title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén om - "Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik - Förberedelserna för nästa steg"

eurovoc_concepts:
action programme
information policy
information technology
single market
telecommunications

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 07. 1996 K()M(96) 395 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN om Informationssamhället: Från Korfu till Dublin De nya prioriteringarna MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN om "Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik-Förberedelserna för nästa steg" Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om Informationssamhället: Från Korfu till Dublin De nya prioriteringarna 1. i "Europa Bangemann-rapporten Vid toppmötet på Korfu den 24 och 25 juni 1994 beslutades, på grundval av slutsatserna globala informationssamhället", att ett råd tillägnat informationssamhället skall inrättas. Under mötet framhölls att "vikten av och komplexiteten hos de frågor som det nya informationssamhället ger upphov till berättigar till att ett permanent samordningsinstrument. bl. a. för att säkerställa ett samordnat inrättas inom radef. Under Europeiska rådets möte på Korfu tillvägagångssätt anmodades kommissionen att utarbeta en åtgärdsplan som omfattar de åtgärder som behövs på gemenskapsnivå. och det Åtgärdsplanen, som antogs den 19 juli 1994 och har rubriken "Europas väg till informationsamhället", diskuterades vid det första möte som rådet för informationsamhället höll den 28 1994. Rådet uppmanade kommissionen att vidta ett antal åtgärder inom de områden som skisserats i åtgärdsplanen. Den vägledning som rådet tillhandahöll gav i synnerhet en viktig impuls att libéralisera telekommunikationerna. september Åtgärdsplanen har framgångsrikt gett upphov till en preliminär ram för Europeiska unionens politik vad gäller informationssamhället. Med denna som grund har stora framsteg gjorts de senaste två åren: som total leder liberalisering före den 1 januari 1998. Det Vad gäller den rättsliga ramen har kommissionen lagt fram ett fullständigt inom reformpaket till telekommunikationssektorn fjärde ramprogrammet om forskning och teknisk utveckling håller framgångsrikt på att genomföras och det inbegriper tre särskilda program som anknyter till informations- och kommunikationsteknologi. Åtskilliga åtgärder med syfte att bygga upp en ökad medvetenhet har vidtagits. De G7-möten som hölls i Bryssel i februari 1995 och Sydafrika i maj 1996 bidrog också till att öka medvetenheten. De flesta av de åtgärder som skisserades i åtgärdsplanen har antingen förverkligats eller håller på att vidtas. Vissa åtgärder är dock vilande, eftersom av informationssäkerhetsskäl. förberedelserna längre väntat tid än ta AK Värdefulla erfarenheter har vunnits i samband med att åtgärdsplanen genomförts. Kommissionen har nu en mångsidigare bild av vilka åtgärder som är nödvändiga för att den skall kunna nå sina politiska mål vad gäller informationssamhället. Dessutom har nya frågor och problem uppkommit. Därför är det dags att se över åtgärdsplanen för att ge idén om informationssamhället en ny politisk drivkraft. Det är detta mål rådet för informationssamhället vill uppnå den 8 oktober 1996. 2. Politiken består av fyra lika viktiga prioriteringar: i) Bättre företagsklimat Europeiska företag har börjat anpassa sig till det ökade konkurrenstrycket och börjat inse de gränslösa möjligheter informationssamhället erbjuder. Men för att kunna anta denna svåra utmaning behöver de ett gynnsamt företagsklimat. Det här betyder framför allt att en total liberalisering av telekommunikationerna måste genomföras effektivt i hela Europeiska unionen före den 1 januari 1998. Det betyder också att större insyn och konsekvens i de nationella regler som gäller tjänster förknippade med informationssamhället behövs för att säkerställa rättvis större konkurrens och en uppmärksamhet fästas vid att de olika sektorerna inom ekonomin, däribland de små och medelstora företagen, i snabb takt börjar utnyttja informations- och kommunikationsteknologi. inre marknad. Slutligen måste fungerande ii) Investeringar i framtiden kunskapsbasen måste Informationssamhället innebär ett kunskapsbaserat samhälle. För att bredda den europeiska till informationssamhället spela en huvudroll inom det femte ramprogrammet, på det sätt som fastslås i de första riktlinjer som kommissionen antog den 10 juli 1996. Kommissionen kommer att utarbeta lämpliga åtgärder för att svara på Florens- mötets uppmaning om att "snabbt utarbeta en atgärdsplan för initiativet 'Inlärning i informationssamhället'". forskning med anknytning iii) Människan i centrum för kommissionen att människan sätts Det är angeläget i informationssamhället. Det innebär bl. a. att man bättre svarar på människors förväntningar och farhågor i frågor som t. ex. tillgången till ett brett utbud av tjänster och innehåll. I praktiken avser kommissionen att gå vidare mot en närmare integrering av strukturfonderna och den politik som förs vad gäller informationssamhället för att ta itu med sociala frågor, skydda konsumenternas intressen och höja kvaliteten på tjänsterna inom den offentliga sektorn. i centrum Al iv) Den globala utmaningen Den ökade globaliseringen innebär att ansträngningar måste göras för att uppställa världsomfattande regler. Kommissionen anser att slutförandet av WTO- förhandlingarna är mycket viktigt i detta hänseende. Ett informationssamhälle av sant global karaktär innebär att vi ökar samarbetet med våra grannar och hjälper utvecklingsländerna att bli århundradets informationssamhälle. integrerade tjugoförsta i det 3. Kommissionen överlämnar inledningsvis följande dokument som svar på några av de nya politiska prioriteringarna: i) Ett meddelande om Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik - Förberedande av nästa steg ("The implications of Information Society on European Union Policies - Preparing the Next Steps"). Meddelandet har en särskild politisk betydelse, eftersom det lägger grunden för antagandet av den atgärdsplan som kommissionen kommer att genomföra i slutet av året för att beakta de nya strategiska prioriteringarna. ii) En grönbok om "Arbets- och levnadsvillkor i informationssamhället: Människan i förgrunden" ("Living and Working in the Information Society: People first") med syfte att fördjupa den politiska, sociala och samhälleliga dialogen om de viktigaste sociala frågor och samhällsfrågor som berör informationssamhället. iii) I ett meddelande om "Standardiseringen och informationssamhället" ("Standardisation in the Information Society") utreds hur de bästa möjliga förhållandena, ICT- standardiseringsprocessens betingelser, skall kunna skapas för att utarbeta de standarder som behövs för att förverkliga informationssamhället. ICT-marknadens beaktande med och av iv) Ett utkast till direktiv om "Insyn i lagstiftningsarbetet på den inre marknaden för tjänster inom informationssamhället" ("Regulatory Transparency in the Internal Market for Information Society services"). Genom direktivet inrättas en informationsmekanism för medlemsstaternas lagstiftningsinitiativ. 4. Kommissionen anmodar rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén att lämna sina yttranden om dessa viktiga politiska riktlinjer, så att en reviderad atgärdsplan kan upprättas i tid till Europeiska rådets möte i Dublin. 4 C Meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén öm "Informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik-Förberedelserna för nästa stegM 1 2 INLEDNING POLITISKA PRIORITETER I FRAMTIDEN 2. 1 Att förbättra företagsmiljön a. Ett framgångsrikt 1998 b. Att förverkliga den inre marknaden c. Att underlätta förändringar i näringslivet 2. 2 Att investera i framtiden a. Att öka vår kunskapsbas b. Att förbättra undervisning och utbildning c. Att verka för en hållbar utveckling 2. 3 Människorna i centrum 2. 4 a. Att öka integrationen i Europa b. Att skydda konsumentemas intressen c. Att förbättra samhällstjänsterna d. Att bevara den kulturella mångfalden Att möta den globala utmaningen a. Att fastställa globala regler b. Att samarbeta med våra grannar c. Att öka u-ländemas integration i det globala informationssamhället 3 NÄSTA STEG Al 1. TNLEDNING Under de senaste åren har informationssamhället kommit att hamna överst på Europeiska unionens politiska handlingsprogram. Denna utveckling innebär ett konkret erkännande av den viktiga roll som nya tillämpningar och tjänster kan spela bland insatserna för att skapa sysselsättning och global konkurrenskraft. Information och kommunikation är de sektorer i näringslivet som växer snabbast i hela världen med en årstakt på 7-8 %. Deras andel av världens samlade BNP väntas ha fördubblats år 2000 och nått cirka 10%. Denna situation återspeglas också i Europa, där mycket stora möjligheter öppnar sig för företag inom områdena etermedia, programvaror, elektronik, förlagsverksamhet och telefoni. Europa har en stark ställning inom vissa marknads segment, men vi släpar fortfarande efter USA och Japan inom flera nyckelområden. Med tanke på framtiden för alla sektorer av näringslivet och för medborgarna i Europa är det absolut nödvändigt att Europa lyckas på dessa områden. En samlad unionsstrategi för informationssamhället infördes i juli 1994 i och med att Europeiska kommissionen lade fram en atgärdsplan med titeln "Europas väg mot informationssamhället". Denna plan ger Europeiska unionen ramar för en integrerad behandling av ett antal nyckelområden för unionens politik, bl. a. telekommunikation, forskning :och utveckling, innovationer, konkurrens, små och medelstora företag, ekonomisk och social sammanhållning, AV-medier, internationella relationer och kultur. De mål som beskrevs i åtgärdsplanen är fortfarande giltiga, men det faktum att effekterna av informationssamhället snabbt sprids till flera olika områden och den globala utveckling på senare tid gör att det krävs en uppdatering, förstärkning och anpassning av de åtgärder som redan inletts och att informationssamhället införs som en ny dimension inom politikområden som inte togs upp i den ursprungliga åtgärdsplanen. Dessutom medför av informationssamhället ett behov av större samordning mellan gemenskapens politik inom olika områden och mellan dess olika instrument och anslagsmekanismer. de mångskiftande aspekterna Syftet med detta meddelande är att mot denna bakgrund beskriva informationssamhällets konsekvenser för Europeiska unionens politik inom olika områden och därigenom belysa prioriteringarna för framtiden. ' KOM (94) 347. 