title: Europeiska kommissionen: PHARE-programme - Årsrapport 1995

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU financing
EU programme
European integration
development policy

text: Phare Europeiska kommissionen: Phare- grogramme Årsrapport 1995 Bryssel 23. 07. 1996 Com (96) 360 slutlig Samma prioriteringar lor finansieringen från Phare gäller för alla länder, och omfattar omstrukturering av statliga företag inbegripet jordbruket, utveckling av den privata sektorn, reformer av institutioner, lagstiftning och offentlig förvaltning, utbildning och hälsovård, utveckling av infrastrukturen på energi-, transport- och telekommunikationsområdet och miljö- och kärnsäkerheten. socialförsäkringsreformer, sysselsättnin att hjälpa de länder som har ingått europaavtal att uppfylla villkoren för ett medlemskap i Europeiska unionen. Detta i gäller Europeiska gemenskapens inre marknad och utvecklingen av infrastrukturen, särskilt i izränsområdena. inför ett deltagande förberedelsen särskilt Vad är Phare? Phareprogrammet är ett initiativ av Europeiska gemen skapen lor att stödja utveeklingen mot en större gemenskap av demokratiska nationer inom ett Europa kännetecknat av länderna i välstånd och stabilitet. Syftet är att hjälpa i den Centraleuropa att ansluta sig till färdriktningen europeiska utvecklingen genom ett framtida medlemskap i Europeiska unionen. I detta syfte ställer Phare finansiella medel till förfogande tor att stödja den ekonomiska reformen och demokratiser ingsprocessen i samarbetsländerna tills dess att de uppnått en nivå där de är redo att ta på sig de förpliktelser som ett medlemskap i Europeiska unionen innebär. Under de första sex verksamhetsåren fram till 1995 har Phare ställt 5. 416,9 miljoner ecu till förfogande lor elva största vilket gör Phare samarbetsländer, bidragsprogrammet i sitt slag. till det Phare bestämmer medelsanvändningen i nära samarbete med samarbetsländerna och inom den ram som överen- skommits med Europeiska gemenskapen. På så sätt säker ställs att bidraget från Phare är anpassat till varje stats egen reformpolitik och egna prioriteringar. lämnar stöd till samarbetsländerna i form av Phare kunskapsöverföring från ett stort antal icke-kommersiella, offentliga och privata organisationer. Phare är en kraftfull katalysator som hjälper att frigöra resurser tor viktiga projekt hos andra biståndsgivare genom utredningar, kapi talstöd, olika garantisystem och kreditlinjer. Programmet gör även direkta investeringar i olika infrastrukturarbeten och kommer att öka insatserna på detta område alltefter som integrationsprocessen framskrider. Innehållsförteckning Kommissionärens inledning Phare 1995 - Finansiell överblick Politisk utveckling under 1995 Phare under 1995 Phares operativa verksamhet Albanien Bulgarien Tjeckiska republiken Estland Ungern Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Anslagna medel 1990-1995 per land Anslagna medel 1990-1995 per sektor Phareanslag per land Phareanslag per sektor Phares finansiella verksamhet Större program som lanserats under 1995 2 3 3 6 10 13 14 16 18 19 20 21 23 25 27 29 30 32 34 40 44 47 Kommissionärens inledning Under det senaste året har Phareprogrammet avsevärt utvidgat sin roll från att tillhandahålla finansiering och know-how till länderna i Centraleuropa. Allteftersom politiska relationerna mellan dessa länder och Europeiska unionen framskridit har Phare fått ett nytt syfte. Pre-anslutningsstrategin, Under 1995 har Phare därför börjat att fungera som det instrumentet för Europeiska unionens pre- finansiella anslutningsstrategi. som avslöjades vid Europarådets möte i Essen i december 1994, är det medel genom vilket de centraleuropeiska länderna kan närma sig fullt medlemskap i Europeiska unionen. Den är avsedd att hjälpa dem att överbrygga gapet mellan deras politiska och ekonomiska system och de system som gäller i Europeiska unionen. som vägleder Under 1995 publicerade Europeiska kommissionen sin vitbok om partnerländernas förberedelse för integration i den inre marknaden. Phare stödjer genomförandet av sina vitboken, i ansträngningar att harmonisera sin lagstiftning med lagstiftningen i Europeiska gemenskapen. Samtidigt var 1995 ett år då Phare fokuserade på sektorer vars integrationen, som utveckling är nära kopplad infrastrukturinvesteringar gränsöverskridande verksamhet. partnerländerna och till nya programmeringscykeln. Nationella Phares roll i pre-anslutningsstrategin återspeglas också i den och gränsöverskridande program sprids nu över flera år. Detta innebär att Phare arbetar inom ramen för medelfristiga mål och kan svara mera flexibelt på partnerländernas behov. Som framgår av denna rapport har Phare också förbättrat sina operativa förfaranden. Detta har varit möjligt tack vare entusiasmen och engagemanget av den personal hos kommissionen som arbetar med Phare. Fredsavtalet i Dayton, som uppnåddes i december, krävde den internationella gemenskapens hjälp. Under samma månad organiserade Europeiska kommissionen och Världsbanken det första mötet för donatorer till Bosnien- Hercegovina i syfte att identifiera uppbyggnadsbehov och att mobilisera donatorshjälp. Ett program förbereddes, och på basis av en multilateral plan lanserades i januari 1996 det första Phareprogrammet för katastrofhjälp (värt 62,5 miljoner ecu). Framför allt visar detta program det konkreta bistånd som Europeiska unionen lämnar till fredsprocessen, som till slut kommer att leda Bosnien- Hercegovina inom räckvidden av Phares finansiella stöd. När nu ett nytt årtusende närmar sig är utökningen av Europeiska unionen ett ambitiöst projekt som kräver stöd från både unionen och de centraleuropeiska länder som förbereder sig på en anslutning. Phare befinner sig i centrum för detta projekt. Som den europeiska kommissionär som är ansvarig för programmet under 1995 och som kommer att leda programmet in i 1996 anbefaller jag er denna rapport. Hans van den Broek Ledamot av Europeiska kommissionen Phare 1995 - Finansiell överblick 1995 anslog Phareprogrammet sammanlagt 1. 154,7 miljoner ecu till sina partnerländer. Detta är en ökning med 19 procent av 1994 års anslag (973 miljoner ecu) och representerar en anslagskvot på 99,4 procent. De sammanlagda anslagen under programmets livstid (1990- 1995) uppgår nu till 5. 416,9 miljoner ecu. Under 1995 kontrakterade Phare medel på sammanlagt 1. 142,9 miljoner ecu. Detta innebär en ökning av 1994 års sammanlagda kontrakt (665 miljoner ecu) med 72 procent och är en anmärkningsvärd prestation för programmet. Phare har också utbetalat 762,4 miljoner ecu under 1995, vilket var en ökning med 5 procent. Sammanlagt har därför 62,3 procent av alla Phareanslag kontrakterats, och av de kontrakterade anslagen har 85,9 procent utbetalats. Följande diagram visar hur Phares medel har anslagits år efter år 1990-1995. 1991 Det bör noteras att Phares årsrapport för 1995 innehåller siffror från alla fem budgetlinjer som handläggs av Phareprogrammet. På grund av begränsningar i mjukvaran omfattade siffrorna i Phares årsrapport 1994 endast två budgetlinjer. Detta är orsaken till den lilla skillnaden i de historiska siffrorna mellan Phares årsrapporter för 1994 och 1995. Politisk utveckling under 1995 i Centraleuropa. Dessa Phare befinner sig i dag i centrum av de politiska och ekonomiska relationerna mellan Europeiska gemenskapen och partnerländerna länder förbereder sig nu på fullt medlemskap i Europeiska unionen. Pre-anslutningsstrategin, som antogs av Essen- för dessa rådet förberedelser. Phare är det finansiella instrumentet i denna strategi. i december 1994, utgör ramen Pre-anslutningsstrategi leder de Pre-anslutningsstrategin är den väg som centraleuropeiska till fullt länderna med europaavtal medlemskap i Europeiska unionen. Den syftar till att stödja partnerländerna med att överbrygga gapet mellan sina politiska, ekonomiska och juridiska system och systemen i Europeiska gemenskapen. Anslutningsstrategin antogs i december 1994 av Essen- rådet. Detta innebar en tydlig vändpunkt i relationerna mellan Europeiska unionen och dess partnerländer. Strategin har tre huvudinstrument: Europaavtalen, den strukturerade dialogen och Phareprogrammet. Europaavtal Europaavtalen är ramen för bilaterala relationer mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemstater på ena sidan och partnerländerna på andra sidan. Europaavtalen har utvecklats 1990 av Europeiska gemenskapen och sedan under de följande åren undertecknats med de enskilda länderna; de omfattar handelsrelaterade frågor samt politiskt, ekonomiskt och kulturellt samarbete och anger Phare och Europeiska investeringsbanken som de organ som lämnar finansiellt bistånd. Avtalen baserar på och gemensamma förbereder vägen för en progressiv omvandling på många områden. Eftersom anslutning till Europeiska unionen numera är det klart uttalade målet för partnerländerna, har europaavtalen blivit den ram inom vilken dessa länder förbereder sig för medlemskap. uppfattningar värderingar och Land Bulgarien Europaavtal undertecknat Mars 1993 Tjeckiska republiken Oktober 1993 Europaavtal trätt i kraft Februari 1995 Februari 1995 Estland Ungern Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Juni 1995 December 1991 Februari 1994 Juni 1995 Juni 1995 December 1991 Februari 1993 Oktober 1993 Juni 1996 Februari 1994 Februari 1995 Februari 1995 Officiell ansökan om EU-medlemskap December 1995 Januari 1996 November 1995 Mars 1994 Oktober 1995 December 1995 April 1994 Juni 1995 Juni 1995 Juni 1996 toppmöte i Köpenhamn Europaavtalen uppnådde en större politisk betydelse efter Europarådets 1993. Där samtyckte Europarådet uttryckligen att "de associerade länder i Central- och Östeuropa som så önskar skall bli medlemmar i Europeiska unionen. Anslutningen kommer att äga rum så snart ett associerat land har förmåga att påtaga sig medlemskapsförpliktelserna genom att uppfylla de nödvändiga ekonomiska och politiska villkoren". Enligt avtalen förbinder sig partnerländerna att närma sin lagstiftning till Europeiska gemenskapens, i synnerhet inre inom de områden som är relevanta för den marknaden. i av europaavtalen nyckelelementen Ett är associationsråden. Det är en serie bilaterala möten mellan Europeiska gemenskaperna, deras medlemstater och vart och ett av partnerländerna, som alltmer behandlar viktiga associeringsråd frågor. Under har områden: koncentrerats huvudsakligen Genomförandet av pre-anslutningsstrategin och intra- regionalt samarbete. dessa på 1995 två Associationsråden stöds av associationskommittér, som i europaavtalen och de granskar gemensamma parlamentariska kommittéerna. alla områden Strukturerad dialog Det andra instrumentet av pre-anslutningsstrategin är den "strukturerade dialogen". Dialogen har alltid varit en hörnsten i Europeiska gemenskapens samarbete med de centraleuropeiska länderna. När de framträdde efter år av isolering från resten av Europa spelade dialogen en viktig roll i att framkalla en bättre förståelse av deras behov och intressen. i Köpenhamn till en multilateral i juni 1993 samtyckte På toppmötet Europeiska unionen ram av regelbundna möten på ministernivå mellan unionen och partnerländerna. Denna ram bekräftades i Essen, då de särskilda arrangemangen för den strukturerade dialogen fastställdes. Den strukturerade dialogen uppfyller en viktig roll i att förbereda partnerländerna för medlemskapet i unionen. Den möjliggör diskussionen av gemensamma frågor inom områden där lösningarna kräver handling på europeisk nivå. Policyområdena kan sträcka sig från kulturellt samarbete och säkerhetspolitiken (CFSP). gemensamma utrikes- den till Diskussionen av gemensamma frågor medger också att de blivande medlemmarna blir mer engagerade i Europeiska unionens aktiviteter innan anslutningsförhandlingarna påbörjas och blir bekanta med Europeiska unionens institutioner och hur dessa fungerar. Därför förbättrar den strukturerade dialogen de nära arbetsrelationer som är nödvändiga för den europeiska integrationsprocessen. Partnerländernas regeringschefer inbjöds till Europarådets möten i Cannes och Madrid. Ministrar träffades också för att diskutera ett brett spektrum av frågor av transeuropeisk betydelse som telekommunikationer, transport, miljö och vetenskaplig forskning samt andra frågor i samband med EG:s inre marknad. På det juridiska och inrikespolitiska området fokuserade detta samarbete exempelvis på kampen mot organiserad brottslighet. En ny fokus för Phare Phareprogrammet, som ursprungligen utvecklades som ett omedelbart de de centraleuropeiska staterna stod inför, är nu även ett finansiellt instrument i pre-anslutningsstrategin. utmaningar som svar på Pre-anslutningsstrategin som den skisserades på rådsmötet i Essen, anger att "integrationen kommer att få stöd av en Europeiska unionens Phareprogram, vägledande basis kommer att utveckla ett medelfristigt finansiellt instrument med förbättrade möjligheter att främja utvecklingen av infrastruktur och intra-regionalt samarbete". som på av Konkret uttryckt betyder detta att Phare anslår en större andel av sina medel till samfinansieringen av projekt för utveckling som gränsöverskridande kännetecknas samarbete. Phare introducerar också åtgärder för att främja samarbete mellan partnerländerna och att fästa större vikt vid investeringsstöd. infrastrukturen, ökande område ett ett av För att förbereda partnerländerna för deltagandet i den inre marknaden beslöts det att stödja deras ansträngningar att harmonisera sin lagstiftning, sina standarder och normer med dem som finns i Europeiska gemenskapen. Detta kommer att kräva avsevärt stöd till det offentliga förvaltningssystemet för att säkerställa att den nödvändiga lagstiftning som kan genomföras effektivt. I sin framstegsrapport om pre-anslutningsstrategin, som inlämnades till Europarådet i december 1995, angav Europeiska kommissionen att stöd till investeringar och infrastruktur behöver ytterligare betonas. Kommissionen angav också att Phare även skulle stödja ett antal projekt inom rättsväsendet och inrikespolitiken. För att öka Phareprogrammets effektivitet samordnar Europeiska kommissionen sin hjälp med de övriga donatorer som stödjer de centraleuropeiska länderna som Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) eller Världsbanken. Tonvikten läggs på särskilda sektorer för att höja hjälpens verkan. Europarådsmötet i Cannes för Europeiska kommissionen presenterade i enlighet med besluten på toppmötet i Essen en vitbok om förberedelsen av partnerländerna i Europeiska gemenskapens inre marknad. Europarådet i Cannes beslöt "som bekräftades av rådsmötet i Essen är de associerade inre för ländernas marknaden huvudelementet i strategin om förberedelse för anslutning". förberedelse integration integration i den Rådet samtyckte också till en ökning av programmets finansiella omslutning fram till 1999. Pharebudgeten skall öka från 1. 