÄD kilogrammaa, hanhet: 5 kappaletta (kuuden viikon ikään asti 10 kappaletta), joiden yhteenlaskettu elopaino on enintään 30 kilogrammaa; yksittäisen tuotantoyksikön siipikarjarakennusten kokonaiskäyttöpinta-ala ei ylitä 1 600 neliömetriä; kussakin siipikarjarakennuksessa on enintään: 4 800 kananpoikaa, 5 200 helmikanaa, 4 000 naaraspuolista myskisorsaa tai Pekingin ankkaa, 3 200 urospuolista myskisorsaa tai Pekingin ankkaa tai 3 200 myskisorsa- ankkaa, 2 500 hanhea ja kalkkunaa; rakennuksessa on ulosmenoluukut, joiden yhteenlaskettu pituus on vähintään neljä metriä sataa rakennuksen pinta-alaneliömetriä kohden; linnuilla on päivittäin jatkuva pääsy ulkoalueille viimeistään siitä alkaen, kun ne ovat seuraavan ikäisiä: kananpojat kuusi viikkoa, ankat, hanhet, helmikanat ja kalkkunat kahdeksan viikkoa; ulkoalueet ovat suurimmaksi osaksi kasvillisuuden peittämiä ja niissä on pinta- alaa vähintään: 2 neliömetriä jokaista kananpoikaa, myskisorsaa, Pekingin ankkaa tai helmikanaa kohden, 3 neliömetriä jokaista myskisorsa-ankkaa kohden, 6 neliömetriä jokaista kalkkunaa kohden, 10 neliömetriä jokaista hanhea kohden. Helmikanoilla ulkoalueet voidaan korvata häkillä, jonka lattiapinta-ala on vähintään kaksi kertaa rakennuksen lattiapinta-alan suuruinen ja korkeus vähintään kaksi metriä. Jokaisella linnulla on oltava yhteensä vähintään 10 senttimetriä orsitilaa (rakennuksessa ja häkissä); lihantuotantoon tarkoitetut linnut ovat hitaasti kasvavaa kantaa; kasvatusvaiheessa annettu rehuseos sisältää vähintään 70 prosenttia viljaa; 2A teurasikä on vähintään: 81 vuorokautta kananpojilla, 49 vuorokautta Pekingin ankoilla, 70 vuorokautta myskisorsanaarailla, 84 vuorokautta myskisorsauroksilla, 92 vuorokautta myskisorsa-ankoilla, 94 vuorokautta helmikanoilla, 140 vuorokautta kalkkunoilla ja paistiksi kasvatettavilla hanhilla. Mehiläishoidossa pesien on oltava valmistettu luonnonmateriaaleista, jotka eivät aiheuta ympäristölle tai mehiläishoidon tuotteille mitään saastumisvaaraa. Käytettyjen suoja-aineiden on täytettävä samat vaatimukset. Kehien ja pesäosastojen, joihin mehiläiset keräävät sadon, suojaaminen erityisesti loisilta voidaan suorittaa ainoastaan liitteessä II olevassa B osassa esitettyjä aineita käyttäen. Kaikki synteettiset kemialliset valmisteet kielletään. Uusien kehien valmistuksessa tarvittavien vahojen on oltava tuotettu tuotantoyksiköissä, joissa noudatetaan luonnonmukaisen mehiläishoidon sääntöjä. Tarkastuslaitos tai - viranomainen voi poikkeuksellisesti antaa luvan tavanomaisten vahojen käyttöön erityisesti uusissa tuotantolaitoksissa, jollei luonnonmukaisessa mehiläishoidossa tuotettuja vahoja ole saatavissa markkinoilta. " 2u Korvataan liitteessä II oleva C osa "Muut tuotteetw seuraavasti: "ÇQSA Liitteessä I olevan II osan 4 kohdassa tarkoitetut maataloudesta peräisin olevat suoraan käytettävät rehut, joita ei ole tuotettu luonnonmukaisesti Cl Siemenet, viliat ia rehut Sinimailanen Palkokasvien siemenet (kokonaisina, jauheena, kakuiksi puristettuina): lupiini, soija, herneet, kahviherneet (Cicer arietinum), peltonätkelmä (Lathyrus sativus)t härkäpavut (Vicia f aba) Öljykasvien siemenet (kokonaisina, jauheena, kakuiksi puristettuina): auringonkukka, rapsi, pellava. C. 2 Jalostetut