2. POLITISKA PRIORITETER IFRAMTTDEN 2. 1. ATT FÖRBÄTTRA FÖRETAGSMILJÖN Informationssamhället medför en snabb och genomgripande förändring av företagsmiljön och ökar konkurrenstrycket på näringslivet i Europa. Europa får inte försitta tillfallet att öka sin konkurrenskraft och därigenom förbättra sysselsättnings situationen. Företagen i Europa har börjat anpassa sig till den nya situationen och har en god grund i fråga om arbetskraft, kapital och teknik. Att bemästra förändringarna är dock ett problem med flera aspekter som det inte finns några färdiga lösningar på och som därför innebär stora risker. För att börja genomföra de nödvändiga anpassningarna behöver företagen klara och förutsägbara ramar, så att de kan utnyttja de nya marknadsmöjligheterna i full utsträckning. a. Ett framgångsrikt 1998 Att en ny ramlagstiftning, som bygger på fullständig liberalisering, införs för tele kommunikationssektorn den 1 januari 1998 kommer att vara av vital betydelse för att släppa fram de privata investeringar som krävs för att skapa den kommunikations- infrastruktur som är nödvändig för att informationssamhället skall utvecklas vidare i Europa. Konkurrensen krävs för att förbättra kommunikationstjänstemas kvalitet, kraftigt sänka priserna och få en mångfald av nya tjänster att växa fram. I Florens betonade Europeiska rådet betydelsen av liberaliseringen och skapandet av en inre marknad för telekommunikationssektom samt uppmanade ministerrådet att fortsätta på vägen mot en liberalisering. Kommissionen och medlemsstaterna har redan gjort påtagliga framsteg i liberaliseringen t. ex. mobila av ett antal viktiga marknadssegment före 1998. Detta gäller kommunikationssystem och kommunikation via satellit, användning av kabeltevenät för telekommunikation samt en alternativ infrastruktur för de redan liberaliserade tjänsterna från och med den 1 januari 1996. Vissa medlemsstater har begärt undantag2 från den fastställda tidsplanen för införandet av fullständig konkurrens. Kommissionen granskar för närvarande dessa framställningar och besluten om undantagen kommer att fattas efter ett öppet samrådsförfarande3. Med hänsyn till betydelsen för hela ekonomin av en liberalisering av telekommunikations sektorn uppmanas dock de medlemsstater som har begärt undantag att begränsa den tid då dessa skall gälla eller, om undantagen inte är motiverade, att avstå från dem. Undantag har begärts av Grekland, Irland, Luxemburg och Portugal. Under samrådet kommer på sedvanligt sätt gemenskapsprincipen om konfidentialitet att respekteras. För att år 1998 skall bli framgångsrikt krävs inte bara att ramlagstiftningen antas i tid utan också, och det i allt större utsträckning, att den genomförs på ett effektivt sätt. Om lagstiftningen införlivas på ett ofullständigt sätt, med avvikelser mellan medlemsstaterna eller för sent och om den tillämpas ineffektivt på medlemsstatsnivå kan detta leda både till att konkurrensen snedvrids och till att den inre marknaden inte fungerar som den skall. De nationella lagstiftarna kommer att behöva resurser och en oberoende ställning för att helt kunna fullgöra sina uppgifter i detta avseende. De förändringar man måste ta itu med motsvarar på många sätt dem som man ställdes inför när den inre marknaden genomfördes. Ett enligt konloirrenslagstiftningen av de dominerande telekommunikationsoperatöremas agerande under tiden fram till år 1998. Detta gäller särskilt företagsallianser, avtal och prisstrategier. annat betydelsefullt en bedömning inslag är Telekommunikationssektorn är av definition gränsöverskridande. Utöver minimiåtgärder för en harmonisering krävs därför ytterligare samordning mellan tillsynsmyndigheterna. Särskilt inom områdena licens- och frekvenstilldelning, numrering och yttre relationer (t. ex. till Internationella teleunionen, ITU) framstår behovet av en fördjupad samordning redan allt tydligare. Europeiska unionen måste vara beredd att ta på sig sitt ansvar i detta avseende. Kommissionen undersöker också i vilken utsträckning det kan bli nödvändigt att skapa en tillsynsfunktion för telekommunikationer på unionsnivå. b. Att förverkliga den inre marknaden För att de nya produkterna och tjänsterna i informationssamhället skall utvecklas till sin fulla potential krävs en marknad av den inre marknadens dimensioner. Kommissionen måste därför fortsätta sitt arbete för att säkerställa och vidareutveckla en väl fungerande inre marknad. De återstående hindren skall avlägsnas under direkt tillämpning av principerna i fördraget, särskilt de om fri rörlighet för varor (art. 30), frihet att tillhandahålla tjänster (art. 59) och etableringsfrihet (art. 52). Kommissionen strävar efter att säkerställa att varje reaktion från lagstiftarnas sida på de nya tjänsterna i syfte att skydda mål av allmänt intresse sker inom ramen för den inre marknaden. Nya tillämpningar och tjänster utvecklas mycket snabbt, och det är omöjligt att förutspå vilka det kommer att finnas en marknad för. Förhastade lagstiftningsåtgärder bör undvikas, innan det är klart var och på vilket sätt ingripanden krävs. Det är dessutom viktigt att avlägsna befintliga hinder och förebygga nya sådana som får företagen att tveka inför nya initiativ och de investeringar dessa kräver. I detta syfte undersöker kommissionen potentiella hinder i informationssamhället, t. ex. elektronisk handel. för vissa nya produkter och tjänster T. ex. skydd av privatlivet, minderåriga och konsumenter, moral- och folkhälsofrågor, skydd av immateriell äganderätt, yrkesetik, spridning av kultur, bevarande av mångfald osv. Medlemsstaterna arbetar för närvarande med en uppdatering av de rättsliga ramarna för att bemöta ett verkligt tryck, som ibland förstärks av politiska skäl. Sådana åtgärder kan resultera î bristande överensstämmelse mellan de nationella rättsbestämmelserna, vilket kan hindra att varor och tjänster tillhandahålls över gränserna. För att motverka varje hot mot den inre marknaden, som kan förändra dess sätt att fungera, föreslår kommissionen ett direktiv om en mekanism för att skapa överskådlighet i fråga om regelverken och omfatta tjänsterna i informationssamhället. Syftet med detta är att säkerställa samband mellan och flexibilitet inom de nationella lagstiftningsåtgärderna och samtidigt så långt möjligt avlägsna risken för en alltför långtgående reglering på gemenskapsnivå. På vissa områden kan det bli nödvändigt att fastställa regler på gemenskapsnivå för att säkerställa att produkterna och tjänsterna i informationssamhället fullt ut kan utnyttja fördelarna med ett område utan inre gränser. Sådana rambestämmelser skulle också skydda och stimulera kreativitet och innovationer. I vissa avseenden har arbetet med sådana bestämmelser redan framskridit. Även behovet av att upprätta en konsoliderad ramlagstiftning för informationssamhället och telekommunikationssektorn undersöks för närvarande. I arbetet med en ramlagstiftning måste man även ta hänsyn till det ökande närmandet i tekniskt avseende mellan telekommunikationer, elektroniska informationstjänster och etermedia. Kommissionen analyserar för närvarande problemet med den bristande överensstämmelsen i de befintliga regelverken inom dessa områden. Förtroendet hos användarna måste säkerställas för att man skall kunna uppnå ett bredare utnyttjande av de nya tjänsterna för affärstransaktioner och sändning av officiella dokument. Detta ligger samtidigt i företagens intresse, eftersom ett ökat förtroende hos användarna medför en ökad efterfrågan. Det måste därför finnas möjligheter att säkerställa skydd av personliga uppgifter, konfidentialitet och en effektiv elektronisk identifiering. Kommissionen utarbetar för närvarande lämpliga förslag. De grönböcker som kommissionen antagit i detta sammanhang är "Copyright och angränsande rättigheter i informationssamhället" (KOM(95) 382, slutlig), "Rättsskyddet för krypterade tjänster på den inre marknaden" (KOM(96) 76, slutlig) och "Affärskommunikationen på den inre marknaden" (KOM(96) 192, slutlig). c. Att underlätta förändringar i näringslivet inom all tjänsteverksamhet Informations- och kommunikationstekniken är av avgörande betydelse för den framtida konkurrenskraften (t. ex. för industri, handel och utformningen och tillverkningen av produkter, för själva produkterna och för affärsprocesserna). Om Europa skall nå framgång beror därför på om företagen snabbt kan tillägna sig informations- och kommunikationsteknik. Därvid bör man särskilt satsa på metoderna med att sprida kunskap om goda exempel ("best practice") och att basera utvärderingen av den egna verksamheten på en jämförelse med framgångsrika företag ("benchmarking"). Detta är särskilt viktigt för de små och medelstora företagen som sysselsätter över två tredjedelar av arbetskraften i Europa och därför har en central roll i skapandet av nya arbetstillfällen. De små och medelstora företagen är av avgörande betydelse för innovationskraften. Grönboken om innovationer har visat på det snedvridna förhållandet mellan Europas vetenskapliga och tekniska potential och de innovationer som kunnat registreras. Man måste satsa på att avlägsna hinder och göra de nödvändiga instrumenten (t. ex. riskkapital) tillgängliga. De små och medelstora företagen är också viktiga för utvecklingen av och mångfalden på den nya marknaden för multimedieprogram och -tjänster. Denna marknad kräver skräddarsydda flexibilitet och kulturell närhet informationstjänster och domineras av nybildade små och medelstora företag. Medlemsstaterna och EU bör skapa en miljö där de små och medelstora företagen kan blomstra. De bör särskilt lägga ned ett betydande arbete på att öka förståendet av de behov, prioriteter och hinder (tex. byråkratiska belastningar) som motverkar skapandet och driften av små och medelstora företag och dessas användning av informations- och kommunikationsteknik. för att kunna tillhandahålla För att marknaderna skall kunna utvecklas snabbt och harmoniskt är det av ökande betydelse att det finns "de facto "-standarder och allmänt tillgängliga specifikationer som upprättats av grupper på marknaden. Detta har betydande konsekvenser: dominerande marknadspositioner och monopol undviks och allmänna intressen och standarder skyddas i den offentliga upphandlingen. Även standardiseringen spelar en betydelsefull roll i detta avseende och tas upp i ett separat meddelande. Europeiska socialfonden (särskilt mål 4) och gemenskapsinitiativet Adapt kan utnyttjas för att underlätta dessa förändringar. 