154 miljoner ecu 1995 till 1. 634 miljoner ecu 1999, sammanlagt 6. 693 miljoner ecu under dessa år, vilket förstärker Europeiska unionens engagemang vad gäller anslutningen. Före publiceringen av vitboken hade partnerländerna redan börjat att närma sin lagstiftning och att röra sig mot de ekonomiska friheter på vilka den inre marknaden vilar. I och med att utsikten på fullt medlemskap i Europeiska unionen närmar sig beslöts det att upprätta ett dokument som fastställer stommen av betydelsefull lagstiftning avseende den inre marknaden. Phare använder redan medel för genomförandet av vitboken. Framför allt är det en teknisk handbok som i pre-anslutningsstrategin. utgör ett nyckelelement Vartefter leder partnerländerna genom lagstiftningen, strukturerna och de breda ekonomiska villkoren, nödvändiga för den inre marknadens funktion, skall vitboken klargöra uppgiften om tillnärmningen av nationella lager till dem i Europeiska unionen. som den För var och en av de tjugotre sektorerna i den inre marknadens lagstiftning föreslår vitboken en logisk följd av steg att tackla tillnärmningsuppgiften. Det anses absolut nödvändigt att fastställa handlingsprioriteter, men det är länderna själva som skall identifiera de områden där den största påverkan uppnås. Vitboken markerar början av en process i vilken partnerländerna spelar huvudrollen. Uppgiften att skapa och införa de nödvändiga lagarna och se till att de iakttas endast kan utföras av partnerländerna själva. Stöd kommer att ges av Europeiska unionen och dess medlemstater, men det är viktigt att detta sker i samordning, så att en dubblering av ansträngningar kan undvikas och den bästa möjliga hjälpen kan ges. Av detta skäl rekommenderar vitboken att kommissionen upprättar och leder en byrå för utbyte av information om teknisk hjälp. Detta stöds av Phares multinationella program och kommer att vara medelpunkten för tillhandahållandet av rådgivning och expertis om lagstiftning och de nödvändiga genomförandestrukturerna. Den kommer att vara utrustad med en databas om den inre marknaden, genom vilken alla intresserad parter kan få tillgång till information om det stöd som kan erhållas från Phare och andra program av Europeiska unionen. Den kommer också att tjäna som ett clearingkontor, som skall matcha ansökningar om stöd från partnerländerna med befintliga specialister och program på nationell och europeisk nivå. På detta sätt kan byrån leda stöd från Phare och från olika andra källor från den offentliga och privata sektorn till partnerländernas behov. Rådsmötet i Madrid och utvidgning Vid toppmötet i Madrid i december 1995 Europeiska kommissionen inlämnade sin studie om alternativa strategier för utvecklingen av relationer på jordbruk gemenskapen sområdet mellan Europeiska och presenterade också partnerländerna. Kommissionen rapporter om gjorda framsteg i pre-anslutningsstrategin och om effekten av utvidgningen av Europeiska unionens policy. Rådsmötet i Madrid tillkännagav att Europeiska unionens regeringskonferens (IGC) skulle börja i mars 1996. Konferensen kommer visserligen inte att ha någon direkt påverkan på Phareprogrammet, men den skall försöka att utforma Europeiska unionens institutioner för nästa århundrade. Under loppet av 1995 inlämnade följande länder officiella ansökningar om fullt medlemskap i Europeiska unionen: Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Rumänien och Slovakien. Polen och Ungern hade tagit detta steg 1994 och Tjeckiska republiken beslöt att vänta till början på 1996. Slovenien lämnade in sin ansökan i juni 1996. i Madrid Rådsmötet "hoppas att det preliminära förhandlingsstadiet kommer att sammanfalla med början på förhandlingarna med Cypern och Malta". Dessa skulle börja sex månader efter avslutandet av regerings konferensen, som skall vara slutförd i mitten på 1997. Phare under 1995 1995 var ett år av både kontinuitet och förändring för Phareprogrammet. På många områden har programmet fortsatt det arbete som påbörjades under 1994. Det innebär att infrastrukturprojekt även fortsättningsvis var mycket viktiga, att det gränsöverskridande programmet blev mera betydelsefullt och att Phare fortsatte att tillhandahålla know-how och bevilja sina partner länder. finansiellt stöd till företog Phare emellertid några På andra områden grundläggande som förändringar. Den nya finansiellt instrument i pre-anslutningsstrategin och den utmaning som detta utgjorde innebar att Phare fick modifiera sin organisatoriska struktur, förbättra sin programmeringsprocess, skapa en ny övervaknings struktur och förbättra sin finansiella hantering. rollen Följande avsnitt beskriver både de förändringar som Phare gjorde under 1995 och de områden på vilka man fortsatte att koncentrera sina insatser. Koncentration på infrastrukturinvesteringar Under 1995 fortsatte Phare att koncentrera sig på infrastrukturprojekt och intensifierade det arbete som påbörjades under 1994. Rådsmötet i Essen i december 1994 hade bekräftat den ökande betydelsen av Phares arbete på detta område genom att höja gränsen för Phares utgifter för infrastruktur till 25 procent från tidigare 15 procent. Detta ökade Phareprogrammets möjligheter att utvidga sin traditionella roll som förmedlare av know-how till att även tillhandahålla begränsade medelsanslag i nyckelområden. I praktiken innebar detta att Phare kunde frigöra projekt som annars hade blockerats genom att tillhandahålla en finansieringsbro mellan finansiella institutioner eller investerare från den privata sektorn och regeringarna i partnerländerna. Phares investeringar i infrastruktur föremål för ett antal basregler. De viktigaste av dessa är att internationella i linje med • projektet måste vara en angiven prioritet hos partnerlandet. Detta är i pre- anslutningsstrategin, som lägger ansvaret att besluta om prioriteringarna på vägen till anslutningen hos partnerländerna själva. Det begärs därför att partner landet bidrar självt med motsvarande anslag för projektet idén • Phares bidrag måste tillföra en tydlig förbättring till projektet som annars inte skulle finnas. Detta kan bland annat betyda att frigöra ett projekt med hög prioritet, som inte kan genomföras • därför att ett land är ovilligt att stödja ett projekt där kostnaderna koncentreras i landets egna områden medan nyttan finns i flera länder; eller om Phares pengar attrahera ytterligare kommersiell finansiering genom multiplikationseffekten skulle • Phares bidrag måste komplettera och inte konkurrera med de vanliga aktörerna på detta område som partnerlandets regering, privata aktörer, kommersiella långivare finansiella institutionerna internationella och de • Projektet måste stödjas av en övergripande strategi som är i linje med Europeiska unionens standarder. Phares infrastrukturinvesteringar under 1995 har även fortsättningsvis koncentrerats på områdena transport, miljö, energi, telekommunikationer och utveckling av den privata sektorn. I synnerhet har de fokuserats på två breda, men viktiga områden. Det första är transeuropeiska nätverk, som i 1992 års Maastrichtfördrag har angivits som en prioriterad sektor och fortfarande är ett integrerat krav för en effektiv inre marknad. Av detta skäl har ett antal förbättringar på infrastrukturen identifierats under 1995 inbegripet landsvägar och järnvägar mellan Berlin och Warsawa, Dresden och Prag, Niirnberg och Prag, Triest, Ljubljana och Budapest; en naturlig gas-pipeline genom Ryssland, Vitryssland, Polen och Europeiska unionen; en telematisk plattform i Östersjön och ett baltiskt ring-elektricitetsnätverk. Det andra området avser projekt som förskjuter de centraleuropeiska ländernas befintliga infrastruktur bort från den planekonomin mot fri marknadsekonomin. Inom transportområdet har detta inkluderat omstrukturering och järnvägsnät, modernisering av både eliminering av flaskhalsar vid gränsövergångar och utveckling av trafikledningssystem. landsvägs- och Miljöprojekt har också identifierats, som tacklar regionala "hot spots" i luft- och vattenföroreningar, särskilt om det finns en gränsöverskridande påverkan. Andra områden omfattar projekt för bevarande av naturen som vård av kustområden och sankmarksområden, miljöprojekt som omedelbart främjar hälsan som rensning av vattentäkter på landsbygden eller industriella och militära områden och införande av renare teknologier. erhållit Phareinvesteringar Inom området energi omfattar infrastrukturprojekt som har av kraftverk med hänsyn till miljö och säkerhet, utveckling och sammankoppling av elektricitetsnät, projekt som syftar till ökad energieffektivitet och förnybar energi och lokala projekt med klara miljövinster. uppgraderingen Slutligen har Phare hjälpt att stödja utvecklingen av pilotprojekt om telefoni på landsbygden - ett betydelsefullt steg mot att skapa den kommunikationsinfrastruktur som behövs i dagens globala affärsmiljö. Gränsöverskridande samarbete Phares gränsöverskridande program, som upprättades 1994 på Europaparlamentets initiativ, fortsatte att spela en viktig roll i pre-anslutningsstrategin. Under 1994 fokuserades ansträngningarna på skapandet institutionella eller anpassningen av den nödvändiga ramen programmerande, genomförande och övervakning av programmet; under 1995 vidtogs ett antal konkreta steg. kommunikation, för med innehåller Phareprogrammet sammanhållningen Phare arbetade nära samman med generaldirektoratet för regionalpolitik, som handlägger INTERREG, för att säkerställa regionala samordningsmål och -praktik. Kommissionens förordning nr 1628/94 om gränsöverskridande samarbete mellan medlemstater och centraleuropeiska länder inom ramen för för finansieringsaktioner av strukturell natur i gränsregioner i centraleuropeiska länder som har en gemensam gräns med i harmoni med Europeiska unionens medlemstater, strukturpolicy och med INTERREG II i synnerhet. Samprogrammerings- övervakningskommittéer, tillämpliga myndigheterna från båda bildade av de sidorna, spelar huvudrollen vid att säkerställa en övergripande och genomförandestadiet och vid övervakningen av de utvalda programmen. samordning planerings- reglerna och i av Phares gränsöverskridande Huvuddelen samarbetsprojekt har fokuserat på utvecklingen av infrastruktur, transport, telekommunikationer och energi, den nya inriktningen som har antagits för 1995-1999 kommer däremot att omfatta mera "mjuka aktiviteter" som turism, mänskliga resurser och kultur. Detta har understrukits genom upprättandet av en småprojektsfond. Under 1994 var de centraleuropeiska länder som kom i fråga för deltagande Albanien, Bulgarien, de baltiska republikerna, Tjeckiska republiken, Polen och Slovenien. Under 1995 tillkom Ungern och Slovakien (på grund av Österrikes anslutning till Europeiska unionen) samt nya gränsområden i Tjeckiska republiken och Slovenien. De gränsregioner av i samarbete med Europeiska partnerländerna själva kommissionen för att säkerställa sammanhållning med Interreg. bestämdes kunde väljas som Under 1995 avgav Phares ledningskommitté ett positivt yttrande om gränsöverskridande projekt för Albanien, Bulgarien, Tjeckiska republiken, Estland, Ungern, Lettland, Litauen, Polen, Slovakien och Slovenien. Dessa projekt gällde huvudsakligen transport, miljö, jordbruk, mänskliga resurser och ekonomisk utveckling och det överenskoms en budget på 169 miljoner ecu. samarbetsprogram avseende miljö och Sektorsvisa interregionalt samarbete erhöll också ett positivt yttrande. från en typ av program omfattar anslag Denna internationell en finansieringsinstitution medlemstat av Europeiska unionen. Phare tillhandahåller det nödvändiga stödet under projektbedömningen och förberedelsetiden samt under genomförandet. Ett brett spektrum av åtgärder kan väljas som minskning av luftföroreningar, och hantering miljöeffekten av transporter. avloppsvatten och/eller av Vad gäller de interregionala samarbetsprogram som redan har byggts upp på Europeiska unionens instrument ECOS och Ouverture är det första gången att medel har tillhandahållits för städer och regioner i alla Phares partnerländer och länderna i Europeiska unionen. Över 100 interregionala samarbetsprojekt har erhållit bidrag. framåt kommer Phares Om man blickar gränsöverskridande samarbetsprogram i takt med att länderna i Centraleuropa närmar sig integrationen att av ändras infrastrukturprojekt till ökad utbildning, administration och utveckling av socioekonomiska strukturer. Därigenom kommer programmet att bättre kunna svara mot behoven i integrationsprocessen. genomförande utvärdering från och Öppnande av gemenskapsprogram 1993 på toppmötet i Köpenhamn tog medlemstaternas erbjuda regeringschefer det politiska beslutet associerade centraleuropeiska länder möjligheten att delta i gemenskapens program. att tilläggsprotokoll Den 4 december 1995 utfärdade kommissionen och rådet i samråd med Europaparlamentet till europaavtalen med Bulgarien, Tjeckiska republiken, Ungern, Polen och Rumänien för att erbjuda den nödvändiga juridiska ramen för deras deltagande i dessa program. Ett tilläggsprotokoll undertecknades också med Slovakien i väntan på Europaparlamentets instämmande. Tilläggsprotokollen för de baltiska staterna är integrerade i europaavtalen med dessa länder. Därigenom kommer partnerländerna i första hand att kunna delta i programmen Socrates, Leonardo och Ungdom för Europa III. De länder vars audivisuella lagstiftning är kompatibel med gemenskapslagstiftningen kommer också att få delta i Media Il-programmet. Andra program på områdena kultur, miljö, hälsa, energi och inre marknad behöver anpassas för att ta hänsyn till ett framtida deltagande av de centraleuropeiska länderna. Corine (satellitkartläggning), LIFE (miljö), SAVE II (energieffektivitet) och Synergy (energisamarbete) är exempel på program som har avsetts för, eller utsträckts till, de centraleuropeiska länderna. Under 1995 har en budget på 9,9 miljoner ecu anslagits för förberedelsen på de associerade ländernas deltagande genom informationssammanträden, besök och utbildning för