kasvituotteet Tärkkelyksenvalmistuksen (maissi, peruna) sivutuotteet Myllyteollisuuden sivutuotteet (leseet). sti. Sokerijuurikasjätemassa Mallas- ja panimoteollisuuden sivutuotteet Sokeri (mehiläishoidossa). C. 3 Eläintuotteet Maito- ja maitotuotteet Siitepöly (mehiläishoidossa) Mesi (mehiläishoidossa). " 4. Lisätään liitteeseen II D osa seuraavasti: "D OSA Eläinten ruokinnassa sallitut rehuja täydentävät tuotteet i. Kivennäis- ja hivenaineet - Natrium: - Kalsium: - Fosfori: - Magnesium: Rikki: - Rauta: - Jodi: - Koboltti: Puhdistamaton merisuola Karkea vuorisuola Natriumsulfaatti Leväkalkki (maerl ja lithothamneae) Louhittu kalsiumkarbonaatti Kalsiumlaktaatti Luujauhosta saostettu dikalsiumfosfaatti Defluorattu dikalsiumfosfaatti Defluorattu monokalsiumfosfaatti Vedetön magnesiumoksidi Magnesiumsulfaatti Magnesiumkloridi Natriumsulfaatti Rauta(II)karbonaatti Rauta(II)sulfaatti, monohydraatti Rauta(III)oksidi Kalsiumjodaatti, heksahydraatti Kaliumjodidi Koboltti(lI)sulfaatti, monohydraatti Emäksinen koboltti(II)karbonaatti, monohydraatti ?3> - Kupari: - Mangaani: - Sinkki: Kupari(II)oksidi Kupari(n)karbonaatti, monohydraatti Kupari(II)sulfaatti, pentahydraatti Mangaani(II)karbonaatti Mangaani(II)- ja mangaani(III)oksidien seos Mangaani(II)sulfaatti, mono- ja tetrahydraattien seos Sinkkikarbonaatti Sinkkioksidi Sinkkisulfaatti, mono- ja heptahydraattien seos - Molybdeeni: Ammoniummolybdaatti - Seleeni: Natriumselenaatti. 2. Muut tPQtteet Kasvijauheet ja -uutteet, yrtit Kivijauheet ja puuhiili Merilevät Hiivat Seepian luu, simpukankuoret ja osterin kuorilevyt Kalaöljy ja kalanmaksaöljy Entsyymien avulla tuotetut kala-autolysaatit, hydrolysaatit ja proteolysaatit liukoisessa tai liukenemattomassa muodossa (yksinomaan nuorten eläinten vitamiini-, kivennäis- ja valkuaislisäksi)Z 5. Lisätään liitteeseen II E osa seuraavasti: "EQSA Tilojen ja välineistön käsittelyssä ja desinfioinnissa sallitut aineet E. l. Karjasuojissa käytettävät aineet kalkkimaito (kalsiumhydroksidisuspensio) pyykin valkaisuaine (natriumhypokloriitti) natriumhydroksidiliuos (välineistön osalta) kaliumhydroksidiliuos (välineistön osalta) luontaiset kasviuutteet natriumhypokloriitti (mehiläispesät) muurahais-, maito- ja etikkahappo (mehiläispesät) E. 2. Välineistön puhdistuksessa käytettävät aineet typpihappo (maidontuotantolaitteistot). " 6. Lisätään liitteeseen II F osa seuraavasti: £i{ Mviit aineet' "F OSA Muutetaan tarkastusta koskevia vähimmäisvaatimuksia ja varotoimenpiteitä 8 ja 9 artiklassa tarkoitetussa tarkastusjärjestelmässä käsittelevän liitteen lU ensimmäisen luvun "A. Maataloustuotannossa tuotetut tai kerätyt kasvit ja kasvituotteet" otsake seuraavasti: "A. 1. Maataloustuotannossa tuotetut tai kerätyt kasvit ja kasvituotteet". 8. Lisätään liitteeseen III luku seuraavasti: "A. 2. Maataloustuotannossa tuotetut eläimet ja eläintuotteet 1. 2. 2. 