2. 2. ATT INVESTERA I FRAMTIDEN Informationssamhället bygger till övervägande del på kunskap. Genom att delta i informationssamhället kan man öka sin kreativitet, kommunicera snabbare, utveckla nya idéer och lära sig lära under hela livet. Människorna och kunnandet är Europas viktigaste kapital. Därför måste vi investera mer i att öka vår kunskapsbas och förbättra undervisning och utbildning. Att investera i framtiden är även att så långt möjligt bevara miljön för kommande generationer. Informationssamhället kan bidra till en hållbar utveckling. Användningen av informations- och kommunikationsteknik ger betydande möjligheter för en livsstil som mindre intensivt utnyttjar de knappa resurserna. a. Att öka vår kunskapsbas Budgetkraven sätter ökande press på anslagen till forskning och utveckling, både inom privat och offentlig sektor. Kortsiktigt kan det ge budgetlättnader, men till priset av minskad europeisk innovations- och konkurrensförmåga under nästa århundrade. Insatserna kan inte vara högre! Gemenskapens politik för forskning och utveckling har bidragit till att lägga grunden för det som i dag har uppnåtts inom informationssamhället i Europa. Detta är inte någon avgränsad uppgift. Tvärtom flyttar den tekniska utvecklingen ständigt fram gränserna på ett oanat sätt. Därför måste forskningen om informationssamhället ha en central plats i det femte ramprogrammet för forskning och utveckling. Kommissionen antog nyligen ett meddelande om de första riktlinjerna för det femte ramprogrammet. Där införs en klar koncentration av insatserna på tre nyckelområden, av vilka ett är informationssamhället. Syftet med forskningen inom detta område kommer tillämpningar och att informationsinnehåll. Forskningen kommer att inriktas så att den bättre tillfredsställer de ökande behoven i näringsliv och samhälle. att utveckla infrastruktur, tjänster, teknik, vara Med hänsyn till hastigheten i den tekniska utvecklingen är det av största vikt att anpassa tidsplanerna i programmen till de nya realiteterna. Det är också nödvändigt att inrikta forsknings- och utvecklingsinsatserna inom informations- och kommunikationsteknik på ämnen av allmänt intresse och att uppmärksamma användarnas specifika behov i informationssamhället och de tekniker som krävs för att tillfredsställa dessa. För detta krävs att man inleder och administrerar samordnade ämnesövergripande satsningar som är gemensamma för flera program och återspeglar att olika industrier och tekniker har förenats inom en sektor. Preliminära riktlinjer för det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, KOM(96) 332/7. Informationssamhället ger stöd åt visionen om en "global forskningsby". Europa behöver höghastighetsnät för forskningen som helt kan integreras med den internationella forskningsvärlden och ett förbättrat samarbete över gränserna mellan de nationella forskningsinstituten i medlemsstaterna och de gemensamma europeiska instituten. b. Att förbättra undervisning och utbildning i hemmen. Ny Takten i förändringarna stegras ständigt och färdigheter måste hela tiden anpassas till informations- och ändrade behov på arbetsplatser och integrerats med kommunikationsteknik och nya kommissionens program för undervisning och utbildning. Kommissionen har tagit särskilda initiativ , givit ut en vitbok med titeln "Lära och lära ut - På väg mot kunskapssamhället" och kommer - genom grönboken "Att leva och arbeta i informationssamhället: Människorna i centrum" - att stimulera till en bredare diskussion om utmaningen att råda bot på att arbetstagarnas färdigheter blir föråldrade genom en förebyggande metod för anpassning och förändring. inlärningsmetoder har redan anser att undervisningen och utbildningen snabbt Forum för informationssamhället måste ses över, så att de pedagogiska institutionerna bättre svarar mot behoven inom de framväxande grenarna av näringslivet. Man betonar också att informationssamhället, när det förs in i klassrummen, kommer att förändra arbetet i skolan. Detta kommer inte att bli lätt på grund av de ekonomiska konsekvenserna och den inneboende trögheten. I informationssamhället måste undervisningen avlägsna sig från ett system som är helt inriktat på lärarna och i högre grad sätta de lärande i centrum. Det måste bygga på inlärning mer än undervisning. Som ett bevis för undervisningens och utbildningens betydelse uppmanade Europeiska rådet i Florens kommissionen att snabbt utarbeta en atgärdsplan om "Inlärning i informationssamhället". Det kommer att innefatta sammankoppling på Europanivå av skolnätverk, främjande av det pedagogiska innehållet i multimedia och stimulanser för lärares och andra utbildares medvetande om och utbildning i att använda de nya redskap som informationssamhället för med sig. I detta sammanhang förväntas den privata sektorn ge ett betydande bidrag genom inrättandet av offentliga och privata partnerskap. Sokrates och Leonardo samt telematiktillämpningsprogrammet. Arbetsgruppen ("task force") för pedagogiska dataprogram och multimedia. 1996 har förklarats som Europaåret för livslångt lärande för att öka medvetandet hos allmänheten om vikten av att lära inte bara inom utbildningssystemet utan också hemma och på arbetsplatsen. Forum för informationssamhället inrättades av kommissionen som ett rådgivande organ i frågor som rör informationssamhället. Det är en samlingspunkt för alla berörda sektorer och intresse grupper. Dess första rapport handlar om nätverk för människor och samhällen. ' ~ 10 c. Att verka för en hållbar utveckling Begreppet "hållbar utveckling" är ett uttryck för en ökande medvetenhet om att dagens generationer bör tillfredsställa sina behov utan att hota morgondagens generationers livskvalitet, utan att förbruka naturresurser och utan att orsaka miljöförstöring. Telematiktillämpningar kan till exempel bidra till att minska behovet av investeringar i ttansportinfrastruktur och reducera trafikstockningar och luftföroreningar i städerna. Detta kan åstadkommas såväl direkt, med hjälp av trafiWedningssystem, som indirekt, genom tillämpningar i arbetslivet som t. ex. telekonferenser och distansarbete som kräver i mindre fysisk rörlighet. Man kan använda kontroller av luftföroreningsnivåer kombination med trafikledningssystem för att omdirigera eller stoppa trafiken när halterna i luften överskrider vissa tröskelvärden. Informations- och kommunikationstekniken kan bli ett viktigt redskap för att nå en hållbar utveckling, även om de positiva effekterna för miljön inte infinner sig automatiskt. Mycket beror på ramarna för användningen av den nya tekniken. Som Forum för informationssamhället påpekar: Det finns risk för en "rekyl" där samhällsvinsterna - som redan tidigare skett - kan skapa ytterligare efterfrågan på materiell konsumtion, så att utvecklingen upphör att vara hållbar. För att påverka både medborgarnas och företagens beteende i riktning mot en sundare resursanvändning kommer det att krävas både ökad medvetenhet och lämpliga ekonomiska incitament (t. ex. skattestimulanser). 2. 3. MÄNNISKORNA I CENTRUM livskvaliteten för de enskilda Informationssamhället ger möjligheter att höja människorna och tillgodose allmänna intressen. Medborgarna i Europa kommer att kunna utnyttja ett bredare urval av nya tjänster som kommer att bidra till en förbättrad livskvalitet både hemma och på arbetsplatsen. Dessutom har den nya tekniken potential för att bidra till att komma till rätta med social utslagning och regionala skillnader. Informationssamhället kommer dock också att föra med sig förändringar som ställer samhället inför nya utmaningar, och man måste förvissa sig om att fördelarna med den nya tekniken fördelas jämnt mellan de olika delarna av unionen och mellan medborgarna. För att samhällsintressena skall tillgodoses måste konsumentskyddet anpassas till de nya förhållanden som uppstår genom den snabba introduktionen och spridningen av varor och tjänster som bygger på informations- och kommunikationsteknik. a. Att öka integrationen i Europa För att aktivt kunna delta i samhället krävs i ökande utsträckning tillgång till informationstjänster, medan den rent fysiska närhetens betydelse minskar. De avlägsna regionemas nackdelar i detta avseende kan därför minskas genom direktanslutning till tjänsterna. Det ger nya möjligheter att delta på marknaderna samt i undervisning och utbildning och också tillgång "on line" till kultur genom elektroniska bibliotek, museer och gallerier. Att alla regioner i Europa deltar i informationssamhället är dock ingenting som kommer att ske automatiskt, utan det krävs aktiva politiska åtgärder. En av nyckelfaktorerna för tillträdet till informationssamhället är tillgången på infrastruktur för telekommunikationer. Enligt flera analyser11 förefaller det dock - trots den utjämning som sker i många avseenden - som om betydande nivåskillnader mellan utvecklingen på infrastrukturområdet i de olika medlemsstaterna och regionerna består eller till och med har tillkommit nyligen. Liberaliseringen kommer att öka kvaliteten på tjänsterna och pressa priserna. Samtidigt kommer skyldigheten att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster 2 att garantera att alla till en överkomlig kostnad kommer att ha tillgång till bastjänster inom telefoni, som redan omfattar tillträde till on line-tjänster. Eftersom de privata investeringarna i infrastruktur är efterfrågestyrda kan man dock förvänta sig att nya, avancerade tjänster inte kommer att bli tillgängliga lika snabbt och på samma villkor i olika delar av gemenskapen. För att minska riskerna för detta krävs lokala, regionala och nationella initiativ, som inte bara syftar till att stimulera till investeringar i infrastruktur utan också till att öka efterfrågan på de nya informationstjänsterna. Därvid kan man ha nytta av det utbyte av erfarenheter och bästa praxis som redan utvecklats i avancerade regioner (t. ex. för strategiutveckling, distansarbete och användning av gemensamma "telestugor" i områden där tillgången till utrustning är mindre spridd). Det förekommer dock fortfarande mycket tröghet och omedvetenhet. Landsbygdsområdena och de mindre gynnade regionerna behöver utveckla särskilda initiativ för att främja partnerskap mellan privat och offentlig sektor eller mellan regioner, utarbeta regionala strategier och inleda pilotförsök med IT-tillämpningar. 