nationella administratörer, överförande av det nödvändiga dokumentationsmaterialet och upprättande av tillämpliga nationella strukturer eller informationskontor för att skapa en bättre förståelse av dessa program. Särskilda program enligt fjärde för forskning och utveckling har också öppnats på vissa villkor till partnerländerna. ramprogrammet Samordning med andra donatorer särskilt Phareprogrammets För att öka effektiviteten av Europeiska gemenskapens samordnar och Europeiska kommissionen sina hjälpaktiviteter med de övriga donatorerna som stödjer de centraleuropeiska länderna. Sedan G7-toppmötet av regeringscheferna i i juli 1989 har kommissionen den officiella Paris uppgiften att samordna alla dessa donatorers aktiviteter. hjälp I denna kapacitet och på grund av Phares betydelse, arbetar kommissionen mycket nära samman med G-24- länderna samt med internationella finansiella institutioner som för återuppbyggnad och utveckling (EBRD), Europeiska investeringsbanken för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD). (EIB) och Organisationen Världsbanken, Europeiska banken (stöd till utveckling av Phare och OECD har t. ex. samarbetat om SIGMA- programmet ledning och handläggning i Central- och Östeuropa). SIGMA till partnerländerna att utveckla tillhandahåller stöd sammanhållna reformstrategier och effektiva offentliga institutioner. Som exempel på Phare/EBRD sam finansiering kan nämnas resursen för förberedelsen av miljöprojekt, ett horisontellt program som lanserades i slutet på 1995, och som skall underlätta viktiga miljöprojekt i de centaleuropeiska länderna. I mars 1995 på högnivåmötet analyserade G-24- donatorerna tillsammans de reformer som hade gjorts under de första fem åren av omvandling i Centraleuropa. Den allmänna slutsatsen var att denna omvandling var oåterkallelig. Donatororganisationerna förband sig att fortsätta av de stödja centraleuropeiska internationella ekonomiska gemenskapen. Dessutom skall deras hjälp inriktas på att passa i och förbättra pre-anslutnings strategin. integrationen länderna aktivt den att i i Med dessa mål tankarna kommer Europeiska kommissionens samordningsarbete att förstärkas på fältet, i partnerländerna, varvid tonvikten kommer att läggas på arbetets tydliga effekt. att Organisationerna kommer att arbeta tillsammans på program- och projektnivå. sektorer höja för Under 1995 höjdes profilen på samordningen av utländskt stöd i allmänhetens ögon. Fredsavtalet, som nåddes av republikerna i f. d. Jugoslavien, kräver stöd av den internationella gemenskapen. I december 1995 organ iserade Europeiska kommissionen och Världsbanken det till Bosnien-Hercegovina. första mötet för donatorer landets behov i sitt Nyckelmålen var att identifiera återuppbyggnadsarbete och att mobilisera donatorhjälp. Framför allt illustrerar detta det konkreta stöd som ges av Europeiska unionen till fredsprocessen och dess roll som världsgemenskapens hjälpkoordinator för Centraleuropa. Phare och f. d Jugoslavien 1995 var det år då återuppbyggnaden av f. d. Jugoslavien började. Den av Europeiska kommissionen godkända finansieringsplanen för stöd till fredsprocessen allokerade 600 miljoner ecu för perioden 1996-99. Mot bakgrunden av fredsavtalet i Dayton, som nåddes i december 1995, var det likaledes av yttersta vikt att den kort- och medelfristiga återuppbyggnaden av Bosnien- Hercegovina skulle starta så snart som möjligt. Ett antal internationella institutioner, i synnerhet Världsbanken, Internationella valutafonden (IMF), Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Europeiska gemenskapen förberedde ett program i detta för syfte. Den katastrofhjälp utarbetades på basis av den multilaterala planen, och en första del av hjälpen värd 62,5 miljoner ecu skulle lanseras omedelbart i januari 1996. fasen av Phares program första Revisionsrätten I november 1995 lämnade revisionsrätten sin rapport om finansiella och operativa Europeiska kommissionens verksamhet under 1994. Revisionsrätten bekräftade att de ansträngningar som hade gjorts av Phareledningen hade lett till ett antal förbättringar i programmet. framhöll emellertid räckvidden för Revisionsrätten ytterligare förbättringar, i synnerhet en bättre användning rapportsystemet PHACSY, större av det finansiella stränghet i anbudsförfarandeprocessen och en mera operativ användning av resultaten från de studier som genomförs med användning av Pharemedel, särskilt för att uppmuntra reella investeringar. framställs både avsnittet Som ledningssystem och operativa procedurer avseende Phare granskats under 1995 och förbättrats. nedan hade i Phares operativa verksamhet involvera sina Alltifrån början har Phare sökt att partnerländer så mycket som möjligt i programmets strategiska och operativa aktiviteter. Phare har därför anpassat sin struktur efter hand för att ta hand om sina partners växlande behov, att öka samarbetet och samordningen mellan kommissionen och länderna och att höja effekten av de program som genomförs inom ramen för Phare. Denna process av operativ förbättring fortsatte under 1995. Direktoratets inre struktur och programmets ledning ändrades för att smida tätare länkar mellan arbetet på Phare, europaavtalen och pre-anslutningsstrategin. systemen granskades och Handläggningsprocesser förbättrades. De finansiella och antalet ledningstekniska standardiserade och regelbundna oberoende revisioner ökade. En fristående övervaknings- och utvärderingsenhet förbättra Phareprogrammens skapades i avsikt att en mera att operativa kvalitet och kostnadseffektiv användning av medlen. Detta kommer att stödja processen på decentralisering som ökar i betydelse vartefter som pre-anslutningsstrategin framskrider. säkerställa Slutligen upprätthölls tonvikten på större öppenhet i Phareprogrammet genom ett målinriktat kommunikations program med andra institutioner och medlemstater i till Europeiska unionen - särskilt sektorerna tjänster allmänheten och den kommersiella sektorn - och partnerländerna. Operativ struktur Det direktorat som handlägger Phareprogrammet inom generaldirektoratet IA (Europa och de nya oberoende staterna, gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, tjänsten för yttre representation) omorganiserades under 1995. Fram till denna punkt hade Pharetjänsterna till stor del organiserats på sektorsbasis med personal som var uppdelad i sektorsenheter som jordbruk eller infrastruktur. att en integrerad struktur Det framkom emellertid behövdes pre- återspegla för anslutningsstrategin och europaavtalen, den strukturerade relationen och det samarbetet som var finansiella avgörande för framgången. behoven att i Därför omorganiserade kommissionen i juli 1994 det direktorat som var ansvarig för Phare på en land för land basis. Tre geografiska enheter skapades med ansvar för samtliga aspekter på relationer med de centraleuropeiska länderna. På detta sätt skulle alla aspekter av varje lands 10 pre-anslutningsbehov uppmärksammas, samtidigt som programmets prestation skulle förbättras genom att landets möjliggöra ett snabbare samordnat svar på problem och operativ synergi mellan delegationerna i partnerländerna och personalen i Bryssel. omfattar emellertid flera Phareprogram Många partnerländer. För att inte förlora den nödvändiga överblicken för att kunna hantera dessa skapades separata horisontella och sektorsvisa enheter med ansvar för policysamordning och handläggningen av multinationella och horisontella program. Dessa enheter säkerställer att samarbetet mellan att möjligheter till synergier identifieras och utnyttjas. länderna upprätthålls och Direktoratet började att arbete på denna nya geografiska basis från och med juni 1995 för att inte förlora den tyngd som hade skapats genom rådsmötena i Essen och Cannes och lanseringen av pre-anslutningsstrategin. att ett som initiativ lanserade också i huvudförvaltningen angripa Phare i Bryssel och i personalfrågan identifiera de delegationerna. Studier pågår för att av uppgifter Phareprogrammet och som ligger inom kommissionens exekutiva kompetens och därför måste utföras av personal från kommissionen. Andra uppgifter som identifierats som icke-kärna kan sedan kontrakteras ut, varvid befintlig personal kan utnyttjas på effektivaste sätt. i handläggningen är kärnan Ett nytt sätt att programmera Under 1995 strömlinjeformades och förbättrades Phares programmeringssätt. Rådsmötena i Essen och Cannes hade givit en tydligare definition av gemensamma mål och därför möjligheten att målinrikta medlen effektivare. De hade också givit Phare en flerårig finansiell horisont i avsikt att sammankoppla programmet närmare med medelfristiga strategiska ambitioner i partnerländerna. länder Detta resulterade i att nya fleråriga vägledande program förbereddes under 1995 för fyra (Tjeckiska republiken, Ungern, Polen och Slovakien). Fleråriga vägledande program för de övriga Phareländerna skall ha planerats vid mitten på 1996. Dessa har förberetts i länderna och omfattar partnerskap med de berörda perioden till och med 1999. De fastställer för varje land mål, prioriterade sektorer, aktiviteter och tidsramar inbegripet en angivelse av de medel som skall allokeras till varje sektor. Fleråriga vägledande program utarbetades för elva gränsöverskridande program som omfattar alla partnerländer utom Rumänien. Detta nya sätt har fördelar för både partnerländerna och medlemstaterna. För partnerländerna ger det anslutningen en skapare fokus, erbjuder en serie konkreta mål och medger dem att bygga i sina medelfristiga omstruktureringsprogram och strategier för anslutning. Vad gäller medlemstaterna erhåller de en möjlighet att ge ett strategiskt bidrag och att anlägga en längre, mer övergripande syn på varje lands Phare - prioriteringar. in Phareprogrammet De fleråriga vägledande programmen har visserligen gett Phare ett medelfristigt perspektiv, men man bör komma ihåg att genomförandet av programmen förblir föremål för en årlig budgetprocedur. Detta betyder att den allokering av medel som syns i de fleråriga programmen är rent "vägledande" och därför endast en avsiktsförklaring. Varje år allokerar kommissionen de tillämpliga medlen för varje land, baserade på ett operativt program för landet, som omfattar alla programkomponenter i ett enda dokument. Detta är baserat på det fleråriga vägledande programmet, men behöver inte blint följa det. Detta medger en ytterligare flexibilitet för både landet och Phare om omständigheterna eller prioriteringarna skulle förändras. Emellertid har införandet av fleråriga vägledande program lättat den press som har orsakats av den årliga programmeringsrundan, har minskat tidsfördröjningen mellan anslag, kontraktering och utbetalning, och har avsevärt förenklat programmeringsprocessen. Förändringar vid genomförande i Phare- Genomförandet är det viktigaste programmen. Förmågan att hantera de enskilda projekten på platsen bestämmer graden av deras påverkan och således effektiviteten av användningen av allmänna medel. stadiet av gemenskapens Vissa begränsningar har gjorts finansiella för ansvar fullt som ger förordning, användningen av medlen till kommissionen och därmed begränsar omfattningen av ansvar som kan delegeras till partnerländerna. Emellertid har under 1995 fortsatta försök gjorts att jämka denna potentiella konflikt och uppnå en genomförandeprocess som är både effektiv och stringent. framsteg mot en Under 1995 gjordes ytterligare decentralisering genomförandeprocessen. Detta påbörjades under 1994 med publiceringen av systemhand böckerna för decentraliserat genomförande, ett svar på av behovet av ett gemensamt operativt system genom hela programmet och ett lednings försök färdigheterna och vanorna i partnerförvaltningarna med respekten för Phareförordningen. förlika att Under 1995 gjordes ytterligare arbete att förbättra systemet för decentraliserat genomförande tillsammans med partnerländerna. Detta koncentrerades på • att förenkla programmeringssättet och särskilt försök att minska den övergripande arbetsbördan genom att skapa en närmare länk mellan de dokument som behövs för programmering och genomförande. Detta kommer att minska en dubblering av arbete • att överföra ansvaret för genomförande av de två viktigaste nivåerna - för det första från kommissionen till partnerlandet och för det andra från Pharepersonal i Bryssel till kommissionens • personal på delegationen i landet. I praktiken betyder detta en gradvis förändring från godkännande i förväg till övervakning och utvärdering i efterhand utan att avstå från kommissionens övergripande tillsynsansvar vid • att klart definiera roller och ansvar av de viktigaste spelarna särskilt Bryssels genomförandet, huvudförvaltning och delegationerna. Detta har inbegripit "arbetsbes att komma överens om krivningar", vilket återigen kommer att minska dubblerat arbete, medge en effektivare användning av befintliga resurser och öka nivåerna av förståelse mellan grupperna. Arbete har också gjorts under 1995 på att göra själva systemhandböckerna för decentraliserat genomförande lättillgängliga och användarvänliga. Dessa kommer att nytryckas under 1996 och skall omfatta alla nya procedurer och stödjas genom ytterligare utbildning för delegationerna och programhanteringsenheterna. Finansiell handläggning och Phareprogrammets räckvidd komplexitet kombinerade med kommissionens ansvar för övervakning kräver ett avancerat finansiellt handläggningssystem. PHACSY-systemet, som lanserades 1994, utformades att samla från programhandläggningsenheterna och att använda denna information som övervakningsverktyg. PHACSY förbät trades tidigt under 1995 och publicerades i ett nytt, mera an vändarv änligt format. all programmeringsinformation direkt den gjort Tidigare har det sammankopplats med Desirée, Phares huvudsakliga databas, som i sin tur är fullt integrerad med SINCOM, systemet för finansiell handläggning av hela kommissionen. Detta finansiella har handläggningsprocessen för Phare mera strömlinjeformad och korrekt, har minskat dubblering och slöseri med arbete och har utsträckt räckvidden av systemet bland PMU. Vid slutet av 1995 innehöll PHACSY cirka 95 % av all befintlig handläggningsinformation från PMU, och det kommer att arbetas på att under 1996 erhålla den kvarvarande informationen. Detta har fått stöd av de ökade antalet oberoende revisioner som genomfördes under 1995 och skall fortsätta under 1996. Övervakning och utvärdering Avgörande för processen att säkerställa en större decentralisering, samtidigt som kommissionens ansvar upprätthålls, är skapandet av ett effektivt övervaknings- och utvärderingssystem. När det ansvariga direktoratet för Phare omstrukturerades under 1995 skapades en ny enhet med särskilt ansvar för övervakning och utvärdering. Denna enhet är ansvarig för genomförandet av ett övervaknings- och utvärderingssystem som skall vara oberoende, trovärdigt och baserat på principen om gemensamt ägarskap och engagemang av partnerländerna. Det bestämdes att systemet skulle fortsätta och bli ett tillämpas på alla standardsystem som skulle kunna Phareprojekt. Under 1995 kom fundamentet på plats för det nya övervaknings- och utvärderingssystemet. En regional struktur skapades med tre regionala kontor med personal bestående av oberoende konsulter från Europeiska unionen och lokala experter. Det har planerats att dessa kontor skall bli helt operativa under första hälften på 1996 och att över fyrahundra projekt skall både övervakas och utvärderas varje år. Den utvecklade processen är i första hand ett operativt verktyg för alla som är involverade i Phareprogrammet. Genom att tillhandahålla en regelbunden bedömning av Phareprojektens status och framsteg kommer den nya enheten att kunna identifiera och sprida den bästa i alla partnerländer, understryka dåligt praktiken presterande projekt och föreslå korrigeringar samt ge snabb feed-back till dem som utarbetar programmen. Eftersom övervaknings- och utvärderingssystemet har ordinarie utformats ihop med passas den att programmeringsprocessen kommer informationen att medge att programmen anpassas bättre till partner ländernas behov. Kommunikationer Sedan 1993 har Phare aktivt svarat mot det växande intresse som visats för programmet av Europeiska gemenskapens rådgivande organ, medlemstater och partnerländer. institutioner och Under 1995 spenderade Phare 3,2 miljoner ecu på kommunikationer. 