1. Tiloihin, joilla tuotetaan eläimiä ja eläintuotteita tämän asetuksen säännösten mukaisesti, sovelletaan kasveja ja kasvituotteita koskevan luvun tarkastusvaatimuksia ottaen huomioon kyseisten tilojen osalta liitteessä I vahvistetun velvoitteen pitää aloja kasvintuotannossa. Kyseisten vaatimusten lisäksi on noudatettava kotieläintuotantoa koskevia erityisiä määräyksiä. Kun kotieläintuotantoa koskevan erityisen tarkastusjärjestelmän täytäntöönpano aloitetaan, tuottajan ja tarkastuslaitoksen on: laadittava karjankasvatuksessa käytettävien rakennusten, jaloittelualueiden ja ulkoalueiden sekä tarvittaessa eläinten ja eläintuotteiden varastointi- ja jalostustilojen täydellinen kuvaus, laadittava karjan jätevesien varastointilaitosten täydellinen kuvaus, laadittava kyseisten jätevesien levitystä koskeva suunnitelma ja samassa yhteydessä kasvintuotantoon tarkoitettujen pinta-alojen täydellinen kuvaus, vahvistettava naapuriviljelijöiden kanssa tarvittaessa tehtäviin sopimuksiin sisällytettävät jätevesien levitystä koskevat määräykset, vahvistettava kaikki karjankasvatusyksikössä tämän asetuksen säännösten noudattamisen varmistamiseksi toteutettavat käytännön toimenpiteet. Kyseiset kuvaukset ja toimenpiteet on sisällytettävä tarkastuskertomukseen, jonka asianomainen tuottaja vahvistaa nimikirjoituksellaan. Kyseiseen kertomukseen sisältyy lisäksi karjankasvattajan sitoumus noudattaa 6 artiklan säännöksiä ja liitteen I määräyksiä sekä hyväksyä rikkomusten sattuessa 9 artiklan 9 kohdassa säädettyjen toimenpiteiden soveltaminen. #r 2. 2. 2. 3. 2. 4. 2. 5. Liitteessä III olevan A osan 1, 3, 4, 5, 6, 7 ja 8 kohdassa määrättyjä kasveja ja kasvituotteita koskevia yleisiä tarkastusvaatimuksia sovelletaan myös eläimiin ja eläintuotteisiin. Kyseisistä säännöistä poiketen tilalla saa olla eläinlääkintään tarkoitettuja lääkkeitä, jos nämä ovat eläinlääkärin liitteessä I tarkoitettujen hoitojen yhteydessä määräämiä, niitä varastoidaan valvotussa paikassa ja niiden ostosta ja käytöstä pidetään kirjaa. Eläimet on tunnistemerkittävä pysyvällä tavalla kullekin lajille soveltuvaa menetelmää käyttäen siten, että suurten nisäkkäiden osalta merkitään yksittäiset eläimet ja siipikarjan sekä pienten nisäkkäiden osalta yksittäiset eläimet tai erät. Eläinten ja näistä saatujen tuotteiden tunnistemerkintä on varmistettava koko jakelukierron ajaksi ja erityisesti kuljetusten, teurastuksen ja myöhempien jalostustoimien ajaksi. Rekisteröidyt karjantarkkailukortit on laadittava ja säilytettävä tilan sijaintipaikassa siten, että ne ovat jatkuvasti tarkastuslaitosten tai -viranomaisten saatavilla. Kyseisiin rekistereihin, joiden tarkoituksena on antaa täydellinen kuvaus karjan hoitotavasta, on sisällytettävä seuraavat tiedot: tilalle tuodut uudet eläimet lajeittain: niiden alkuperä ja saapumispäivä, siirtymävaiheen pituus, tunnistemerkki, suoritetut eläinlääkinnälliset toimenpiteet; tilalta pois viedyt eläimet: niiden ikä, lukumäärä ja paino, tunnistemerkki ja määräpaikka; eläinten mahdolliset menetykset ja niiden perustelut; ruokinta: rehutyyppi rehuja täydentävät tuotteet mukaan lukien, eri ainesosien osuudet annoksessa, ulkoalueille pääsyajat, jos ulkoilumahdollisuutta on rajoitettu; sairauksien ehkäisy, hoitotoimenpiteet ja eläinlääkinnälliset hoidot: hoitopäivä, taudinmääritys, hoitoon käytetyn valmisteen luonne, hoitomenetelmä, eläinlääkärin hoitoa varten määräämä lääkitys perusteluineen ja määräaika, joka on odotettava ennen kuin eläintuotteita on lupa pitää kaupan. Jos tuottajalla on samalla alueella useita karjatiloja, on myös niihin yksiköihin, joissa tuotetaan muita kuin 1 artiklassa tarkoitettuja eläimiä tai eläintuotteita, sovellettava tarkastusjärjestelmää tämän eläimiä ja eläintuotteita koskevan luvun 2. 