12 Se särskilt studien "Assessment of the social and economic cohesion aspects of the development of the information society in Europe", som utarbetades för kommissionens räkning på grundval av KOM(94)347 slutlig, punkt b i kapitel 3. Samhällsomfattande tjänster är ett dynamiskt begrepp som ständigt utvecklas. I sitt meddelande KOM (96)73 åtog sig kommissionen att före den 1 januari 1998 lämna en rapport om det område som täcks av samhällsomfattande tjänster, deras nivå, kvantitet och prismässiga tillgänglighet samt undersöka behovet av anpassningar. 10 Några lokala och regionala initiativ får dock redan stöd på unionsnivå genom de instrument som kan utnyttjas för ändamålet, framför allt ERUF men också socialfonden, de transeuropeiska näten och FoU. Kommissionen kommer att bygga vidare på erfarenheterna av de pågående initiativen och inom en nära framtid ägna ytterligare uppmärksamhet åt dessa frågor så att de olika aspektema av informationssamhället kan integreras i allt större utsträckning i strukturfondspolitiken. Det europeiska informationssamhället måste även återspegla de gemensamma värden som är grunden för den europeiska sociala modellen, demokrati och individens rättigheter, jämställdhet, välfärd och solidaritet. I en snabbt föränderlig värld är det viktigt att se till att informationssamhället stärker dessa värden och inte underminerar dem. Särskild vikt måste också läggas vid de särskilda behoven hos kvinnor, äldre, handikappade, lågutbildade arbetstagare och minoriteter. i centrum för Europeiska unionens strategi Mot denna bakgrund har kommissionen inlett ett antal åtgärder som alla syftar till att sätta kvinnor och män för informationssamhället. Ett forum för informationssamhället och en expertgrupp på hög nivå för informationssamhällets samhälleliga aspekter har inrättats. Fördjupandet av den politiska och sociala dialogen och dialogen i samhället kommer att behandlas i grönboken,: "Att leva och arbeta i informationssamhället: Människorna i centrum". När det föreskrivna samrådsförfarandet har slutförts kommer kommissionen att lämna förslag till åtgärder. b. Att skydda konsumenternas intressen Konsumentemas intressen måste skyddas genom att de systematiskt beaktas när Europeiska unionens politik utformas inom områden som har samband med informationssamhället. Som ett led i denna allmänna linje kommer kommissionen att inleda forskningsprojekt som syftar till att utveckla mer användarvänliga tillämpningar av informations- och kommunikationsteknik samt söka samarbete med konsumentorganisationer för att pröva ut tillämpningar på försöksstadiet. Kommissionen kommer även att verka för att företrädare för konsumenterna systematiskt medverkar såväl i standardiseringsprocessen som i samrådsförfarandet som är en grundläggande del i utarbetandet av all lagstiftning som är tillämplig på informationssamhället i dess olika aspekter. Särskild uppmärksamhet ägnas också åt förekomsten av oönskad eller stötande information som sprids via on line-tjänster och på Internet samt åt skyddet av minderåriga. Kommissionen undersöker för närvarande detta problem, bl. a. i samband med grönboken "Nya audivisuella tjänster". Det står också klart att lösningarna även måste sökas i ett internationellt sammanhang. 11 Man bör ytterligare öka konsumentemas medvetenhet om informationssamhället och om hur det påverkar deras vardag. Därigenom kan de ta ställning till fördelama med att telemarknaderna öppnas och också till de risker som kan uppstå genom utvecklingen på IT-området. I detta sammanhang bör man betona temat "nedräkning till år 1998". Det är också viktigt att hjälpa konsumenterna att pendla och göra medvetna val mellan de alternativ som erbjuds i medierna (dvs. skapa mediekompetens). Detta kommer att kräva starkt ökade insatser för konsumentutbildning, inte bara i ungdomsskolan utan också med inriktning på vuxna. c. Att förbättra samhällstjänsterna Den offentliga sektorn måste i ökande utsträckning använda den nya tekniken för att förbättra kvaliteten, öppenheten, överskådligheten och användarvänligheten i de tjänster samhället erbjuder. IT måste även användas för att öka effektiviteten i den offentliga administrationen, vilket alltmer blir ett avgörande krav med hänsyn till globaliseringen av ekonomin och budgetbegränsningarna. Kommissionen borde gå i första ledet i användningen av IT-redskap i sin verksamhet och därigenom fungera som ett exempel för offentliga förvaltningar runt om i Europa. Detta gäller de metoder och instrument offentliga tjänstemän använder i sitt dagliga arbete, kontakterna med kommissionens decentraliserade organ och relationerna med medlemsstaternas förvaltningar och allmänheten. Inom detta område har kommissionen börjat använda elektronisk anbudsgivning inom FoU-programmen Acts och Esprit. Dessutom måste man öka kompatibiliteten mellan medlemsstaternas offentliga nät för att skapa en obruten kommunikationskedja mellan alla nivåer av den offentliga förvaltningen inom hela Europeiska unionen. På alla nivåer av den offentliga administrationen - lokalt, regionalt, nationellt och på EU-nivå - måste man förbättra allmänhetens tillgång till offentlig information genom att utoyttja nya IT-tillämpningar ("informationskiosker" eller on line-system). d. Att bevara den kulturella mångfalden Det innehåll som förmedlas är av avgörande betydelse i informationssamhället, dels genom att programproduktion för IT-medier är en betydande och växande inkomstkälla för företagen, dels genom att medieinnehållet är bärare av idéer och värden som bidrar till att bevara och främja den kulturella och språkliga mångfalden i Europa. Därför är det en central uppgift att upprättahålla den kulturella mångfalden i Europa, samtidigt som den europeiska industrin inom denna sektor i ökad takt måste integreras i världsekonomin. 12 r i • ' $• | % ?; Det rika europeiska kulturarvet skulle kunna ge fördelar även ekonomiskt sett. För att det skall utnyttjas på bästa sätt krävs ett sammanhängande regelverk för nya varor och tjänster och för produktionen av informationsinnehåll. En viktig förutsättning för detta är i sin tur att innehållet skyddas av copyright och liknande rättigheter. Europeiska unionen inser AV-programindustrins ökande betydelse och har inlett ett. antal initiativ13. Mediesektom är föremål för djupgående förändringar. Å ena sidan utvidgar de stora mediekonglomeraten sin verksamhet från förlagsverksamhet och traditionell radio och television till elektronisk publicering och digitala TV-tjänster. Det är uppenbart att de stora investeringar i kapital som krävs för att delta på den nya mediemarknaden endast är möjliga för aktörer av en viss storlek. Samtidigt är dock pluralism och kulturell mångfald centrala värden för de europeiska demokratierna. Å andra sidan tillåter informationssamhället en högre grad av individualisering i produktionen av medieinnehållet och distributionen, och det kommer att bredda utbudet av informationstjänster. Internet är ett gott exempel på detta. Det utmärkande för framtidens interaktiva digitala tjänster kommer inte att vara begränsad tillgång till information utan tvärtom ett överflöd av information. Utvecklingen av nya tjänster och specialiserade kanaler kommer därför att påtagligt bidra till pluralism och kulturell mångfald. Massmediemas påverkan på den allmänna opinionen är stark. Därför har alla medlemsstater lagstiftat om mediekoncentration. Det har dock blivit nödvändigt med ett initiativ på unionsnivå för att samordna regelverken för att därigenom stärka den inre marknaden och undvika en ny uppsplittring av den till följd av oförenligheter i genomförandet av regelverken mellan olika medlemsstater. Kommissionen undersöker om det även kommer att krävas ytterligare åtgärder för att tillståndsgivningen skall kunna ske så att den gynnar den öppna tillgången till marknaden. 13 Uttryck för detta är Media II- och Info 2000-programmen, förslaget om den språkliga mångfalden, utarbetandet av en grönbok om "Nya audivisuella tjänster" och översynen av direktivet om television utan gränser. 13 2. 4. ATT MOTA DEN GLOBALA UTMANINGEN Det ökade konkurrenstryck som följer av framstegen på kommunikationsnätsområdet leder till en radikal omstrukturering av företagen driver fram en våg av stora världsomfattande allianser mellan företag. Den ekonomiska omstruktureringen förstärks ytterligare genom att tekniken i stor utsträckning blivit gemensam för företag inom olika delar av informationssektorn, som telekommunikation, datorer, elektronik och medieinnehåll. Globaliseringen ställer också krav på medlemsstaterna att utveckla sin sociala, ekonomiska och institutionella organisation i riktning mot ökad flexibilitet och effektivitet i en situation som redan är svår på grund av den höga arbetslösheten. Samtidigt öppnar globaliseringen nya marknadsmöjligheter som kan bidra till ökad ekonomisk tillväxt och sysselsättning, inte bara i industriländerna utan också i utvecklingsländer som tar initiativ för att kunna delta i det globala informations samhället. a. Att fastställa globala regler Den världsomspännande liberaliseringen på teleområdet kommer att skapa många möjligheter för gemenskapens informationsindustri. Det är viktigt att WTO- förhandlingarna om liberaliseringen av bastjänsterna på teleområdet är slutförda senast den 15-februari 1997. Resultatet i stort måste ge upphov till faktisk tillgång på lika villkor till våra viktigaste konkurrenters marknader och innehålla tillräckliga åtaganden, bl. a. från de nyligen industrialiserade länderna. Avtalet måste också innehålla rättvisa och öppna åtgärder för de globala satellitkommunikationssystemen. Om deltagandet i förhandlingarna skall bli framgångsrikt måste effektiva samordningsmekanismer upprättas så att unionen talar med en röst. Diskussionerna om ett IT-avtal skulle också kunna bidra till att minska kostnaderna för IT-produkter för multimedia genom att handelshinder för dem undanröjs och att ömsesidigt erkännande främjas. I detta sammanhang kommer det också att krävas att kommissionen ser över och utvecklar sin politik i fråga om klassificering av innehållet i multimedia. Grundläggande världsomfattande regler måste upprättas för att skapa enhetliga förutsättningar över hela verksamhetsfältet, t. ex. säkerställande av samtrafiksmöjligheter och tydbarhet i tjänsterna, skydd av immateriell äganderätt, informationssäkerhet, skydd av privatliv och personliga uppgifter, främjande av världsomfattande standarder, undanröjande av handelshinder, säkerställande av ett fritt informationsflöde, undvikande av snedvridning av konkurrensen och tillvaratagande av den kulturella och språkliga dimensionen. 