67 titlar publicerades på 18 språk och länder. över 800. 000 exemplar distribuerades Informationsenheten 60. 000 svarade telefonförfrågningar, brev och fax och tog emot ungefär 5. 000 personliga besök. Informationsenhetens personal tal och presentationer om höll också över 100 Phareprogrammet på konferenser och workshops, huvudsakligen i medlemstaterna. i 26 över på 1995 fortsattes forskningsprogrammet Under i partnerländerna för att identifiera och hitta lämpliga mekanismer att tillfredsställa människornas behov av informationsprogram blev information. Delegationens mycket mera fokuserade på att kommunicera med beslutsfattare och opinionsbildare om pre-anslutning och vad det kan innebära att ansluta sig till Europeiska unionen. Dessa program omfattar publikationer på landets språk, mediarelationer, utveckling och genomförande av kontaktprogram och skapande av lokala kommunikations databaser. Magazinet "European Dialogue" (Europeiska dialogen), som utkommer varannan månad, lanserades och skickades ut i början på 1996 på sex centrala europeiska och opinionsbildare i regionen. Särskilda kommunikations program lanserades i Tjeckiska republiken, Ungern, Polen och Slovakien. TV-dokumentärer om Europeiska unionen började att dyka upp mer och mer i partnerländerna för att ge mera information om unionen till allmänheten. beslutsfattare 20. 000 språk till Kontrakt upprättades under 1995 för att lansera ett on- lineprogram om Phare på Internet. Detta kommer att ge kontraktinformation, tillgång till Phares adressbok och annan allmän information om Phare. Det kommer också att ge människorna en möjlighet att kommunicera enklare med Phare via e-mail. Detta kommer att bli ytterligare ett steg framåt för Phares kommunikationsprogram och kommer att leda till större snabbhet vad gäller tillgång till information samt kommer att göra kommunikations processen verksammare och mera kostnadseffektiv. 12 Albanien Den albanska ekonomin har börjat återhämta sig från kollapsen av det autarkiska ekonomiska systemet, som var tydligare här än i andra före detta kommunistländer. 1995 uppnåddes en av de högsta tillväxtkvoterna av alla centraleuropeiska länder (11,3 procent). Inflationen sjönk till 6,0 procent som ett resultat av en disciplinerad monetär politik, och arbetslösheten sjönk också till 14 procent. alla Privatiseringsprocessen kvarvarande statliga företag i april 1995 omvandlades till aktiebolag. Härigenom har skapats möjligheter för ett massprivatiseringsprogram, som skall påbörjas under 1996. är på gång, varvid Under 1995 gjordes också framsteg i att närma albanska institutioner och lagar till Europeiska unionens standarder. Nya civilrättsliga, straffrättsliga och arbetsrättsliga koder har antagits som har resulterat i en stabilare rättslig ram. Albanien undertecknade också Europarådets konvention om skydd av minoriteter och beviljades i juli 1995 fullt medlemskap i rådet. Phare lämnade även 1995 avsevärt stöd till Albaniens framsteg mot en reformering. Albanien är inte längre beroende av livsnödvändigt stöd, och Phares fokus har därför kommit att reflektera landets stora ekonomiska förbättring. 35 miljoner ecu har därför anslagits genom 1995 års vägledande program för utveckling av • transport-, telekommunikations- och energisektorerna • ett effektivt system för högre utbildning genom • Tempusprogrammet lokal kommunal utvecklingsfond infrastruktur genom Albaniens • den privata sektorn, den offentliga förvaltningen och rättssystemet. i från jordbrukssektorn synnerhet till utvecklingen vägar och Inom dessa områden skiftade Phares prioriteringar under av 1995 hamnar, infrastrukturen, telekommunikation och energi. Utveckling på dessa områden är absolut nödvändig om Albanien skall kunna delta fullt ut i den inre marknaden. Den huvudsakliga prioriteringen under 1995 avseende infrastruktur har varit öst- återuppbyggnaden västkorridoren. Detta innebär att Phare tillsammans med Europeiska följande projekt investeringsbanken uppgraderingen finansierade och av • uppgradering av sektionerna Durresi-Elbasani och Pogradeci-Kapshtica i öst-västkorridoren (sammanlagt 146 km) • utveckling av färjeterminalen i Durresi. Anslag per sektor 1995 88 miljoner ecu Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 3,5 Finansiella sektorn 35 Infrastruktur (energi, transport telekom) 34 Dessa projekt visar vilken viktig roll som Phare kan spela när det gäller att öppna fonder från andra internationella finansieringsinstitutioner. På andra områden spelade Phare också en ledande roll. Det har arbetats på att förbättra primärhälsovården och att utveckla sjukhus; vidare har program utarbetats för att stärka kommunal självstyrelse, och åtgärder har vidtagits att kanalisera fonder direkt till småskaliga projekt som har en direkt och gynnsam påverkan på kommunerna. Phare kommer också fortsättningsvis att stödja energisektorn, varvid särskild tonvikt skall läggas på utarbetandet av en nationell strategi, policy- och lagstiftningsramar och hjälp med studier inför investeringar i nyckelområden. Absorberingsförmågan av Phareprogrammet i Albanien var fortsättningsvis tillfredsställande. I slutet av 1995 var runt 73 procent av hela Phareanslaget kontrakterat. Emellertid har den ökade tonvikten på infrastruktur projekt, som kräver en längre förberedelsetid och en mera komplex process vid anbudsförfarandet, i kombination takten vid med de logistiska begränsningarna på att landregistreringen tillhandahålla de nödvändiga krediterna när de behövs, lett till att genomförandet och utbetalningarna under 1995 saktades in något. och banksektorns oförmåga Om man blickar framåt kommer den stabila ekonomin att medge att Phareprogrammet i Albanien kan planera mera långfristigt, och ett flerårsprogram för tiden 1996-1999 är under utarbetande. Albanien hoppas också att komma närmare sitt mål vad gäller associering med Europeiska unionen. I mars 1995 framställde Albanien en formell ansökan att öppna förhandlingar om ett säravtal. Förhandlingarna hade inte påbörjats i slutet av 1995, men förväntas äga rum 1996. Anslag per sektor in 1995 83 miljoner ecu Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 21 Miljö och kärnkraftsäkerhet 7 Infrastrukti (energi, transport telekom) 48 tillskapandet av ett organ bedömning av högre utbildning. för godkännande och års transportprogram 1995 samfinansierade med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Världsbanken ett stort projekt för restaurering av också järnvägen omstruktureringen av Sofias stadstrafiksystem. 400 km). Det stödde (cirka Inom energisektorn förbättringen av för- energieffektivitet gas), och investeringsstudier och åtgärder att främja införandet av EG:s regelverk. stödde Phare fjärrvärme (el, 1995 godkändes också ett flerårigt vägledande program för gränsöverskridande samarbete med Grekland. Programmet, som omfattar tiden 1995-1999, erhöll en vägledande budget på 115 miljoner ecu. Mot bakgrunden av goda bilaterala relationer mellan de båda länderna kommer programmet inom ramen för den övergripande bulgariska policyn om regionalt samarbete att stödja utvecklingen av Bulgariens gränsregioner mot Grekland. transport, miljö, ekonomisk Nyckelarbetsområden är utveckling och mänskliga resurser. Bulgarien Bulgariens sociala och ekonomiska omvandling har inte varit lätt. Regeringsbyten i kombination med varierande nivåer av parlamentariskt stöd resulterade i ett relativt långsamt beslutsfattande i nyckelområdena av den strukturella reformen. Dessutom påverkade kollapsen av Comecon-marknaderna, Gulfkrisen och FN-sanktionerna mot före detta Jugoslavien den ekonomiska tillväxten. Emellertid har grundvalen för en marknadsekonomi skapats och grundstenarna har lagts för ett demokratiskt och civilt samhälle. förbättringar som påbörjades 1994 De ekonomiska fortsatte även 1995. BNP steg med 2,5 procent, inflationen och arbetslösheten sjönk och privatiseringen framskred. Detta plus en större politisk stabilitet skapade en av för konstruktivare Phareprogrammet i Bulgarien, och programstrukturerna blev stabilare och därför effektivare. genomförandet miljö 1995 års Phareprogram stödde projekt i Bulgarien till ett värde av 60 miljoner ecu inom följande områden • tillnärmning av lagstiftningen • främjande av privat jordbruk • utveckling av mänskliga resurser • energi och kärnkraftsäkerhet. 1995 anslog Phare 5 miljoner ecu för ett antal till jordbruksprojekt. Dessa omfattade politiskt stöd jordbruksministeriet och livsmedelsindustrin, registrering och återlämnande av historiska landägarrättigheter och andra transaktioner, omstrukturering och privatisering av statsägda industrier och utveckling av produktions- och marknadsstrukturer. för På utbildningens område fortsatte Phare att stödja reformering av den högre Tempusprogrammet utbildningen. På basis av ett pilotprojekt från 1993 påbörjades ett program för utveckling av postgymnasial yrkesutbildning och den ekonomiska hanteringen av också gymnasieutbildningen. Programmet stödde 14 En närmare granskning av programgenomförandet gjorde det möjligt att på ett tidigt stadium identifiera och åtgärda tillfälliga problem och förseningar, och politisk stabilitet har medgett att medelfri stig planering kunde komma i åtanke. Som ett resultat kunde en del av eftersläpande och inte utnyttjade medel från tidigare år rensas och den sammanlagda kontraktkvoten steg från 48 procent 1994 till 56 procent 1995. 1995 års program om tillnärmning av lagar syftade till att utveckla en allsidig anpassning mellan Bulgariens och Europeiska gemenskapernas lagstiftning. Således bidrog Phare med utkast till nya lagar och tillhandahöll utbildning för målgrupper i den offentliga förvaltningen och inom rättsväsendet. Programmet skall också utnyttja den information och de experter som görs tillgängliga av Byrån för utbyte av information om teknisk hjälp, som under 1996 skall upprättas i Bryssel. I februari 1995 trädde europaavtalet med Europeiska gemenskaperna och deras medlemstater i kraft. Detta innebar att ett första associeringsråd hölls i maj 1995, vid vilket de båda parterna diskuterade Bulgariens framsteg inom strategin inför anslutningen. Phare är det viktigaste instrumentet att stödja denna strategi. I december 1995 ingav Bulgarien sin formella ansökan om medlemskap. Regeringen deklarerade att anslutningen till Europa är bland landets högsta prioriteringar och har upprättat en integrations interministeriell europeisk struktur. 15 Tjeckiska republiken Anslag per sektor 1995 110 miljoner ecu Social utveckling Andra sektorer 3 och sysselsättning 2 Utveckling av den privata ^ sektorn och ^^^^^^gg/gglE^ ^ ^ ^ Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 5 ^^ Teoretisk och praktisk utbildning och forskning i Infrastruktur (energi, transport, telekom) 91 infrastruktur. Phare har bidragit Huvudinriktningen av Phare under 1995 var utvecklingen av Tjeckiens till järnvägskorridoren Decin-Prag- av konstruktionen investeringsinitiativ Breclav-Wien och avseende det ramen gränsöverskridande programmet. Phare har också sedan 1995 börjat att stödja en socio-ekonomisk utveckling och turistprojekt i gränsområdet, inbegripet renovering av historiska monument. till ett antal infrastruktur inom för Sedan Österrikes anslutning till Europeiska unionen i början på 1995 är 67 procent av Tjeckiens gräns gemensam med medlemsstater i Europeiska unionen. Detta, plus den dramatiska ökningen av landsvägs- och (i synnerhet mellan Tjeckien och järnvägstrafiken Tyskland), har ökat fokusen på gränsregionerna och den strukturella och miljömässiga påverkan som sker. Således finansierar Phares gränsöverskridande program förbättringar av landsvägar och järnvägar och förbättrar inför eller skapar därmed nya gränsövergångar och 1995 var det år då Tjeckiens europaavtal med Europeiska unionen trädde i kraft, och den nationella ekonomin fortsatte att göra kraftiga framsteg. Samma år var Tjeckien det första land i Centraleuropa som accepterades den 1 januari 1996 i Organisationen för ekonomiskt samarbete innebar ett och utveckling godkännande av de av den regeringen genomförda ekonomiska reformerna. (OECD), ett steg som tjeckiska och, fortsatta policymixen på mikroekonomisk av makroekonomisk Den stabilisering nivå, prisliberalisering, avreglering och privatisering, uppvisade positiva resultat. Tillväxten var god och arbetslösheten var låg, endast 3,5 procent. 