1 kohdan ensimmäisen, toisen ja kolmannen luetelmakohdan osalta sekä karjankasvatusohjelmaa, kirjanpitoa sekä karjankasvatuksessa käytettävien valmisteiden varastoinnissa noudatettavia periaatteita koskevien säännösten osalta. Kyseisissä karjankasvatusyksiköissä ei saa missään tapauksessa kasvattaa samoja eläinlajeja, joita tämän kohdan 1 alakohdassa tarkoitetussa yksikössä kasvatetaan/'. 2G 9. Lisätään uusi liite VII seuraavasti: LIITE VII NAUTAYKSIKÖIKSI MUUNTAMISEEN KÄYTETTÄVÄT KERTOIMET Luokka tai laji Yhtä nautayksikköä vastaava eläinten määrä kyseisessä luokassa Hevoseläimet, yli 6 kuukauden ikäiset Teurasvasikat Muut alle vuoden ikäiset naudat Urospuoliset naudat, 1 - 2-vuotiaat Naaraspuoliset naudat, 1 - 2-vuotiaat Urospuoliset naudat, vähintään 2-vuotiaat Siitoshiehot Teurashiehot Lypsylehmät Siitokseen kelpaamattomat lypsylehmät Muut lehmät Siitoskanit Uuhet Vuohet Porsaat Siitosemakot Teurassiat Muut siat Teuraskananpojat Munivat kanat Muu siipikarja 1,0 0,4 0,4 0,6 0,6 1,0 0,8 0,8 1,0 1,0 0,8 0,02 0,15 0,15 0,027 0,5 0,3 0,3 0,007 0,014 0,03 ^y ISSN 1024-4492 KOM(96) 366 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 14 15 Luettelonumero : CB-CO-96-367-FI-C ISBN 92-78-07209-5 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg XH


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1475/96 DER KOMMISSION vom 26. Juli 1996 über die Erteilung am 30. Juli 1996 von Einfuhrlizenzen für Erzeugnisse des Schaf- und Ziegenfleischsektors im Rahmen der nicht landesspezifischen GATT/WTO Zollkontingente für das dritte Vierteljahr 1996

eurovoc_concepts:
GATT
goatmeat
import licence
sheepmeat
tariff quota


title: Nařízení Komise (ES) č. 1510/96 ze dne 26. července 1996 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
confectionery product
customs regulations
foodstuff
gaming
tariff nomenclature

text: 02/sv. 7 CS Úřední věstník Evropské unie 203 31996R1510 L 189/89 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 30. 7. 1996 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1510/96 ze dne 26. července 1996 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ s ohledem na smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. čer- vence 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném cel- ním sazebníku (1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1192/96 (2), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení, vzhledem k tomu, že k zajištění jednotného uplatňování kombi- je nované nomenklatury tvořící přílohu uvedeného nařízení nezbytné přijmout opatření k zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení; vzhledem k tomu, že nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo vše- obecná pravidla pro výklad kombinované nomenklatury a že se tato pravidla vztahují i na každou jinou nomenklaturu, která je na ní plně nebo částečně založena nebo ji rozšiřuje o další třídění a která je zřízena zvláštními předpisy Společenství za účelem uplatňování celních nebo jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím; vzhledem k tomu, že podle uvedených všeobecných pravidel