14 Många av dessa frågor behandlas redan i multilaterala samarbetsforum inom området, t. ex. G 7, världshandelsorganisationen WTO, Internationella teleunionen (ITU), OECD, världsorganisationen för den intellektuella äganderätten WIPO och världsbanken. Om de multilaterala förhandlingarna med deltagande av industriländerna och de framväxande ekonomierna inte skapar verklig öppenhet på utlandsmarknaderna måste dock bilaterala förhandlingar föras, särskilt i fråga om upphandlmgsreglema för telekornmunikationsutrustning och avtal om ömsesidigt erkännande. Europeiska unionens konkurrenspolitik måste även i fortsättningen föras med två kompletterande utgångspunkter: dels erkännandet av att allianser är nödvändiga för att företagen i Europa skall nå den storlek som krävs för närvaro och konkurrenskraft på världsmarknaden, dels målet att förhindra utestängande från marknader och minska dominerande marknadspositioner. b. Att samarbeta med våra grannar Europeiska unionen har även ett särskilt ansvar för integrationen av dess grannar i Central- och Östeuropa, OSS och medelhavsområdet. Dessa länder kan redan utnyttja gemenskapens instrument för utveckling och samarbete, särskilt inom Phare och Meda. En regional dialog om informationssamhället har också inletts genom att ett EU/Central- och Östeuropaforum inrättades i juni 1995 och genom Europa/Medelhavskonferensen i maj 1996. När det gäller de länder som ansökt om EU-medlemskap krävs särskilda insatser för att knyta dem närmare till gemenskapens verksamheter i fråga om informationssamhället. Denna dialog kommer i fråga om de associerade länderna i Central- och Östeuropa att föras inom ramen för associationsavtalen och den strukturerade dialogen. Man måste även gradvis uppnå överensstämmelse mellan regelverken och större integration med de europeiska näten och FoU-programmen. En särskild atgärdsplan kommer att läggas fram vid nästa plenarsammanträde i EU/Central- och Östeuropaforum i Prag i september 1996. Stöd på ett tidigt stadium till lagstiftningsreformer, regeltillämpning och utveckling av infrastrukturen och till FoU-satsningar måste också prioriteras i uppföljningen av Europa/Medelhavskonferensen. Att hjälpa Europeiska unionens grannar i Medelhavsområdet att möta informationssamhällets utmaningar och därigenom stödja deras integrering i världsekonomin är en uppgift av största betydelse. 15 c. Att öka u-Iändernas integration i det globala informationssamhället På global nivå innebär den konferens om informationssamhället och utvecklingen (ISAD) som Sydafrika stod värd för i maj 1996 ett betydelsefullt steg mot en bättre integrering av utvecklingsländerna i det globala informationssamhället. Ett meddelande om "Informationssamhället och utvecklingen", som bygger på resultaten av denna konferens kommer att läggas fram i slutet av 1996. De befintliga samarbets- och utvecklingsinstrumenten måste ses över och omorienteras så att utveckling av teleinfrastruktur och tillämpningar ges högre prioritet i utvecklingspolitiken. Detta är inte bara en förutsättning för att dessa länder skall kunna delta framgångsrikt i det internationella handelsutbytet utan skapar också nya möjligheter för deras inre utveckling. 3. NÄSTA STEG Ministerrådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén uppmanas lämna sina synpunkter på de frågor som tas upp i detta meddelande. Mot bakgrund av detta samråd kommer kommissionen före utgången av året att lägga fram en anpassad och uppdaterad atgärdsplan samt nya förslag till ett antal åtgärder som redan berörs i meddelandet. 16 ISSN 1024-4506 KOM(96) 395 slutlig DOKUMENT SV < 16 15 Katalognummer : CB-CO-96-417-SV-C ISBN 92-78-07893-X Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1449/96 av den 24 juli 1996 om ändring av importtullar inom spannmålssektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import


title: Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL portant ouverture et mode de gestion de contingents tarifaires communautaires pour certains produits industriels

eurovoc_concepts:
free circulation
import
industrial product
supply
tariff quota

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 24. 07. 1996 COM(96)378 final Proposition de REGLEMENT (CE^ DU CONSEIL portant ouverture et mode de gestion de contingents tarifaires communautaires pour certains produits industriels (présentée par la Commission) EXPOSE DES MOTIFS 1. A la suite de demandes formulées par divers Etats membres, les services de la Commission ont été amenés, en collaboration avec les experts gouvernementaux concernés, à examiner l'opportunité d'ouvrir, pour la période qui reste jusqu'à la fin de 1996, les contingents tarifaires pour les feuilles en polyethylene terephtalate et pour les disques durs. 2. Cet examen, effectué lors de réunion du groupe "Economie tarifaire", a permis de constater qu'une solution prévoyant l'ouverture des contingents tarifaires pour les produits visés par cette proposition de règlement pourrait recueillir un accord des Etats membres, sans perturber pour autant le marché de ces produits. £ Proposition de REGLEMENT (CE) PU CONSEIL portant ouverture et mode de gestion de contingents tarifaires communautaires pour certains produits industriels LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉNNE vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 28, vu la proposition de la Commission, considérant que la production dans la Communauté de certains produits industriels, restera, en 1996, insuffisante pour satisfaire aux exigences des industries transformatrices de la Communauté; que, par conséquent, l'approvisionnement de la Communauté en produits de l'espèce dépendra, pour une part non négligeable, d'importations en provenance de pays tiers; qu'il convient de pourvoir sans délai aux besoins d'approvisionnement les plus urgents de la Communauté pour les produits en question, et ce aux conditions les plus favorables; considérant que, par son règlement (CE) n°3059/951, modifié par le règlement (CE) n° 1253/962, le Conseil a ouvert, pour l'année 1996 en ce qui concerne certains produits agricoles et industriels, des contingents tarifaires communautaires; qu'il y a lieu d'ouvrir, à partir de la date d'entrée en vigueur du présent règlement, des nouveaux contingents tarifaires tarifaires communautaires à droit nul en raison des volumes appropriés, qui tiennent compte de la nécessité de ne pas mettre en cause l'équilibre des marches de ces produits et le démarrage ou le développement de la production communautaire; considérant qu'il y a lieu de garantir notamment l'accès égal et continu de tous les importateurs de la Communauté auxdits contingents et l'application, sans interruption, des taux prévus pour ces contingents à toutes les importations des produits en question dans tous les Etats membre jusqu'à épuisement des contingents; considérant qu'il incombe à la Communauté de décider de l'ouverture, à titre autonome, de contingents tarifaires; que rien ne s'oppose cependant à ce que, pour assurer l'efficacité de la gestion commune de ces contingents, les Etat membres soient autorisés à tirer sur les volumes contingentâmes les quantités nécessaires correspondant aux importations effectives; que, toutefois, ce mode de gestion requiert une collaboration étroite entre les Etats membres et la Commission, laquelle doit notamment pouvoir suivre l'état d'épuisement des volumes contingentaires et en informer les Etats membres; A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier A compter de la date d'entrée en vigueur du présent règlement, et jusqu'au 31 décembre 1996, les droits de douane applicables à l'importation des produits désignés en annexe sont suspendus aux niveaux et dans la limite des contingents tarifaires communautaires indiqués en regard. 1 2 JO n° L 326 du 30. 12. 1995, p. 19 JO n° L 161 du 29. 6. 1996, p. 144 Les contingents tarifaires visés à l'article 1er sont gérés par la Commission, qui peut prendre toute mesure administrative utile en vu d'en assurer une gestion efficace. Article 2 Article 3 Si un importateur présente dans un Etat membre une déclaration de mise en libre pratique comprenant une demande de bénéfice du régime préférentiel pour un produit visé par le présent règlement et si cette déclaration est acceptée par les autorités douanières, l'État membre concerné procède, par voie de notification à la Commission, à un tirage, sur le volume contingentâmes correspondant, d'une quantité correspondant à ces besoins. Les demandes de tirages avec indication de la date d'acceptation desdites déclarations doivent être transmises à la Commission sans retard. Les tirages sont accordés par la Commission en fonction de la date d'acceptation des déclarations de mise en libre pratique par les autorités douanières de l'État membre concerné, dans la mesure où le solde disponible le permet. Si un État membre n'utilise pas les quantités tirées, il les reverse dès que possible dans le volume contingentaire correspondant. Si les quantités demandées sont supérieures un solde disponible du volume contingentaire, l'attribution est faite au prorata des demandes. Les Etats membres sont informés par la Commission des tirages effectués. Chaque Etat membre garantit aux importateurs des produits en question un accès égal et continu aux contingents tant que le solde des volumes contingentâmes le permet. Article 4 Les Etats membres et la Commission collaborent étroitement afin d'assurer le respect du présent règlement. Article 5 Article 6 Le présent règlement entre en vigueur le septième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout Etat membre. Fait à Bruxelles, le Par le Conseil Le président </ Numéro d'ordre Code NC Sub division TARIC 09. 