1995 gjordes kronan, den nationella valutan, fullt konvertibel. Ikraftträdandet av europaavtalet innebar att Tjeckien till fullo kunde delta i den "strukturerade dialogen" med Europeiska unionen. Inom denna ram ägde det först associeringsrådet rum i april 1995, och det första mötet av den sammansatta parlamentariska kommittén i maj, då vitboken om den inre marknaden diskuterades. 1995 tog Phareprogrammet för Tjeckien en ny riktning med det tilldelade stödet. Som hos andra associerade länder kännetecknas denna nya riktning av den direkta kopplingen av Phare till Tjeckiens förberedelse för i Europeiska unionen med särskild medlemsskapet inriktning på infrastrukturen i områdena gränsande till Tyskland och Österrike och på att stärka de institutioner som är centrala för integrationsprocessen och ett framtida medlemskap. Sammanlagt 110 miljoner ecu anslogs till Tjeckiska republiken, inbegripet 71 miljoner ecu för 1995 års driftprogram för Tempusprogrammet och 25 miljoner resp. 6 miljoner ecu för gränsöverskridande samarbete med Tyskland och Österrike. landsbygden, 8 miljoner ecu för 16 åtgärder för att minska flaskhalsar. Phare kommer också att förbättra luft- och vattenkvalitén i regionen genom att bland annat bygga nya pipelines för gas och ånga, införa miljövänlig teknologi vad gäller värme- och kraftalstring samt nya förbättra vattenreningsanläggningar flodernas nedsmutsning och förbättra kvalitén på dricksvattnet. för att minska avloppssystem bygga och och utbilda experthjälp till att stärka Tjeckiens Phare har också bidragit institutionella kapacitet genom att lagstiftande och finansiera tjeckiska statstjänstemän, samt genom att lämna stöd till ministerier och institutioner som är centrala för integrationsprocessen, som t. ex. tull, statistik, industriel] egendom, konkurrens och administrationen av standarder. En avsevärd del av dessa ansträngningar har inriktats på att hjälpa tjeckerna att säkerställa tillnärmningen av deras lagar till Europeiska unionens lagstiftning. tonvikt har Med blicken riktad framåt har Phares fleråriga vägledande program för 1995-99 undertecknats och godkänts, varvid investeringsstöd och lagts på en ökad utnyttjandet av Phare som ett medelfristigt finansierings instrument. Med en sammanlagd budget på mellan 300 och 330 miljoner ecu, inbegripet gränsöverskridande samarbete, kommer det vägledande programmet inriktas på följande prioriterade områden • • integration av lagstiftningen med Europeiska gemens kaperna med det slutliga målet att anta EG:s regelverk integration av infrastrukturen med Europeiska unionen, särskilt på områdena transport, energi och miljö • socio-ekonomisk utveckling små och medelstora företag och främjande av export, regional av utländska direkt utveckling och investeringar samt reform av social säkerhet. inbegripet främjande 17 Estland Estland har genomgått en beaktansvärd ekonomisk senaste åren. Vad gäller återhämtning under de reformens makro- liberaliseringen av handeln och ekonomiska aspekter ligger landet långt framme. Detta återspeglas i tillväxten av BNP som under 1995 uppvisade en sexprocentig ökning för andra året i rad. Utländska investeringar bibehöll också den höga nivå som de uppnådde föregående år, vilket är viktigt. Dessa resultat har blivit möjliga genom de avsevärda framstegen som har gjorts inom området för strukturella reformer. Två områden i ekonomin kommer emellertid att behöva särskild uppmärksamhet under de kommande åren: Den relativt höga nivån på inflationen och handelsunderskottet, som i slutet av året uppgick till cirka 300 miljoner ecu. Estland lämnade in sin formella ansökan om medlemskap i Europeiska unionen i november 1995 och deltar i den strukturerade dialogen om strategin inför anslutningen. I november undertecknade Europeiska unionen ett avtal med Estland att öppna en delegation av Europeiska kommissionen i Tallinn. Privatiseringsprocessen påskyndades under 1995 med hjälp av Phares bidrag till Privatiseringsverket. Fastän det återstår en del arbete i de stora, statsägda företagen är privatiseringen av små företag nästan avslutad. Små och medelstora företag svarar numera för över 40 procent av sysselsättningen. Privatiseringen av ekonomin hjälptes ytterligare genom ansträngningarna av Estlands regering att skapa den rättsliga ramen för den nationella börsen, som förväntas att öppna under första hälften av 1996. Phares fokus var under 1996 inriktad på att hjälpa Estland att bygga vidare på sin egen ekonomiska framgång och förbereda sig för en anslutning till Europeiska unionen. Estlands europaavtal undertecknades i juni 1995 och skall nu bli ratificerat av alla medlemstater i Europeiska unionen. Estland förblir det enda centraleuropeiska land som inte har begärt en övergångsperiod inom vilken landet skall libéralisera sin handelspolitik. Phares anslag för Estland ökades 1995 till 24 miljoner ecu. Därigenom uppgår det sammanlagda belopp som har anslagits för Estland under tiden 1991-1995 till 68,5 miljoner ecu. Ett fortsatt samarbete mellan den estniska regeringen och Phareprogrammet har resulterat i en ständig ökning av de anslagna medlen. Anslag per sektor 1995 24 miljoner ecu Social utveckling och sysselsättning 2,9 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 2,8 Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 4,2 Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 9,1 Infrastruktur (energi, transport, telekom) 5 att fortsatt jordbrukssektorn har Phare I stödja planeringsprocesser, utvecklingen av kreditmöjligheter för landsbygden samt registrering och privatisering av land. Dessutom kommer Phare att inrikta sig på utvecklingen av i institutionella jordbruksministeriet. Detta skall hjälpa att förbättra att effektiviteten tillhandahålla professionella råd till bönderna, utbilda rådgivare i jordbruks- och affärsanalys och tillhandahålla stöd för kreditorgan på landsbygden. jordbruksindustrierna mänskliga resurser genom och i Phare har under 1995 också tillhandahållit stöd för utvecklingen av en energistrategi inriktad på att uppnå större energieffektivitet, att reducera nedsmutsningsnivån, att investera i transportinfrastruktur och att reformera systemen för social säkerhet och hälsovård. Inom ramen för det fleråriga vägledande programmet, för vilket har anslagits 84 miljoner ecu för tiden 1995-1999, kommer Phare att prioritera följande områden • Europeisk integration • utveckling av exporten • regional utveckling • förvaltning av den offentliga sektorn och utveckling av infrastrukturen. Det planeras att programmen under hela perioden kommer att fokuseras omväxlande på offentliga och privata investeringar, särskilt vad gäller områdena utvecklingen av jordbruk och regional utveckling. Denna växling av fokus skall delvis motverka den tonvikt som tidigare har lagts på utvecklingen i städerna, men skall också ta hänsyn till strategin inför anslutningen. Ungern Som ett av de första länderna som fick stöd av Phare har Ungern etablerat ett system av demokratiska politiska landets institutioner som åtnjuter allmänt stöd av huvudsakliga sociala och politiska krafter och har gjort allvarliga harmoniska relationer med sina grannländer. ansträngningar att utveckla Tack vare sin historia som det mest marknadsorienterade av de före detta Comecon-länderna har Ungern också tillflödet av utländska kunnat attrahera det största i investeringar regionens tiden 1989-1994). investeringar under sammanlagda Privatiseringslagar infördes snabbt i syfte att påskynda privatiseringen av statliga bolag, och alla grundläggande strukturer av en marknadsekonomi har etablerats. regionen (40,5% av Emellertid ställdes Ungerns regering under 1995 inför allvarliga makroekonomiska påfrestningar som ledde till antagandet av en stabiliseringsplan för att reducera underskotten i budgeten och den löpande verksamheten och påskynda reformeringen av den offentliga ekonomin. Phares stöd koncentrerades därför under 1995 på att stödja regeringen i sina ansträngningar mot en större ekonomisk ortodoxi och att uppnå de att hjälpa Ungern strategiåtgärder inför anslutningen som anges i vitboken. Ungern var det första av de före detta kommunistländerna som ansökte om fullt medlemskap i Europeiska unionen (april 1994), och regeringens bestämda engagemang i processen inför anslutningen har betytt att Phare har ägnat en betydande fokus på att stödja harmoniseringen av lagstiftningen och omstruktureringen av den offentliga förvaltningen. I praktiken har detta inneburit att man har tillhandahållit sektorsanalys och rättslig analys, gjort utkast till ny lagstiftning och översatt befintlig gemenskapslagstiftning institutionella till ungerska, upprättat de nödvändiga utbildningssessioner tillhandahållit strukturerna, för tjänstemän förvaltningen och andra i den offentliga beslutfattare och organiserat PR-aktiviteter riktade mot nyckelgrupper. Ett annat område av stor betydelse är omvandling och reformering av den ungerska infrastrukturen avseende transport och kommunikation. I sitt nuvarande skick avskräcker utländska delvis nationella investeringar och bidrar till den ojämna ekonomiska utvecklingen av olika regioner i landet. Phare stödjer standarder och aktivt utvecklingen av tillämpliga och den Anslag per sektor 1995 92 miljoner ecu Social utveckling A n d ra sektorer 2 och sysselsättning 2 Integrerade regionala Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 3 åtgärder 5 ^ ^ ^ ^^ Utveckling av den ^ ^ ^ ^ ^ H H H H É k. privata sektorn och företagsstöds 6. ^ ^ ^ ^ ^ • B ^ H H ^. •,_,,„ Omstrukturering av jordbruket 10 Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 16 Infrastruktur (energi, transport telekom) 36 Miljö och kärnkraftsäkerhet 12 samfinansierar bl. a. förbättringar av och landsvägsbyggen, transportterminaler. järnvägslinjer infrastrukturen, kombinerade I Phares fleråriga vägledande program för 1995 (1995- 1999) upptogs stöd värt 425 miljoner ecu till följande prioriterade områden • Europeisk integration inbegripet tillnärmning av lagar • och reformering av den offentliga förvaltningen teoretisk utbildning och yrkesutbildning med tyngd punkten lagd på upprättandet av en fond av mänskliga resurser • ekonomisk utveckling med jordbruk, privatisering och omstrukturering, utveckling av små och medelstora företag, regional utveckling, främjande av handel och investeringar, utveckling av turism fokus på • offentliga finanser och reformering av den sociala sektorn • utveckling av infrastrukturen med tyngdpunkten lagd på landsvägs- och järnvägstransporter, kommunika tioner, transit, vattenhantering, energi och miljö • deltagande i Europeiska gemenskapens program. För 1995 anslogs 85 miljoner ecu för att stödja dessa prioriteringar. Under 1995 upptogs också det första gränsöverskridande samarbetet mellan Ungern och Österrike. Ett flerårigt vägledande gränsöverskridande samarbetsprogram för tiden 1995-1999 har avtalats med de ungerska myndigheterna på grundval av deras bilaterala samarbete med Österrike. 19 Lettland 1995 upplevde Lettland på nytt en avsevärd förbättring av sin ekonomi efter recessionen i början på 90-talet. Den ekonomiska tillväxten var särskilt stark i sektorerna service, byggnad och skogsbruk, fastän både den industriella sektorn och jordbrukssektorn försämrades till följd av nödvändiga omstruktureringar. Ansträngningarna att privatisera små och medelstora företag visade sig vara framgångsrika under 1995. Framstegen var emellertid mycket långsammare vad gäller större företag. Processen stöddes genom tillskapandet av ett enda nationellt privatiseringsverk. Detta verk kommer att progressivt bjuda ut de kvarvarande statsägda företagen under loppet av de kommande åren, och i mellantiden kommer de företag som fortfarande befinner sig i statlig ägo att skötas av en fond för statsegendom. Anslag per sektor 1995 32,5 miljoner ecu Social utveckling och sysselsättning 9,2 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 1. 3 Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 2 Finansiella sektorn 2,5 Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 8,3 Infrastruktur (energi, transport, telekom) 9,2 Inom området för utveckling av den privata sektorn behöver Lettland fortfarande komplettera och förenkla den för att attrahera rättsliga bas som är nödvändig investeringar. Phare har tillhandahållit hjälp både till Lettiska för statsegendom. privatiseringsverket Fonden och Liksom de övriga länderna i Centraleuropa lägger Lettland stor vikt vid en tillnärmning av lagstiftningen som ett nyckelsteg mot anslutningen till Europeiska unionen. Reformen av den offentliga förvaltningen är en viktig del av dessa ansträngningar, och ett av Phare finansierat system kommer att utbilda så många statstjänstemän som möjligt fram till år 2000. Trots sin ekonomiska framgång led den lettiska ekonomin ett antal bakslag under 1995. Ett bakslag i juni 1995 berodde på kollapsen av den viktigaste kommersiella banken, Bänkas Baltija, som förklarades insolvent, vilket bankkris. Regeringens ledde undsättningsplan kommer uppskattningsvis att kosta mellan 40 och 320 miljoner dollar, och Europeiska unionen förband sig att bidra med 2,5 miljoner ecu som ett försök att hjälpa den finansiella sektorn. allmän till en Ett ytterligare finansiellt bakslag orsakades av en brist på intäkter på grund av skatteflykt. Detta resulterade i en budgetkris under första hälften av 1995 och bidrog till ett underskott i statsbudgeten för 1995 på cirka 4,8 procent av BNP. steg mot Under 1995 vidtog Lettland ett antal medlemskap i Europeiska unionen. Ett europaavtal udertecknades i juni 1995, och den 27 oktober 1995 lämnade Lettland in sin formella ansökan om medlemskap i Europeiska unionen. Landet deltar fullt ut i den strukturerade dialogen om strategin inför anslutningen. 