musí být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky v příloze tohoto nařízení zařazeno na základě odůvodnění ve sloupci 3 do odpovídajících kódů KN uvedených ve sloupci 2; vzhledem k tomu, že je účelné, aby závazné informace o sazeb- ním zařazení zboží do kombinované nomenklatury, které vydaly orgány členských států a které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohla osoba, které byly tyto informace vydány, nadále používat po dobu tří měsíců v souladu s čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (3); vzhledem k tomu, že opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem sekce Výboru pro celní kodex – odboru pro celní a statistickou nomenklaturu, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky v příloze se v kombinované nomenklatuře zařazuje do odpovídajících kódů KN uvedených ve sloupci 2 této tabulky. Článek 2 Závazné informace o sazebním zařazení zboží vydané celními orgány členských států, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být podle ustanovení čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 nadále používány po dobu tří měsíců. Článek 3 Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. V Bruselu dne 26. července 1996. Za Komisi Mario MONTI člen Komise (1) Úř. věst. L 256, 7. 9. 1987, s. 1. (2) Úř. věst. L 156, 29. 6. 1996, s. 15. (3) Úř. věst. L 302, 19. 10. 1992, s. 1. 204 CS Úřední věstník Evropské unie 02/sv. 7 Popis zboží (1) 3. Plastová skořápka složená ze dvou půlek obsahující: — káču z umělé hmoty o průměru 2,5 cm — žvýkačku ve formě kuličky obalené v cukru s obsahem sacharosy 69,5 % hmotnostních (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharosa). PŘÍLOHA Zařazení (Kód KN) (2) Káča: 9503 90 32 Žvýkačka: 1704 10 99 4. Potravinový přípravek ve formě prášku složený ze směsi 2103 90 90 (v procentech hmotnostních) Odůvodnění (3) Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 5 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 2 písm. v) ke kapitole 39 a na znění kódů KN 9503, 9503 90, 9503 90 32, 1704, 1704 10 a 1704 10 99. Nejedná se o složený výrobek ve smyslu všeobecného pravidla 3 písm. b) pro výklad kombinované nomenklatury a zejména se nejedná o výrobek nabízený k drobnému prodeji jako souprava. Viz též vysvětlivky k HS, pravidlo 3 písm. b), bod X), pododstavce 1 a 3. Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 2103, 2103 90 a 2103 90 90. Syrovátka v prášku Sýr v prášku Sůl Cibule a česnek Sušené podmáslí 8 Kyselina mléčná a citronová Petržel Paprikový extrakt Koření Sojový olej Oxid křemičitý 20–35 20–25 15–18 8–10 –10 3–4 < 1 < 0,5 < 0,5 < 0,25 < 0,5 Výrobek se používá jako koření při výrobě slaných pochutin


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αριθ. 2089/96 του Peter SKINNER προς την Επιτροπή. H παροχή πρώτων βοηθειών στο χώρο εργασίας

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EC Directive
occupational safety
workplace


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2100/96 af Ria OOMEN-RUIJTEN til Kommissionen. Svensk lovforslag om krav til skibsmotorers støjemission og udstødningsgasser

eurovoc_concepts:
Sweden
air quality
economic consequence
government bill
noise pollution
pleasure craft
shipbuilding
technical standard