2940 ex 3920 62 10 85 09. 2941 ex 8471 70 53 60 ANNEXE Désignation des marchandises Feuille en polyéthiléne téréphtalate, d'une épaisseur de 9 micromètres (+/- 0. 3 micromètres) destinée à la fabrication des produits relevant du n°. 8523 (a) Unité de mémoire à disque dur du type 3. 5 ou 5. 25, avec une capacité de mémorisation totale, formatée, n'excédant pas 18 Goctets, destinée à la fabrication des autres produits relevant du n° 8471 (a) Volume contingentaire (en tonnes/unités) 250 T Taux des droits (%) 0 5. 330. 000 unités 0 (a) Le contrôle de l'utilisation à cette destination particulière se fait par application des dispositions communautaires édictées en la matière. 5" FICHE FINANCIERE Ligne budgétaire concernée : Chap. 12 art. 120 Base juridique : art. 28 du traité Intitulé de la mesure tarifaire : Proposition de règlement du Conseil portant ouverture et mode de gestion de contingents tarifaires communautaires autonomes pour certains produits industriels. Objectif : Assurer la couverture, à des conditions favorables, des besoins de l'industrie transformatrice communautaire. 1. 2. 3 4. 5. Mode de calcul : Désignation des produits Variation du volume contingentaire (Unité/tonne) Variation du prix estimé (Ecu/Unité) Variation du droit normal Variation du droit contingentaire Feuille en polyethylene téréphtalate Disques durs 0 (volume initial: 250 tonnes) 0 (volume initial: 5. 330. 000 unités) 0 (prix initial: 1. 875. 000) 0 (prix initial - moyenne estimée : 300/unité) 0 (droit initial: 11. 1%) 0 (droit initial: 1. 6%) 0 0 Variation attendue de la perte des recettes par rapport à la période contingentaire précédente (en Ecu) 208. 125 25. 584. 000 Total des perte de recettes par rapport à la période contingentaire précédente : 25. 792. 125 Ecu Lutte contre la fraude : Des dispositions concernant la gestion des contingents tarifaires prévoient les mesures nécessaires de prévention et de protection contre les fraudes et irrégularités. G ISSN 0254-1491 COM(96) 378 final DOCUMENTS FR 02 10 N0 de catalogue : CB-CO-96-378-FR-C ISBN 92-78-07326-1 Office des publications officielles des Communiutés européennes L-2965 Luxembourg ï


title: proposal for a COUNCIL DECISION on the conclusion of the Agreement in the form of an Exchange of Letters concerning the provisional application of the Protocol defining for the period 1 June 1996 to 31 May 1999 the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Agreement between the European Community and the Democtatic Republic of São Tome e Principe on fishing off the coast of São Tome e Principe

eurovoc_concepts:
São Tomé and Príncipe
agreement (EU)
financial compensation of an agreement
fishing agreement
protocol to an agreement
sea fishing

formats: html pdf pdfa1b print

text: , iy V >/ s£ f-1 ~ ***** >» * :}#** ; + ' # ^l i W* ' 11- ' "•r'% v * '" COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 24. 07. 1996 COM(96) 394 final 96/0199 (CNS) Proposal for a COUNCIL DECISION on the conclusion of the Agreement in the form of an Exchange of Letters concerning the provisional application of the Protocol defining for the period 1 June 1996 to 31 May 1999 the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Agreement between the European Community and the Democratic Republic of Sâo Tome e Principe on fishing off the coast of Sâo Tome e Principe Proposal for a COUNCIL REGULATION (EO on the conclusion of the Protocol defining, for the period from 1 June 1996 to 31 May 1999, the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Agreement between the European Community and the Democratic Republic of Sâo Tome e Principe on fishing off Sâo Tome e Principe (presented by the Commission) EXPLANATORY MEMORANDUM The protocol annexed to the fisheries agreement between EC and Sâo Tome e Principe expired on 31. 05. 1996. A new protocol was initialled by the two parties on 23. 05. 1996, setting technical and financial terms governing fishing by EEC vessels in Sâo Tome e Principe waters for the period 01. 06. 1996 to 31. 05. 1999. The Commission proposes on this basis that the Council adopt by a Decision, the proposal for an agreement in the form of an exchange of letters on provisional application of the new protocol pending its entry into force by a Regulation, the protocol setting fishing rights and the technical and financial terms thereof agreed between the EC and Sâo Tome e Principe from the period 01. 06. 1996 to 31. 05. 1999. £ Proposai for a COUNCIL DECISION of on the conclusion of the Agreement in the form of an Exchange of Letters concerning the provisional application of the Protocol defining for the period 1 June 1996 to 31 May 1999 the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Agreement S between the European Community and the Democratic Republic of Sâo Tome e Principe on fishing off the coast of Sâo Tome e Principe THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to the Agreement between the European Community and the Democratic Republic of Sâo Tome e Principe on fishing off Sâo Tome e Principe ('), Having regard to the proposal from the Commission, Whereas the Community and the Democratic Republic of Sâo Tome e Principe have held negotiations with a view to determining amendments to be made to the abovementioned Agreement at the end of the period of application of the Protocol in force which is annexed to the said Agreement; Whereas, as a result of these negotiations, a new Protocol was initialled on 23rd May 1996; Whereas, under that Protocol, Community fishermen have fishing rights in the waters under the sovereignty or jurisdiction of the Democratic Republic of Sâo Tome e Principe for the period 1st June 1996 to 31st May 1999; Whereas, in order to avoid interruption of fishing activities by Community vessels, both parties have initialled an Agreement in the form of an Exchange of Letters providing for the provisional application of the said Protocol from the day following the date of expiry of the Protocol previously in force; whereas the Agreement in the form of an Exchange of Letters should be approved subject to a definitive decision pursuant to Article 43 of the Treaty, C) OJ No L 54, 25. 2. 1984, p. 1. Whereas the allocation of fishing possibilities among the Member States should be determined on the basis of the traditional allocation of fishing possibilities under the fisheries agreement; HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 The Agreement in the form of an Exchange of Letters concerning the provisional application of the Protocol defining, for the period 1 June 1996 to 31 May 1999, the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Agreement between the European Community and the Democratic Republic of Sâo Tome e Principe on fishing off Sâo Tome e Principe is hereby approved on behalf of the Community. The text of the Agreement in the form of an Exchange of Letters is attached to this Decision. Article 2 The fishing possibilities provided for in the Protocol are allocated among the Member States as follows: freeze tuna seiner: France 18, Spain 19 pole and line tuna vessels: France 7 surface long-liners: Spain 20, Portugal 5. If licence applications from these Member States do not exhaust the fishing possibilities provided for in the Protocol the Commission may entertain licence applications from any other Member State. Article 3 The President of the Council is hereby authorized to designate the persons empowered to sign the Agreement in the form of an Exchange of Letters in order to bind the Community. Done at Brussels, For the Council The President Proposai for a COUNCIL REGULATION (EC) No of SC W^ C0*^. l on the conclusion of the Protocol defining, for the period from 1 June 1996 to 31 May 1999, the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Agreement between the European Community and the Democratic Republic of Sâo Tome e Principe on fishing off Sâo Tome e Principe THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION» Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 43 thereof, in conjunction with Article 228(2) and (3) first subparagraph thereof, Having regard to the proposal from the Commission,(') Having regard to the Opinion of the European Parliament (2), Whereas, in accordance with the Agreement between the European Community and the Democratic Republic of Sâo Tome e Principe on fishing off (3), the Contracting Parties held negotiations with a view to determining amendments to be made to that Agreement at the end of the period of application of the Protocol attached to the said Agreement; Whereas, as a result of these negotiations, a new Protocol defining for the period from 1 June 1996 to 31 May 1999 the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the abovementioned Agreement was initialled on 23 May 1996; Whereas it is in the Community's interest to approve that Protocol; Whereas the allocation of fishing possibilities among the Member States should be determined on the basis of the traditional allocation of fishing possibilities under the fisheries agreement; OOJ N° C (2) Opinion delivered on <3) OJn° L 54 of 25. 2. 