20 på till har stöd fokuserat av den reformering Phares på Lettland tillhandahållandet av know-how. Detta har särskilt koncentrerats offentliga förvaltningen, privatisering, utveckling av små och medelstora företag och förbättring av bankväsendet samt energi, sektorerna transport, hälsovård och utbildning. Under 1995 breddades Phares stöd emellertid till att även omfatta stöd till ekonomiska reformer, institutionella och mänskliga resurser och utveckling av infrastrukturen. telekommunikationer, jordbruk, infrastruktur erhöll energisektorn Inom Phares ansträngningar att stödja utvecklingen av Lettlands särskild uppmärksamhet. Landet har inga resurser av kolväte och är i stor utsträckning beroende av import av energi. Det finns emellertid nationella källor som kan utvecklas, i synnerhet vattenkraft, trä och torv, och Phare har finansierat studier att undersöka möjligheterna att utveckla dessa. Phares medel för Lettland ökades för 1995 till 32,5 miljoner ecu. Därigenom uppgår de sammanlagda anslagen för tiden 1991-1995 till 108 miljoner ecu. Med blicken riktad framåt kommer Phares fleråriga vägledande program som undertecknades 1995 att fokusera på följande prioriterade sektorer för 1996-99 • utveckling sektorn av den privata inbegripet omstrukturering och privatisering, bankväsendet, små och medelstora företag, utländska investeringar och främjande av handeln samt jordbruksreform institutionell integrering, mänskliga resurser och den samarbete, sociala reformering av den offentliga förvaltningen, högre utbildning, offentliga finanser och bokföring och reformering av den sociala sektorn infrastruktur - fokusering på energisektor, miljö och utveckling av transport. inbegripet statistiskt sektorn, • • Litauen Litauens BNP-tillväxt var visserligen inte lika snabb som i vissa andra länder i regionen, men 1995 var trots allt ett år litauiska ekonomin av ekonomiska utvecklades ur en djup recession efter upplösningen av Sovjetunionen, och efter en tillbakagång under 1992 och 1993 steg BNP 1994 med 1,5 procent och 1995 med 5 procent. framsteg. Den tillfredsställande Privatiseringsprocessen och var framskred snabbt i småföretagssektorn, där den fördes huvudsakligen genom utväxling av vouchers eller genom lokala investerare. I mitten på 1995 stiftade parlamentet en ny lag om privatisering, där de respektive ansvar sområdena för de ekonomiska ministerierna, de statliga institutionerna och de lokala myndigheterna avgränsades tydligt ett åtagande av noggrant. Lagen markerade regeringen att fullfölja privatiseringsprocessen. Dessutom skapades 1995 ett privatiseringsverk som med stöd av en Phare-rådgivare, bosatt på orten, snabbt blev verksamt. Verket är ett semiautonomt organ med målet att förbereda och genomföra det resterande privatiserings- programmet under överinseende av premiärministerns kansli. Både den nya lagen och verkets verksamhet förväntas att ge privatiseringsprocessen en skjuts framåt, varvid extra fokus riktas på omstruktureringsföretag för att tillhandahålla eller finansiella medel till de redan privatiserade företagen. kompetens ytterligare teknisk för små och medelstora Som en del av utvecklingen av den privata sektorn började regeringen under 1995 även att definiera den rättsliga ramen företag, och ett utvecklingsverk har upprättats som en icke-vinstkrävande och oberoende institution. Entreprenörer lider emellertid fortfarande brist på finansiering till kapitalbildningen. I en viss utsträckning har detta avhjälpts av den snabba ökningen av utländska investeringar (cirka 315 miljoner dollar mellan 1989 och 1994), även om detta är avsevärt mindre än i de andra baltiska staterna. Samordnings problemet mellan de olika organen för ekonomisk utveckling under de senaste åren behandlas för närvarande av regeringen. Litauen lämnade i december 1995 in sin formella ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, vilken förstärktes av en deklaration, antagen av Litauens parlament, som godkände denna ansökan och hemställde att förhand lingarna om medlemskap måtte inledas så snart som till möjligt. Litauen förespråkar en gruppanslutning Europeiska unionen. Anslag per sektor 1995 42 miljoner ecu Social utveckling och sysselsättning 4,4 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 5,5 Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 3,5 fastruktur (energi, transport, telekom) 19 Europaavtalet undertecknades av Litauen i juni 1995, och landet har sedan dess aktivt deltagit i alla möten som organiserades inom ramen för strukturdialogen. Dessutom har regeringen varit aktiv med att utfärda både den institutionella och den lagstiftande ramen för att börja den europeiska integrationsprocessen. Som en del härav gjorde Litauen ansträngningar att under 1995 börja att närma sin lagstiftning till Europeiska gemenskapens regelverk. Phare hjälpte denna process genom stöd till utvecklingen av lagstiftning om finansiella tjänster (banklag, försäkring och säkerheter), kommersiell rätt, arbetsrätt, EU-rätt och rätt samt författningsrätt och förvaltningsrätt. internationell En ändring av den litauiska författningen avseende utlänningars köp av land, som blev nödvändig genom europaavtalet, kommer förmodligen att godkännas under första hälften av 1996. Europaavtalet förväntas likaså att ratificeras under 1996. Under 1995 anslog Phare 38 miljoner ecu till Litauen, en ökning med 4 miljoner ecu jämfört med föregående år. Dessa pengar fokuserades på de prioriterade områdena som angavs i det vägledande programmet för 1994-1995: Ekonomisk utveckling, utveckling av infrastrukturen, programmet avseende offentliga investeringar, Europeisk integration och utveckling av mänskliga resurser. 21 till att Phares bidrag till utvecklingen av den privata sektorn har varit att hjälpa lansera ett nätverk av affärsrådgivningscentrer och ett "Euro-correspondence- center" i Vilnius. Phare har också fortsatt att ha en på platsen bosatt rådgivare till Litauens verk för främjande av investeringar, som upprättades 1993 för att främja landet. Phare var också aktiv inom jordbrukssektorn, som haft en tillbakagång under de senaste åren, men förblir ekonomins näst största sektor. Privatiseringen av lantbruk har lett till att landet har brutits upp i små parceller, och detta i kombination med den begränsade tillgången på kapital, affärsskicklighet och know-how fortsätter att hämma sektorn. Phare har därför hjälpt till att utveckla en policy i syfte att stärka den ekonomiska planeringen i denna sektor och att frigöra affärsverksamhet, teknisk rådgivning och kredit- och lånefinansiering. Phare var också aktiv i program som fokuserar på förvaltningen, där ett reformering av den offentliga 1995, på i mars policyprogram hälsovårdssektorn, särskilt primärhälsovård, och på tillhandahållandet av strategisk rådgivning i den sociala sektorn och på arbetsmarknadsområdet. färdigställdes 22 Polen Under 1995 gjorde Polen betydande framsteg vad gäller ekonomiska reformer. Drygt halva nationalinkomsten genereras numera av den privata sektorn, omvandlingen till en marknadsekonomi är avslutad och den ekonomiska prestationen blir allt mer oberoende av den politiska utvecklingen. Landets ekonomiska framsteg återspeglas tydligt i 1995 års tillväxtkvot: efter en ökning på 5 procent under 1994 steg BNP under 1995 med 7 procent. Denna siffra har uppnåtts tack vare en ökning av exporten och investeringsnivån. Räntorna sjönk också, vilket tydligt visade zlotyns fortsatta styrka. På toppen av denna våg av ekonomiska prestationer i november 1995 lanserade den polska regeringen officiellt sitt massprivatiseringsprogram. Detta program skapade 15 nationella investeringsfonder, som leds av professionella fondförvaltare. Var och en av dessa fonder fungerar som ett holdingbolag för runt 500 medelstora företag under privatisering, och allmänheten kan köpa aktier i fonderna till ett symboliskt pris. Europeiska gemenskapen tillhandahåller genom sitt Phareprogram stöd till detta program genom att finansiera en kampanj för att göra allmänheten medveten om projektet, samt för tryck och distribution av aktiebrev. Privatiseringen av de resterande 4. 400 företag i statlig äro kommer att fortsätta under 1996. Som en del av denna privatiseringsprocess har förnyade ansträngningar gjorts att privatisera banksektorn, som fortfarande till 60 procent befinner sig i statlig ägo. Phare fortsatte att tillhandahålla stöd till bankarbetsgruppen som har hand om denna process, och man räknar med att detta område under 1996 kommer att påskyndas på ett avgörande sätt. Europeiska unionen har enligt 1995 års Phareprogram för Polen anslagit 174 miljoner ecu. Detta belopp är en del av det fleråriga vägledande programmet för Polen, vars budget för tiden 1995-1999 uppgår till sammanlagt 1. 015 miljoner ecu beviljade medel. Anslag per sektor 1995 174 miljoner ecu Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 9 Reformering av offentliga i n s t i t u t i o n er o ch f ö r v a|t n i ng 2 Omstrukturering av jordbruket 13 Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 37 Infrastruktur (energi, transport, telekom) 91 Miljö och kärnkraftsäkerhet 22 Huvudmålet för Pharestödet inom denna ram är att underlätta Polens deltagande i processen om europeisk integration genom att stödja processen avseende socio- ekonomisk omvandling. Det fleråriga vägledande programmet fokuserar på följande nyckelområden, som valdes ut i enlighet med polska regeringens ekonomiska strategi för 1994-1997 • att närma industriella relationer till dem som gäller i marknadsekonomin, att motverka strukturell arbets löshet och att förbättra miljöskyddet institutionella inom områdena social säkerhet och social service samt i den finansiella sektorn fortsätta med reformer • att • att öka den polska ekonomins konkurrenskraft. Inom 1995 års Phareprogram för Polen utgjorde det fortsatta stödet för utvecklingen av landets infrastruktur 52 procent av de anslagna medlen. Av detta avsattes 22 miljoner ecu till att tillsammans med Europeiska investeringsbanken för återuppbyggnad och utveckling samfinansiera modernise ringen av järnvägslinjen E-20, som förbinder Berlin, Warsawa, Minsk och Moskva. och Europeiska banken 23 53 miljoner ecu avsattes för gränsöverskridande samarbete under 1995. Medlen skall användas koncentrerade, och endast åtta regioner på gränsen till Tyskland och Östersjön erhåller bidrag. Slutligen syftar programmet till att utveckla infrastrukturen vid Polens västra gräns tills den ligger på en nivå liknande den som har uppnåtts i östra Tyskland. Bidraget koncentreras huvudsakligen till transportinfrastrukturen och miljön, och 55 procent har anslagits till för gränsövergångar. Ytterligare infrastrukturen skapas genom de regionala utvecklings aktiviteter som finansieras av Phare i olika regioner i Polen. 20 miljoner ecu har anslagits för denna verksamhet. stöd Den betydelse som även tillmäts miljösektorn framgår av den utsträckta finansierings hjälpen till den nationella miljöfonden med 18 miljoner i fortsättningen ecu. Detta skedde i enlighet med en rekommendation av Europaparlamentet att upprätthålla Phares anslag till miljörensningsprojekt. Andra viktiga områden för stöd enligt 1995 års Phareprogram för Polen omfattade jordbruk, utveckling av turism och utbildningssektorn. Det tydligt accelererade genomförandet av Phareprogram under 1995 var särskilt uppmuntrande och återspeglar de förbättrade relationer mellan Polen och Europeiska unionen som kunde observeras under 1995. Inom ramen för europaavtalet höll det bilaterala associeringsrådet sitt andra möte i juli 1995. Rådet fokuserade på tre frågor: Polens strategi avseende integration i Europeiska unionen, intraregionalt samarbete och handelsrelaterade frågor. 24 Rumänien För Rumänien var 1995 ett år av stadiga ekonomiska framsteg och starka politiska relationer med Europeiska unionen. De officiella regeringssiffrorna för år 1995 visar en ökning av BNP på 6,9 procent, en halvering av inflationskvoten till 27,8 procent, en minskning av arbetslöshetskvoten från 10,9 procent till 8,9 procent och en ökning av den genomsnittliga reallönen på 16,3 av visar procent. Emellertid betalningsbalansen och av allmänhetens förtroende till den nationella valutan som skedde under årets sista del att, även om imponerande resultat har uppnåtts sett mot bakgrunden av Rumäniens besvärliga kommunistiska arv, ännu för bestående tillväxt föreligger. inte alla makroekonomiska förutsättningar försämring den lanserades På mikroekonomisk nivå har under 1995 Fonden för statsegendom lyckats att bli av med över 650 företag, den bästa årsprestationen hittills vad gäller antalet företag. Med detta uppgår antalet privatiserade företag i Rumänien till 1. 524, vilket är cirka 10 procent av hela den sysselsatta arbetskraften. Dessutom i juni 1995 ett reviderat massprivatiseringsprogram. Inom ramen för detta nya program erhåller rumänska medborgare avsevärda aktieandelar i upp till 4. 000 rumänska företag. Fonden för statsegendom kommer att behålla betydande resterande andelar som kommer att säljas kontant genom en av flera metoder: Auktion, offentligt utbud eller handelsförsäljning. Olyckligtvis var det allmännas intresse av programmet begränsat, och tiden för intresseanmälan utsträcktes till mars 1996. Den framgång som programmet får till slut kommer att underlätta decentraliseringen av den produktiva sektorn och kommer att vara ett viktigt steg mot en fungerande marknadsekonomi. För 1995 anslog Phare 66 miljoner ecu för program i Rumänien för att genomföra projekt som har planerats för två till tre år. Detta belopp är en del av det fleråriga finansiella perspektivet för Rumänien, vars budget för tiden 1995-1999 uppgår till sammanlagt 550 miljoner ecu. Stödet för tiden 1990-1994 uppgick till sammanlagt 542 miljoner ecu. Under 1995 var Phare särskilt aktiv med att ge stöd inom områdena privatisering och omstrukturering av industrin. till genomförandet av regeringens mass Stöd gavs privatiseringsprogram, som omfattade en kampanj för att göra allmänheten medveten om projektet och därigenom optimera allmänhetens förståelse och engagemang. Dessutom ges omfattande Pharebidrag till Fonden för statsegendom för att hjälpa fonden att avyttra resterande andelar. Anslag per sektor 1995 66 miljoner ecu Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 18 Infrastruktur (energi, transport, telekom) 38 Omstruktureringen av de stora statsägda företagen gick under 1995 endast långsamt framåt. Det fanns ett stort finansiella i form av förberedelsen av Pharebidrag återhämtningsplaner för 26 svårt skuldsatta företag, men dessa planer har inte genomförts. Phare hjälpte även fortsättningsvis små och medelstora företag genom att stödja ett nätverk av rådgivningscentrer för små och medelstora företag med ett bidragssystem. Phare finansierade också ett stödprogram för banker i syfte att hjälpa dem att göra affärer med små och medelstora företag. Utanför företagssektorn uppnåddes avsevärda framsteg i andra områden för reformering. Till exempel framskrider reformeringen av yrkesutbildningen med stor hjälp från Phare vad gäller både processen på nationell nivå och hos en nyckelgrupp på 25 yrkesskolor runt om i landet. Dessutom upptar den nya utbildningslagen utvecklingen av universitetens autonomi, och ett Phareprogram har utvecklats för att stödja detta projekt. Omstruktureringen av forsknings- och teknologisektorn, som spelade en stor roll i planekonomin, inleddes också med stöd från Phare. Phare har varit aktiv i att stödja decentraliserade projekt som har utvecklats genom lokalt partnerskap mellan organ i den offentliga och den privata sektorn i städer runt om i landet. Det mest utvecklade programmet inom detta område aktiva sysselsättningsåtgärder. Projekt i 21 städer belönades under 1995 med Pharebidrag värda 50. 