1984, p. 1. (not yet published in the Official Journal), 5 HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The Protocol defining, for the period from 1 June 1996 to 31 May 1999, the fishing opportunities and the financial contribution provided for by the Agreement between the European Community and the Democratic Republic of Sâo Tome e Principe on fishing off Sâo Tome e Principe is hereby approved on behalf of the Community. The text of the Protocol is attached to this Regulation. The fishing possibilities provided for in the Protocol are allocated among the Member States as Article 2 follows: - freezer tuna seiners: France 18, Spain 19 - pole-and-line tuna vessels: France 7 - surface long-liners: Spain, 20, Portugal 5 If licence applications from these Member States do not exhaust the fishing possibilities provided for in the Protocol the Commission may entertain licence applications from any other Member State. The President of the Council is hereby authorized to designate the persons empowered to sign the Protocol in order to bind the Community. Article 3 This Regulation shall enter into force on the third day following that of its publication in the Official Journal of the European Communities. Article 4 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, For the Council The President AOREEMENT IN THE FORM OF AN EXCHANGE OF LETTERS CONCERNING THE PROVISIONAL APPLICATION OF THE PROTOCOL ESTABLISHING THE FISHING OPPORTUNITIES AND THE FINANCIAL CONTRIBUTION PROVIDED FOR IN THE AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITY AND THE GOVERNMENT OF THE DEMOCRATIC REPUBLIC OF SÂO TOME AND PRINCIPE ON FISHING OFF THE COAST OF SÂO TOME AND PRINCIPE FOR THE PERIOD 1 JUNE 1996 TO 31 MAY 1999 A. Letter from the Government of the Democratic Republic of Sa~o Tome and Principe Sir, With reference to the Protocol initialled on 23 May 1996 establishing the fishing opportunities and the financial compensation for the period 1 June 1996 to 31 May 1999,1 have the honour to inform you that the Government of the Democratic Republic of Sâo Tome and Principe is ready to apply the Protocol on a provisional basis, with effect from 1 June 1996, pending its entry into force in accordance with Article 7 of the Protocol, provided that the Community is prepared to do the same. This is on the understanding that the first annual instalment of one third of the financial compensation specified in Article 2 of the Protocol is to be paid before 31 October 1996. I should be obliged if you would confirm the Community's agreement to such provisional application. Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration. For the Government of the Democratic Republic of Sâo Tome and Principe B. Letter from the Community Sir, I have the honour to acknowledge receipt of your letter of today's date, which reads as follows: "With reference to the Protocol initialled on 23 May 1996 establishing the fishing opportunities and the financial compensation for the period 1 June 1996 to 31 May 1999,1 have the honour to inform you that the Government of the Democratic Republic of SSo Tome and Principe is ready to apply the Protocol on a provisional basis, with effect from 1 June 1996, pending its entry into force in accordance with Article 7 of the Protocol, provided that the Community is prepared to do the same. This is on the understanding that the first annual instalment of one third of the financial compensation specified in Article 2 of the Protocol is to be paid before 31 October 1996. I should be obliged if you would confirm the Community's agreement to such provisional application. " I have the honour to confirm the Community's agreement to such provisional application. Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration. On behalf of the Council of the European Union •PROTOCOL ESTABLISHING THE FISHING OPPORTUNITIES AND THE FINANCIAL COMPENSATION PROVIDE© FOR IN THE AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITY AND THE GOVERNMENT OF THE DEMOCRATIC REPUBLIC OF SÂO TOME AND PRÎNCIPE ON FISHING a©FF TOE COAST HFSÂO TOME AND PRINCIPE FOR THE PERIOD 1 JUNE 1996 TO 31 MAY 1999 ARTICLE 1 For a period of three years from 1 June 1996, the fishing rights granted pursuant to Article 2 of the Agreement shall be 37 freezer tuna seiners, 7 pole-and-line tuna vessels and 25 surface long-liners. ARTICLE 2 The financial compensation referred to in Article 6 of the Agreement shall be, for the period referred to in Article I, ECU 1 800 000, payable in three equal annual instalments. That amount shall cover an annual catch of 9 000 tonnes in Sâo Tome ami Principe waters. If the tuna caught by Community vessels in Sâo Tome and Principe waters exceeds that weight, the abovementioned amount shall be increased by ECU 50 TOT each additional tonne caught. The use to which this compensation is put shall be the sole responsibility of the Government of the Democratic "Republic of Sâo Tome and Principe. It shall be paid into an account with the National Bank of Sào Tome and Principe. ARTICLE 3 1. In addition to the amount referred to in Article 2, the Community shall finance, during the period referred to m Article 1, scientific and technical programmes to improve biological and fishery resource information as regards the exclusive economic zone of Sào Tame and Principe tip to an amount of ECU 187 500. 2. These programmes shall be drawn up jointly by the competent authorities of Sâo Tome and Principe and the Community, which will, if necessary, participate in their implementation. Once the content of the programmes has been approved, they shall be financed by payments into an account indicated by the competent authorities of Sâo Tome and Principe. 3. The competent authorities of SSo Tome and Principe shall send to the Commission of the European Communities a report on the implementation of the approved programmes and the results obtained. The Commission of the European Communities reserves the right to request any further scientific information from the authorities of Sâo Tome and Principe. ARTICLE 4 The two Parties agree that improving the skills and knowledge of those involved in sea fishing is a vital element in the success of their cooperation. To that end, the Community shall, in addition to the amount referred to in Article 2: (a) make it easier for nationals of Sâo Tome and Principe to find places in establishments in its Member States and shall provide for that purpose awards for study and practical training in the various scientific, technical and economic disciplines relating to fisheries. These awards may also be used up to an amount of ECU 35 000 in any State linked to the Community by a Cooperation Agreement; (b) cover Sâo Tome and Principe's participation in the Regional Fisheries Committee for the Gulf of Guinea and ICCAT up to an amount of ECU 90 000; (c) bear the costs of participation in international meetings or training courses on fisheries up to an amount of ECU 62 500. These sums shall be paid into the account indicated by the Ministry of Agriculture and Fisheries in three equal annual instalments. That Ministry shall manage all the measures financed in this way referred to in paragraph 1 and shall submit to the Commission a detailed report on the use made of these funds. ARTICLE 5 Should the Community fail to make the payments provided for in Articles 2 and 3, the application of this Protocol may be suspended. ARTICLE 6 The Annex to the Agreement between the European Community and the Government of the Democratic Republic of Sâo Tome and Principe on fishing off Sâo Tome and Principe is hereby repealed and replaced by the Annex to this Protocol. ARTICLE 7 This Protocol shall enter into force on the date on which it is signed. It shall apply from I June 1996. «, CONDITIONS FOR THE EXERCISE OF FISHING ACTIVITIES BY COMMUNITY VESSELS IN SÂO TOME AND PRINCIPE'S FISHING ZONE 1. The procedure for applications for, and issue of, the licences referred to in Article 4 of the Agreement shall be as follows: ANNEX the relevant Community authorities shall present to the Ministry of Agriculture and Fisheries of Sâo Tome and Principe, via the Commission Delegation responsible for Sâo Tome and Principe, an application for each vessel that wishes to fish under the Agreement, at least 20 days before the date of commencement of the period of validity requested. The applications shall be made on the forms provided for that purpose by the Government of the Democratic Republic of Sâo Tome and Principe, a specimen of which is attached hereto (Appendix 1). Licences shall be issued by the Sâo Tome and Principe authorities within 20 days of submission of the application to the shipowners or their representatives via the Delegation of the Commission of the European Communities responsible for Sâo "Corné and Principe. Licences shall be issued for a specific vessel and shall not be transferable. However, where force majeure is proved and at the request of the Commission of the European Communities, a vessel's licence shall be replaced by a new licence for another vessel whose features are similar to those of the first vessel. The owner of the first vessel shall return the cancelled licence to the Ministry of Agriculture and Fisheries of Sâo Tome and Principe via the Delegation of the Commission of the European Communities responsible for Sâo Tome and Principe. The new licence shall indicate: the date of issue, the fact that this licence replaces that of the first vessel, for the period of validity remaining. In this case, no new lump sum as laid down in paragraph 5 shall be due. The licence must be on board at all times; however, on receipt of notification of payment of the advance sent to the Sâo Tome and Principe authorities by the European Commission, the vessel shall be entered on a list of vessels authorized to fish, which shall be sent to the Sâo Tome and Principe authorities responsible for fisheries inspection. A copy of the licence may be obtained by fax pending arrival of the licence itself; that copy shall be kept on board; 2. Licences shall be valid for one year and shall be renewable. 3. The fees provided for in Article 4 of the Agreement shall be set at ECU 20 per tonne caught in Sâo Tome and Principe's fishing zone. /to 4. The competent authorities of Sâo Tome and Principe shall indicate the detailed rules for payment of the fees, in particular the bank accounts and currencies to be used. "5. LicenpftK shall ibe issued Jof lowing ^payment to the National Bartk of Sâo Tome und ftàncrpe asf a lump sum of ECU 3 000 for each freezer tuna seiner per year nnd SOJS0D fer each poke^and-lme -tuna vessel or surface long-lmer T«r year, «prââent to "me fees for: 150 tonnes of tuna caught per freezer tuna seiner per year, 25 tormes of tuna taught-per-pob-mid-linetuna vessel or surface long-liner per year; €. A HÉhéng log m accordance with the ICC AT model in Annex 2 shall be kept on mjnuk ioT gach ftshrng period spent rn Sâo Tome and Principe's waters. It shall be Sited an e«en when no catches are made. The words "Outside Sâo Tome and Principe's EEZ" shall be entered in the abovememioned iog-booJc in Tespect of periods during which the said vessels are not in Sâo Tome and Principe waters. The log-books referred to fn this paragraph shall be sent to the Ministry of Agriculture and Fisheries within 15 working days of vessels arriving in a port. Copies of these documents shall be sent to the scientific institutes Teferred to m the third subparagraph of paragraph 7 below and to the Delegation of the Commission of the European Communities responsible for Sao Tome and Principe. 