000 ecu. Antalet städer kommer att öka under 1996. Ytterligare program av denna art som förbereds under 1995 omfattar stöd till lokal ekonomisk utveckling och sociala tjänster. utvecklingen fokuserade på av 25 I sina ansträngningar att utveckla ett civilt samhälle har Phare genom demokratiprogrammet stött genomförandet av 19 mikroprojekt inom följande områden: Utbildning av unga politiker, uppmuntrande till en dialog mellan kommunal styrelse och medborgare, förstärkning av rumänska organisationer och deras samarbete med myndigheter på lokal och nationell nivå, främjande av barns rättigheter, ungersk-rumänsk dialog och andra multikulturella aktiviteter. Inom hälsovårdsområdet bidrog Phare till utvecklingen av teknologier att förvara vacciner på landsbygden. Phare stödde utvecklingen av Rumäniens infrastruktur både direkt genom samfinansiering med Europeiska investeringsbanken avseende ett stort vägrehabiliterings- indirekt genom finansiering av genom- projekt och förbarhetsstudier och andra förberedande arbeten inom områdena transport, telekommunikationer och energi. och Europeiska Europaavtalet mellan Rumänien gemenskaperna och deras medlemstater trädde i kraft i februari 1995. Associeringsrådets första möte ägde rum i april 1995. Vid associeringskommitténs möte i oktober 1995 diskuterades Phares gränsöverskridande program och genomförande av multinationella program samt frågor om kommersiella fonder. I juni 1995 lämnade landet in sin formella ansökan om fullt medlemskap i Europeiska unionen. Deklarationen om stöd för Rumäniens anslutning, undertecknad av samtliga partier, har bifogats denna ansökan. Likaledes fäster den "nationella strategin avseende anslutning" stor vikt som gäller vid den nationella för Rumäniens politiska, sociala och ekonomiska omvandling. samstämmigheten I enlighet med vitboken om den interna marknaden började Rumänien att arbeta på harmoniseringen av den nationella lagstiftningen med Europeiska gemenskapens lagstiftning. Prioritet har givits till konkurrens, statligt stöd, offentliga och finansiella tjänster och den fria rörligheten för personer. 26 Slovakien Slovakien uppnådde en beaktansvärd makroekonomisk prestation under 1995. Man kunde registrera en hög BNP- inflation vid bibehållen positiv tillväxt och handelsbalans och en betydligt minskad statsskuld. De enda negativa elementen var arbetslöshetskvoten och det relativt svaga intresset från utländska investerare. låg Efter den uppseendeväckande ekonomiska vändningen under 1994, då ekonomin expanderade med 4,8 procent, steg den reala BNP-tillväxten vidare under 1995 och uppnådde 7,4 procent. Högre reallöner och en viss ökning av sysselsättningen främjade privat konsumtion, och den ekonomiska tillväxten fick till slut en positiv inverkan på investeringarna. Trots den snabba ekonomiska tillväxten sjönk inflationen till under 10 procent, huvudsakligen tack vare en fast monetär politik. till Högre tillväxt ledde också till en högre importnivå, vilket reducerade överskottet i bytesbalansen och nettoexporters tillväxten. Slovakien har fortfarande ett bidrag handelsöverskott, men en stor internationell efterfråga och viktiga investeringsprojekt som Mohovce kärnkraftverk betyder att importerna förmodligen kommer att stiga snabbt. Phare anslog 46 miljoner ecu till Slovakien under 1995, vilket är en liten ökning från föregående års siffra på 40 miljoner ecu. Denna ökning berodde huvudsakligen på ett tilläggsanslag på 4 miljoner ecu till det gräns överskridande programmet. Det sammanlagda Phareanslaget utgjorde det första avsnittet av det fleråriga programmet som överenskoms under 1995. Detta anger att Phares medelfristiga stöd kommer att fokuseras på följande breda strategiområden • antagandet av EG:s regelverk inbegripet modernisering av strukturerna i stat och samhälle och tillnärmning av lagar, standarder och förordningar • utveckling och omstrukturering av den privata sektorn • utveckling av mänskliga resurser inbegripet reformering av den sociala sektorn • utveckling av infrastrukturen. Anslag per sektor 1995 46 miljoner ecu Allmän Hälsovård 2 Andra sektorer 0,6 Social utveckling och sysselsättning 2,4 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 5 Omstrukturering av jordbruket 2,6 Civilt samhälle och demokratisering 0. 5 Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 5 Miljö och kärnkraftsäkerhet 1 Finansiella sektorn 3 Infrastruktur (energi, transport, telekom) 8,2 Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 1 I det fleråriga vägledande programmet för 1995-1999 kan de anslagna medlen i framtiden förändras på grundval av behov och absorberingskapacitet. Den senare är särskilt angelägen, eftersom den slovakiska prestationen vid tidigare program bör kunna förbättras. En löpande dialog med slovakiska myndigheter om hur Phares effektivitet kan utnyttjas bättre är på gång. Phares stöd koncentrerades under 1995 huvudsakligen på tillhandahållandet av know-how och investeringsstöd för att hjälpa utvecklingen av den privata sektorn. Phare stödde särskilt följande projekt, som är avgörande för att hjälpa Slovakien i sina förberedelser för ett medlemskap i Europeiska unionen Phare • en post-privatiseringsfond, ett gemensamt initiativ mellan för och Europeiska återuppbyggnad och utveckling, för att tillhandahålla aktiekapital och know-how till slovakiska medelstora företag banken • det framgångsrika programmet för små och medelstora företag, som ger finansiell hjälp till slovakiska små och medelstora företag. Programmets finansiella instrument har alla rönt stort intresse, särskilt smålånsfonden. Den finansiella hjälpen tillsammans med affärsrådgivning genom ett nätverk av hjälpcentrer ger de små och medelstora företagen en värdefull service 27 Slovakien har givit integrationen i västliga politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga strukturer och särskilt medlemsskapet i Europeiska unionen högsta prioritet. Den 27 juni 1995 ansökte Slovakien formellt om anslutning till Europeiska unionen. Landet deltog hela året fullt ut i den strukturerade dialogen med medlemsstaterna och främjade tillämpningen av europaavtalet genom Associeringsradets första möte i maj och den gemensamma parlamentariska associeringskommittén i november. fortsatt överföring av know-how till den slovakiska centralbanken och finansministeriet för att stödja dem i deras viktiga roll vid ekonomisk reformering och europeisk integration Inom området utveckling av mänskliga resurser lanserades 1995 ett hälsovårdsprogram som fokuserade på primärhälsovård och hälsovårdsfinansiering ytterliggare stöd till den slovakiska tullförvaltningen, standardbyrån, rättsväsendet och samhällsprogrammet ett viktigt infrastrukturinitiativ, som erhöll bidrag under 1995, tillhandahöll investeringsstöd för borrning av en geotermisk brunn ett slovakisk-österrikiskt gränsöverskridande samar betsprogram med ett anslag på 4 miljoner ecu till ett antal miljöbetonade projekt (kanalisering och hantering av avloppsvatten) samt genomförbarhets- studier avseende transport, socio-ekonomisk utveckling och regionala planeringsområden. 28 Slovenien Genom en serie av snabba ekonomiska anpassningar har Slovenien uppnått en hög nivå av makroekonomisk stabilitet. Sett som inkomst per capita befinner sig landet på en nivå liknande den hos några av medlemsstaterna i Europeiska unionen. Tolarn räknas till de starkaste valutorna i Västeuropa, och landet har stora reserver av utländska valutor. Under 1995 växte ekonomin med nästan 5 procent, och inflationskvoten sjönk till under 10 procent. 65 procent av landets export går till Europeiska unionen. Sloveniens prestation inom Phareprogrammet har visat en hög absorberingskapacitet. Kontraktkvoterna har varit mycket höga med nästan 100 procent av anslagna medel under 1992 och 1993, och 1994 kontrakterades nästan 60 procent av anslagen. Detta visar det effektiva sätt med vilket Slovenien utnyttjar Pharemedel. Under 1995 anslogs 16,4 miljoner ecu till Slovenien inom ramen för landets verksamhetsprogram. Dessutom anslogs medel för gränsöverskridande samarbete (6 miljoner ecu) och Tempusprogrammet (2,6 miljoner ecu). Därigenom uppgick de sammanlagda Phareanslagen under 1995 till 25 miljoner ecu. och inbegripet affärsmän, utbildning till vouchersystemet Under 1995 utövade Phare en omedelbar påverkan inom vissa nyckelområden. Stödet fortsatte till sektors- och av företagsomstruktureringar för ledande privatiseringen. Det användes också medel för att eliminera blockeringen av gränsövergången till Ungern vid Dolga Vas, en stor flaskhals vid transporter på en av huvudrutterna till Centraleuropa, och stöd lämnades till reformeringen av de offentliga finanserna och banksektorn inbegripet skapandet av ett nytt skattesystem. samarbetsprogrammet med Det gränsöverskridande Österrike innefattade förbättringen av gränsövergången vid Jezersko och återuppbyggnaden av kanaliserings- systemet i Gornja Radgona. Ett liknande program med transportinfrastruktur, miljö, Italien omfattade bl. a. utveckling av mänskliga resurser och kulturellt samarbete. en juni 1995 I gemensam undertecknades avsiktsförklaring mellan Phares nationella samordnare och kommissionen, som angav strategin för framtida flerårigt stöd till Slovenien genom Phare. Detta tjänade som grundval för det fleråriga vägledande programmet för 1996-1999 vilket i enlighet med regeringens huvudsakliga policymål, nämligen närmare integration med Europeiska unionen och slutligen medlemskap, avgränsar tre breda områden där Phare kommer att stödja Sloveniens strategi inför associationen Anslag per sektor in 1995 25 miljoner ecu Andra sektorer 7 Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 2,6 Infrastruktur (energi, transport, telekom) 7,4 Social utvec och sysselsättning 4,4 Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd 3 • förberedelse att åta sig medlemskapsförpliktelser (EG:s regelverk) genom progressivt antagande av lagar, standarder och förordningar som är kompatibla med dem i Europeiska unionen. Detta innebär att betingelser måste skapas för att införa och genomdriva dem och ändringar måste vidtas till nyckelfrågor inom unionen som t. ex. inom jordbruket ekonomiska, förstärkning kommersiella och fysiska länkar, inte endast med unionen utan också med anslutna länder och, om så är tillämpligt, med andra grannregioner. Detta är ett viktigt element vid förberedelsen för en framtida förstoring och hållbar utveckling av regionen som helhet • utveckling ta hänsyn för att och av • medelfristiga ekonomiska och sociala strukturella reformer. Detta inbegriper höjningen av industrins och tjänsternas konkurrenskraft till internationell nivå samt främjandet av vidare utveckling av den privata sektorn, exportkapaciteten och kapitalmarknaderna. Dessutom behöver den sociala sektorn och den offentliga förvaltningen liksom också sektorerna teknologi, infrastruktur och miljöskydd, och slutligen behöver de regioner stöd som står inför svårigheter vid reformer. reformeras även 1995 undertecknades Sloveniens europaavtal. Avtalet om handel och ekonomiskt samarbete, som undertecknades handels 1993, understryker relationerna mellan de båda sidorna. Slovenien deltar effektivt i strategin inför anslutningen, och regeringen har gjort ett utkast till en vitbok för en nationell strategi inför dess upprättat anslutningen genomförande. Detta kommer att påbörjas under 1996. fortsättningsvis strukturer samt för 29 Anslagna medel 1990-1995 per land 34 Q9 100 10 12 22,5 24 35 Albanien Bulgarien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Estland 1990 0 1991 0 1992 0 1993 1994 1995 1990 1991 1992 1993 0 1994 0 1995 0 1990 0 1991 0 1992 1993 1994 1995 1990 1991 0 1992 0 1993 0 1994 0 1995 0 Ungern Lettland 1990 0 Litauen Polen 1990 1991 1992 1993 1994 1995 30 (i miljoner ecu) 197 ; : 200 1 BH 225 Rumänien Slovakien Slovenien F. d. Jugoslavien Flerländerprogram Övriga program 243,2 OBS: Phares årsrapport för 1995 innehåller siffror från alla fem budgetlinjer (B7-5200 Phares demokratiprogram, B7- 6000 Hjälp till ekonomisk omstrukturering i länderna i Central- och Östeuropa (Phare), B7-6020 Gräns överskridande samarbvete, B7-6310 Gemenskapsbidrag till åtgärder, vidtagna av icke-statliga organisationer (NGO), B7-6330 Öppnandet av gemenskapsprogram till associerade länder i Centraleuropa) som handläggs inom ramen för Phareprogrammet. På grund av begränsningar i mjukvaran innehöll Phares årsrapport för 1994 endast två budgetlinjer. Detta är orsaken till de små skillnaderna i de historiska siffrorna mellan Phares årsrapporter för 1994 och 1995. 31 Anslagna medel 1990-1995 per sektor (i miljoner ecu) 94,5 Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Katastrofhjälp Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Infrastruktur (Energi. transport, telekom munikationer) Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Allmän hälsovård Reformering av offentliga institutioner och förvaltning 32 48,2 47. 3 Social utveckling och sysselsättning Tillnärmning av lagstiftning 1990 0 1991 0 1992 0 1993 0 1994 0 |2 1995 Konsumentskydd 1990 0 1991 0 1992 0 0 1993 JM 5 1994 B4 1995 I Finansiella sektorn Integrerade regionala åtgärder Andra sektorer 21A OBS: Phares årsrapport för 1995 innehåller siffror från alla fem inom ramen för Phare budgetlinjer som handläggs av begränsningar i mjukvaran programmet. På grund innehöll Phares årsrapport två budgetlinjer. 1994 endast för Detta är orsaken till de små skillnaderna i de historiska siffrorna mellan Phares årsrapporter för 1994 och 1995. 80,9 På grund av processen av finansiell rapportering är det möjligt att ge en mera exakt uppdelning per sektor. Detta är orsaken till ökningen av sektorer från 9 år 1994 till 15 i 1995 års rapport. 