7. Use Sao Tome. and Principe authorities shall draw up the statement of fees due for the past calendar year on the basis of the catch declarations for each Community vessel and of any other information in their possession. Hie previous year's statement shall reach the Commission by 31 March which shall forward it simultaneously to the shipowners and national authorities of the Member States concerned by 15 April. Where the shipowners dispute the statement presented by Sâo Tome and Principe 1ney may request the relevant scientific institutes, e. g. France's Institut de la Recherche Scientifique et Technique d'Outre-Mer (ORSTOM) and the Institute Espanol de Oceanografïa (IEO), to verify the catch data before consulting with the SioTomé and Principe authorities with a view to drawing up the final statement by 15 May of the current year. In the absence of any observations from the shipowners by that date, the statement drawn up by the Sâo Tome and Principe authorities shall be deemed final. Member States shall forward to the Commission the final statements relating to their own fleets. Any payment due in addition to the advance shall be made by the shipowners to the National Bank of Sâo Tome and Principe no later than 31 May of that year. However, if the amount of the final statement is lower than the advance referred to m paragraph 5, the resulting balance shall not be reimbursable to the shipowner. 41 8. Within 3 hours of entering or leaving the zone and every 3 days during their fishing activities in Sâo Tome and Principe's waters, vessels shall be obliged to communicate their position and the volume of the catch on board direct to the Sao Tome and Principe authorities preferably by fax or, failing that, by radio in the case of vessels not equipped with fax. The fax number and radio frequency shall be notified on issue of the licence. A copy of the fax messages or of the record of radio communications shall be kept by the Sao Tome and Principe authorities and the shipowners until both parties have approved the final statement of fees referred to in paragraph 7. A vessel caught fishing without having notified the Sao Tome and Principe authorities of its presence shall be considered an unlicensed vessel. 9. Tuna seiners shall endeavour to make any by-catches available to the Sao Tome and Principe authorities at prices fixed by mutual agreement. 10. Vessels shall allow on board observers at the request of the authorities of Sao Tome and Principe. Observers must not remain on board for longer than needed to carry out spot checks on the catch. The master of the vessel shall take ail necessary steps to facilitate the task of the observers on board. The salary and the social security contributions of the observer shall be borne by the competent authorities of Sao Tome and Principe. Should the observer be taken on board in a foreign port, his travelling costs shall be borne by the shipowner. Should a vessel with an observer from Sao Tome and Principe on board leave the Sao Tome and Principe fishing zone, all measures must be taken to ensure the observer's return to Sao Tome and Principe as soon as possible at the expense of the shipowner. At the request of the authorities of Sao Tome and Principe, owners of tuna fishing vessels shall endeavour to sign on three Sao Tome and Principe seamen for all the Community tuna seiners, all such seamen to be assigned to different vessels. The conditions of employment and remuneration shall be fixed by mutual agreement between the shipowners and representatives of the seamen. 11. The international standards on tuna fishing as recommended by ICC AT shall apply. 12. The Delegation of the Commission of the European Communities responsible for Sao Tome and Principe shall be notified within 48 hours of any boarding within Sao Tome and Principe's fishing zone of a fishing vessel flying the flag of a Member State of the Community and operating under this Agreement. A brief report of the circumstances and reasons leading to the boarding shall be submitted within 72 hours. /a. Appendix 1 DEMOCRATIC REPUBLIC OF SAO TOME AND PRINCIPE MINISTRY OF AGRICULTURE AND FISHERIES FISHING LICENCE APPLICATION No Name of applicant: Address of applicant: Name and address of shipowner: Name and address of any representative in Sao Tome and Principe: Name of vessel: Type of vessel: Country of registration: Port and registration number: Externa] identification of vessel: Radio call sign and frequency: Length of vessel: Width of vessel: Engine type and rating: Hold capacity: Minimum crew: Type of fishing: Species to be fished: Period of validity sought: T hereby certify thai this information is correct and that I know and agree with and undertake to observe and enforce the laws of the Democratic Republic of Sao Tome and Principe concerning fishing and the sea, and all applicable international legislation. * Date: THE APPLICANT 12> Appendix 2 TUNA BOATS FISHING LOG BOOK Vessel name: Flag country: Registration N°: Company of owner. Address: Gross tons: Capacity(TM): Captain: No of crew: Reporting date: Reported: Month Dajr Year Port Boat LEFT: Boat RETURNED: No of days at sea: Catches No of fishing days: No of sets made: Trip number Dates Area Lati tude NorS Longi tude E o rW o z c o 8. o c o E n a o e Ç • w « 3 5 "53 3 E to £ I 3 S 8 o o fc o UJ z 1 1 1 | Li i 1 j — • " Landing weight (in kg) Biuefin tuna Thunnus maccoyi Yellowfin tuna Thunnus aibacares Bigeye tuna Thunnus obesus Albacore Thunnus alaiunga Swordfish Xiphias gladius White martin Tetraptunus audax Black martin Makaira indica Sailfish Istiophorus spp. Skipjack Katsuwonus pelamis Miscellaneous fishes Daily total No kS No ks No kg No kS No kg No kg No k8 No kg No kg No kg No kg _ „ __ __— modalities LongMne Baft boat Pursa seiner Trawling Others Bait used 3 «0 CO •o 3 cr VJ • > -J JZ 6 FINANCIAL STATEMENT 1. 2. 3. TITLE OF OPERATION: New financial Protocol EC/Sâo Tome and Principe BUDGET HEADING INVOLVED: B7-800 LEGAL BASIS:Treaty art. 43, in conjunction with art. 228(2) and (3) first subpar. EC/Sâo Tome and Principe Agreement (OJ No L 54, 25. 2. 1984,p. l) 4. DESCRIPTION OF OPERATION 4. 1 General objective: Protocol and Annex for a 3-year period 4. 2 Period covered and arrangements for renewal or extension: 1. 6. 1996 to 31. 5. 1999 Arrangements for renewal by negotiations before the Protocol expires. 5. Classification of expenditure or revenue 5. 1 Compulsory 5. 2 Differentiated 6. Type of expenditure or revenue - Other: Financial compensation to a third country in exchange for fishing opportunities granted by it and laid down in the Protocol. 7. FINANCIAL IMPACT 7. 1 Method of calculating total cost of operation (definition of unit costs) - - 7. 2 -- - Breakdown see complement to the Protocol Itemised breakdown of cost 1996 1997 1998 protocol art. 2 protocol art. 3 | protocol ait. 4 I TOTAL 600. 000 187. 500 62. 500 850. 000 600. 000 600. 000 62. 500 662. 500 62. 500 662. 500 current ECUs TOTAL 1. 800. 000 187. 500 187. 500 2. 175. 000 15 7. 3 Schedule for proposed new operation 1 1996 1997 1998 850. 000 662. 500 662. 500 Commitment appropriations Payment appropriations 850. 000 1996 1997 1998 662. 500 662. 500 current ECUs TOTAL 2. 175. 000 850. 000 662. 500 662. 500 TOTAL 850. 000 662. 500 662. 500 2. 175. 000 8. FRAUD PREVENTION MEASURES; RESULTS OF MEASURES TAKEN: Since the financial contributions are made by the Community in direct exchange for the fishing possibilities offered, the third country uses them for whatever end it chooses. The exception to this rule is the case of programmes, such as the scientific programmes, where under the dispositions of the Agreement, Mauritania will furnish reports to the Community. In addition, the Member States whose vessels operate under this Agreement must certify to the Commission the exactitude of the data indicated in the tonnage certificates of the vessels so that the licence fees may be calculated on a guaranteed basis. To for Community vessels. includes catch declarations the Agreement that end, 9. ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS: Same financial compensation for higher fishing possibilities(69 ships instead of 48) In terms of the benefits of this agreement, it is clear that the value of the catches of the main commercial species far exceeds the cost of 2,175 MECU. In addition to the direct commercial value of the catches of the vessels concerned, there are the following evident benefits from this Agreement: guaranteed employment aboard the fishing vessels; multiplier employment effect in the ports, auctions rooms, processing factories, shipyards, service industries, etc. ; « these employment opportunities are in regions where no other opportunities are available; contribution to the supply of fish to the Community. Obviously, in addition to those benefits, one must take account of the importance of our relations with Sâo Tome and Principe in the fisheries field and our overall political relations. 10. ADMINISTRATIVE EXPENDITURE (part A of the budget): No incidence on administrative expenditure. fk ISSN 0254-1475 COM(96) 394 final DOCUMENTS EN 03 li Catalogue number : CB-CO-96-389-EN-C ISBN 92-78-07446-2 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg


title: REGLAMENTO (CE) N° 1442/96 DE LA COMISIÓN de 24 de julio de 1996 por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la cuadragésima novena licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) n° 1813/95

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar


title: KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1441/96 av den 24 juli 1996 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs regulations
import
import policy
molasses
representative price