33 Phareanslag per land Albanien (i miljoner ecu) Bulgarien Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer S a m m a n l a gt Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer S a m m a n l a gt Tjeckiska republiken Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer Sammanlagt 34 1990 0 0 0 Ö Ö 0 0 Ö 0 5 0 Ö Ö Ö () 0 1990 0 16 Ö 0 3,5 0 5 0 0 Ö 0 0 0 0 0 24,5 1990 Ö 0 0 0 Ö 0 0 0 Ö 0 0 0 0 fj 0 0 1991 0 0 0 0 Ö" 0 TÖ Ö Ö 0 0 0 0 0 " Ö 10 1992 Ö 15 0 1,2 Ö 35 50 4,4 Ö 0 0 0 0 Ö 4~,4 110 1993 1,2 10 0 2,5 3,3 35 10 Ö Ö Ö 7 0 Ö 6 Ö 75 1994 4,6 5 0 2,4 "Ö 0 7 23 0 Ö 0 Ö 0 7 0 49 1995 Ö Ö Ö 3. 5 Ö 35 0 34 0 0 0 8,5 Ö "0 7 88 Samm. 5,8 30 0 9,6 3,3 105 77 61,4 0 0 7 8,5 0 Ï 3~ 11,4 3 32 OBS: Albanien anslöt sig till Phareprogrammet under 1991 1991 0 25 Ö 5 19 10 20 5 0 Ö 20 0 2,5 0 0 106,5 1991 Ö Ö 0 0 Ö Ö 0 0 Ö 0 0 0 0 Ö 0 0 1992 "IT 10 ö ii "~ö~ ö 21 0 Ö" "22X o o 15 0 8 7^ 1993 16 0 0 17,5 15,6" ~"~5~ 0 13,9 0 """0"" 6~~ 0 4 10,5 1,5 90 1994 1,2 0 1,2 12 ~~ ~5~" "" " Ö" 0 62,6 0 0 "3 0 0 0 " 0 85 1995 0 5 " Ö 21 ~"l 0 0 48 "' 2 0 0 0 " o "o o 83 S a m m. 17,2 56 ~~\J~ 63,5 61. 1 15 " 2 5" "150,5" 2 0" 51,5 0 6,5 """25;5"" 1,5" 4763 1992 Ö Ö 0 0 Ö 0 0 0 0 0 0 0 0 Ö 0 0 1993 0" ö~" (T 0 "~ö" "Ö" 9 0 0 "27" ~Ö~ _8" '~Ö~ "8 60 1994 fl "4T" ö~ ' "5"3 """ o ö """"o" 25 Ö 0 ö" " o" " ~ Ï 4~ " Ö" 0 60 1995 5 —(T —ö" — 8". _ _ Ö ~ Ö '" 91 "" Ö 0 r "" ö 2 " " "Ö 3 110 Samm. 16 ~~4"X " ~ ~ Ö" ""2Ï",5"" " Ö" 0 Ö 125 " 0 0 " 2 8" "0 """24"" " 0" 11 230 OBS: Före 1993 anslogs medel till Tjeckoslovakien Tj eckoslo vakien Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer Sammanlagt 1993 " 0" "" o " o 1990 (T ö" """ ö 30 o o" ö w o ~ö~ ö" "o" " (T 34 1991 " """o"" " " o". _,. "9~ "~~5~~ 0 Ö " U" 0 "o" 39 "~Ö~ 15 ""'"Ö~ 20" 99 1992 d" Ö 4" " ""i!fr o o ö 10 "o "o 31 "(T o "o 30 100 1994 Ö" ""~Ö"~ " o" ~ " ö~ o" o "o o ö "" ö o " "ö ö " ö "o " 1995 ~~Ö"'~ "~Ö"' "0 Ö Ö 0 0 Ö 0 ö o "o ö " o " ö Samm. 0 "o 4 38 35 0 0 21 0 0 70 0 15 0 50 233 OBS: fr. o. m. 1993 anslogs Pharemedel separat till Tjeckien och Slovakien Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer Sammanlagt 1990 0 0 0 0 Ö Ö Ö Ö 0 Ö 0 0 0 Ö 0 Ö 1991 0 0 0 0 0 0 Ö Ö 0 0 0 0 0 0 0 0 1992 Ö" 0 "(T o o " o" " ö" o o o o o ö "9 10 1993 "0 0 " "ö 1,5 0 0 (T """(T """"0 0 0 0 Ö " """()"' 10,5 12 1994 0 0 0 4,5 2,5 Ö ~ " 0 " " 6 0 () 8 0 0 " " 0 1,5 22«i 1995 2,8 0 0 4. 2 0 "() 0 ""'5 "0 " "0 9. 1 0 2,9 0 0 24 Samm. 2,8 0 0 11. 2 2,5 0 0 11 0 "o T7. Ï o "2,9 0 21 683 OBS: Estland anslöt sig till Phareprogrammet under 1992 Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer Sammanlagt 1990 0 0 Ö I "~2Ö Ö _"Ö Ö 0 Ö "~""Ö 14 35 1991 0 Ö Ö 0 Ö Ö Ö 0 Ö 0 Ö 0 Ö 1992 0 0 0 Ö Ö Ö Ö 0 0 0 Ö 0 0 1994 1993 0 0 0 0 0 0 0 0 0 ~0 0 Ö 0 Ö 0 0 0 0 0 0 Ö ^ " ~ " "0 Ö 0 0_ 0 1995 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Ö 0 Ö Samm. 0 0 0 1 20 0 "'"()" 0 0 0 0 14 35 Estland DDR OBS: Stöd till DDR upphörde efter den tyska återföreningen 1990 35 Ungern Lettland Litauen 36 Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer Sammanlagt 1990 0 20 0 7,5 27 5 0 0,8 Ö 0 26 0 3 Ö 0 8 93 1991 8 13 0 17 10 14 Ö 7,5 0 Ö 45,5 0 0 Ö 0 H5 1992 14,5 5 0 21 10 Ö Ö"~ 0 0 Ö 11 10 26 Ö 4 1013 1993 "T3~~ "30,5" "IF "26 Ö 0 0" " 0 ~""o "o 31 0" "" Ö 10" "T" 100 1994 Ö" Ö" (F """24 T"5,5 0 0 29 Ö Ö" 16,5 Ö Ö 0" 0 85 1995 ~3 10 0 " "Î6 ""12 0 "0 36 0 0" 6 5" " 2 0 2 " 92 Samm. 27 """78,5 0 111,5 74,5 19 0 73,3" 0 0 136 15 31 10 7 582,8 Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer Sammanlagt 1990 0 0 0 0 0 0 " IF 0 Ö 0 0 0 0 Ö ~Ö~~" Ö 1991 0 0 0 0 Ö 0 Ö 0 0 " ( F" 0 0 0 fJ 0 Ö 1992 0 0 0 1,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 13,5 15 1993 0 0 0 2 Ö 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 6" 18 1994 0 0 0 5 5,5 14,5 " " (F 0 0 0 0 0 0 0 4,5" 29,5 1995 TF o "o 2 0 "T,5 "o" 9,2 " " () 0 8"3" 0 9,2 0 "_() 3"23 Samm. 1,3 0 0 10,5 5,5 17 0 9,2 o" 0 8,3 0 9,2 0 34 95 OBS: Lettland anslöt sig till Phareprogrammet under 1992 Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer Sammanlagt 1990 0 0 0 Ö 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Ö O" Ö 1991 0 0 0 0 0 0 Ö 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1992 0 0 0 1,5 Ö 0 0 0 0 0 9,5 0 0 Ö" 9 20 1993 0 0 0 2,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 "22. 5 25 1994 "~"Ö~" 0 0 6 14,5 ~~"Ö~" 16. 5 0 0 0 0 ~"() 0 1 39 1995 5,5 0 ~0 3",5" 0 0 o" 19 0 0 976" "0 T,4" "o o 42 Samm. 5,5 " o" 0 13,5 1 14,5 0 35,5 " 0 0 19,1 0 4. 4 0 "32. 5 126 OBS: Litauen anslöt sig till Phareprogrammet under 1992 Polen Rumänien Slovakien Anslag per sektor 1990-1995 1990 1991 1992 1993 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer 10 f00 0 2^8 22 2 "Ö 6 Ö 0 38 0 Ô 7) 0 7,5 17 0 Ï4~3" 35 16 "Ö 10 Ö Ö 56 Ö 18 20 3 9,2 f8 0 42 78 4,7 0 26,4 Ö Ö 74,5 Ö 7,2 Ö 0 Sammanlagt 180,8 197 200 27 30 0 "TfT 0 21 " 0 63 Ö 5 7 Ö Ö Ö""'" 27 225 1994 21,5 "2,5 Ö 39 12 22 0 1995 Samm. 2 13 Ö 37 22 0 0 77,2 180,5 0 180,3 Ï09 65,7 0 93,8 91 290,2 0 7) 9 Ö 9 0 0 Ö 0 9 0 Ö Ö 0 0 5 193,5 0 34,2 20 30 208,8 174 1. 185,6 1993 "TF 5 1994 "975 " 0 Ö ""5 ~ R e f o r m e r i ng av offentliga institutioner och förvaltning A n s l ag p er s e k t or 1 9 9 0 - 1 9 95 O m s t r u k t u r e r i ng av j o r d b r u k et Civilt samhälle o ch d e m o k r a t i s e r i ng Teoretisk o ch praktisk utbildning o ch forskning Miljö o ch kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, t e l e k o m) T i l l n ä r m n i ng av lagstiftning K o n s u m e n t s k y dd U t v e c k l i ng av den privata sektorn o ch företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling o ch sysselsättning A l l m än hälsovård Andra sektorer S a m m a n l a gt 1 9 90 Ö o o o o ö 7 5 ,5 0 "0 "" 0 0 0 ~~""Ö" 0" Ö T3X 1991 Q™ 34 TF 10 ö""" o" " 3 4 3" 9~ Ö~ F (F o o" "25"" "22" 1992 0" 32 "F 13 5" ' 5 " " 2 2" " Ö" "0 "" " 0 40 0 15 0 20 0 ö 9,9 0 0 0 70 0 0 F 27 1343 7 52 7 3 9 ,9 1995 S a m m. 0 10 7) 18 ö ö o" 38" 0 0 0 0 0 0 0 19,6 81 5 96 5 5 """8"l",7" " 72" 0 0 " 733,4 0 15 " 25 69 66 607,7 37 "0 Ö 0 25 0 0 23,4 0 0 " "o " o 1ÖÖ A n s l ag p er s e k t or 1 9 9 0 - 1 9 95 1 9 90 1991 1992 1993 1 9 94 1995 S a m m. R e f o r m e r i ng av offentliga institutioner o ch förvaltning O m s t r u k t u r e r i ng av j o r d b r u k et Civilt samhälle o ch d e m o k r a t i s e r i ng Teoretisk o ch praktisk utbildning o ch forskning Miljö o ch kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, t e l e k o m) T i l l n ä r m n i ng av lagstiftning K o n s u m e n t s k y dd U t v e c k l i ng av d en privata sektorn o ch företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling o ch sysselsättning Allmän hälsovård A n d ra sektorer S a m m a n l a gt 0 " 3" "F ""5" " "0 "o o 5 0 o 1 9" 0 3 "0 5 40 5" 2,6" 03 5" "f " "3" 0 8,2 0 0 "5 0 0 6,5 0 0 " Ö" "14,2"' 0 5,5 0 5 40 1,5 2,4 2 0,6 46 9 TÖ,6 0,5 19 0 19,7 0 0 33,2" 1,5 10,9 2 10,6 126 OBS: Före 1993 anslogs medel till Tjeckoslovakien 37 Slovenien Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer Sammanlagt 1990 0 0 0 Ö Ö 0 Ö 0 0 0 Ö 0 0 0 0 0 1991 1992 0 Ö "o 23"" TT Ö "77 Ö '"77 0 0 ~ Ö' "" 77 F 6,7 9 1993 0" F "7 "7,7". _. ___ 0 ""TF "F "o "77" 0 F" F" 0 "" 73" " 11 1994 0" " T F" " F" """5",5 Ö" 0 " 0 F F F" 12,5 Ö" Ö" """'" Ö" """" o" 24 1995 0 F "77 "27" "7 o "o 7. 4" F Ö 3 "Ö 74 "Ö "7. 6 25 Samm. 0 0 ö 13,9 '(")" 0 0 13,4 0 "0 153 Ö 4. 4" 0 21,8 69 f. d. Jugoslavien OBS: Slovenien anslöt sig till Phareprogrammet under 1992 Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer Sammanlagt 1990 0 0 0 Ö - ----- Ö " 3 0 ,7 Ö 0 Ö 0 Ö 0 0 Ö" 3 03 1991 0 0 0 6 - F 7,1 0 Ö () 0 0 0 " "Ö " 0 13,1 Regionala program Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer Sammanlagt 1991 28,1 23,5. _. __. 1990 F o F 21,3 _____ F 51 0 0 0 "20 " 4 3" 0" " ö "7,5 88,4 0 "723 1993 0 0 0 0 --- 0 '""25 0 0 0 0 0 Ö F Ö 25 1993 20,8 20" Ö 0 24 F o 27,5 TÖ ö ö o ÏÏ23 1992 0 0 Ö Ö - Ö 47,7 Ö 0 Ö 0 0 Ö Ö 0 4 7 ,7 1992 13 0 F ""24" " 46 77 F 35 0 ""7 6,5 7) 0 0 TÏ6 1994 2 0 Ö 0 • • •- F 23 0 0 Ö" " Ö 0 0 0 0 25 1995 0 0 0 0 () 0 ""25 0 0 0 0 0 0 0 0 25 Samm. 2 0 Ö 6 ^ 0 158 0 0 0 0 0 0 0 0 166 1994 25 ~Ö" "T7 13" 73 ö ö 31 0 0 Ö "" 4 "0 0 0 86 1995 _____ Ö" """ Ö ""877 20" " Ö" 0" 70,5 "0 0 5 0 0 "o " ö ÎÔ4 Samm. 47,5 Ö 0 115,7 1275 0 51 160,5 0 0 " 5 5 3' 24,8 0 0 13 579 38 Övriga program Anslag per sektor 1990-1995 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Omstrukturering av jordbruket Civilt samhälle och demokratisering Teoretisk och praktisk utbildning och forskning Miljö och kärnkraftsäkerhet Finansiella sektorn Katastrofhjälp Infrastruktur (energi, transport, telekom) Tillnärmning av lagstiftning Konsumentskydd Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Integrerade regionala åtgärder Social utveckling och sysselsättning Allmän hälsovård Andra sektorer Sammanlagt 1990 0 0 0 0 0~ 0 Ô 0 0 0 0 0 7 Ö 13,4 13,4 1991 0 0 0 0,4 F 0 T7 0 0 0 0 0 0 "(T lO" 10,4 1992 0 0 5 0 Ö" 0 Ö 0 0 0 0 0 Ö 0 38,6 43,6 1993 0 0 10 9,9 Ö 0 0 0 0 0 0 0 Ö 0 54,9" 74,8 1994 3 0 10 7 23 0 0 2 0 4 21 0 0 6 43,5 1193 1995 0 0 10 17,8 20" " 0 F 0 0 "2 74 32 20 0 67,4 2433 Samm. 3 0 35 35,1 43 0 0 2 0 6 95 32 20 6 227,8 504,9 39 Phareanslag per sektor Allmän hälsovård Finansiella sektorn 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 0 0 0 o o o 20 25 0 0 0 o o o o o 45 6 10,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 o o o 26,5 15 13 25,5 0 0 0 o 20 25 2 0 0 o 10 o o 6 2 101,5 Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern F. d. Jugoslavien Flerländerprogram Övriga program Sammanlagt 35 0 0 0 0 0 4,7 5 0 0 0 o o o o o o o o 14,5 14,5 22 0 5 0 0 0 o o 0 o 44,7 40 61 o 56 35 105 0 o o 2,5 0 0 o 3 0 0 o o o o o 15 0 0 17 14. 5 65,7 5 8 0 0 0 19 0 0 0 40,5 249,2 Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern F. d. Jugoslavien Flerländerprogram Övriga program Sammanlagt (i miljoner ecu) Civilt samhälle och demokratisering Infrastruktur 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 0 0 0 o o 0 0 o o 1,2 0 0 0 0 0 5 0,5 0,5 0 0 0 o o 0 0 0 4 0 0 0 10 35 Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien 0 0 0 0 0 0 6 0 0 0 0 0 Ungern 0,8 F. d. Jugoslavien Flerländerprogram Övriga program 0 0 0 0 5 0 0 0 11 7,5 0 0 0 4,4 21 0 23 13,9 62,6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 0 34 48 0 5 61,4 150,5 0 11 9,2 9,2 16,5 19 35,5 26,4 63 93,8 91 290,2 0 0 0 0 10 0 0 35 0 0 5 0 9 0 0 0 24 25 6,5 6 25 0 29 0 31 38 8,2 7,4 91 t) 36 0 72 19,7 13,4 125 21 73,3 0 70,5 160,5 0 2 114,9 326,4 4 5 73 1. 044,7 0 2 10 16,2 1 03 45,7 Sammanlagt 6,8 4 23 96,8 Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern F. d. Jugoslavien Flerländerprogram Övriga program Sammanlagt 40 Katastrofhjälp Miljö och kärnkraftsäkerhet 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen Polen 0 5 0 0 o o o 10 20 0 0 0 0 0 50 10 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Rumänien 15,5 34. 3 22 9,9 Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern 0 o o o o 0 0 0 o o 0 0 0 0 0 F. d. Jugoslavien 30,2 7,1 47,7 Flerländerprogram 51 0 0 0 0 0 0 0 25 0 77 25 0 0 0 o o 81. 7 0 0 0 0 0 158 51 Övriga program 0 Sammanlagt 101,7 0 0 71,4 119,7 0 44,9 0 25 392,7 Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen 0 3. 5 20 0 0 0 0 19 0 0 0 0 Polen 22 35 Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern F. d. Jugoslavien Flerländerprogram 0 0 0 o 30 27 0 0 Övriga program 0 Sammanlagt 1023 0 0 0 o 5 10 o 23,5 0 923 3,3 15. 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 20 0 38,9 0 5 0 2,5 5,5 1 12 0 0 0 0 0 15,5 0 13 23 773 3,3 61,1 20 2,5 5,5 1 109 5 1 0 0 35 74,5 0 122,5 43 82 483,4 Konsumentskydd Omstrukturering av jordbruket 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern F. d. Jugoslavien Flerländerprogram Övriga program Sammanlagt 0 0 0 o o o o o o o o o o o o o 0 o o o o o o o o o o o o o o o Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern F. d. Jugoslavien Flerländerprogram Övriga program Sammanlagt 5 0 0 0 o o 0 5 0 0 0 o 30 56 0 0 0 0 0 0 0 0 0 30 2,5 13 180. 5 5 3 0 0 0 30,5 0 0 0 783 0 5 0 4,5 0 0 0 0 0 17 10 81 2,6 10. 6 0 0 0 0 4,5 0 10 78,5 0 0 0 0 0 0 40,6 441,1 136 89 80 41 Reformering av offentliga institutioner och förvaltning Teoretisk och praktisk utbildning och forskning 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern F. d. Jugoslavien Flerländerprogram Övriga program Sammanlagt 10 0 0 0 0 0 0 o o o o o o 7. 5 9,2 0 0 0 o o 8 0 11 o 2 63 0 0 0 0 0 0 1. 5 0 25,2 1. 2 16 4. 6 1. 2 0 0 0 0 0 0 0 0 27 10 21,5 9,6 0 0 o o 0 10 0 4 0 II 0 0 2 25 3 0 0 0 2. 8 1. 3 5,5 2 0 5 0 5 0 3 0 0 0 5,8 17,2 0 2,8 1. 3 5. 5 77. 2 19. 6 9 0 16 0 27 2 47,5 3 Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen 0 0 1 0 o o 0 5 0 0 0 o Polen 2,8 14. 5 Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern F. d. Jugoslavien 0 o o o 4 7,5 0 10 0 0 0 9 17 6 Flerländerprogram 21,3 28,1 Övriga program 0 0,4 1,2 8 0 1 1,5 1. 5 42 13 0 2. 5 17,5 0 1,5 2 2. 5 45 18 5 2. 3 3,5 8 0 26 0 0 25 21 0 24 0 2,4 3. 5 9. 6 12 0 4,5 5 6 39 37 9 5. 5 5,5 0 24 0 21 63,5 0 4,2 2 I 11. 2 10,5 3. 5 13. 5 37 180,3 18 5 96 19 2. 6 13,9 8 t) 21,5 38 16 111. 5 0 6 20,8 13 ~ 8,5 115. 7 7 17. 8 35. 1 65,7 81,9 24,6 233,9 Sammanlagt 36,6 90 1403 162,2 169,9 147,1 7 4 63 14,5 1. 5 Social utveckling och sysselsättning Tillnärmning av lagstiftning 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern F. d. Jugoslavien Flerländerprogram Övriga program 0 0 0 0 0 0 7,2 15 0 0 0 0 26 0 0 0 0 4 0 0 0 0 o o o 9 0 5,5 0 14 0 0 0 0 0 0 0 0 2,9 9,2 4,4 0 0 2,4 4. 4 2 0 2 0 0 20 0 6. 5 0 2,9 9,2 4. 4 34,2 15 10,9 4,4 24 15 31 0 0 20 Sammanlagt 3 3 53 48,2 2 83 4 73 1773 Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern F. d. Jugoslavien Flerländerprogram Övriga program Sammanlagt 42 Utveckling av den privata sektorn och företagsstöd Övriga program 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen 0 0 0 0 0 0 0 0 20 22. 5 0 0 o o 0 0 """ o 9. 5 Polen 38 56 74. 5 Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien 0 0 0 0 0 0 0 0 0 39 Ungern 26 45,5 F. d. Jugoslavien Flerländerprogram Övriga program Sammanlagt 0 0 0 20 0 0 0 64 1803 1913 1943 0 0 3 0 8 0 0 9 23,4 0 0 0 9. 1 8,3 9,6 7 51,5 0 17. 1 8. 3 19,1 9 0 193,5 133. 4 0 14,2 33. 2 12,5 0 0 16,5 0 0 3 I 0 6 0 5 15. 5 28 70 136 0 55. 5 21 74 93,4 139,2 95 863,1 Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern F. d. Jugoslavien Flerländerprogram 0 0 14 0 0 o" o o o o o o o o o Övriga program Sammanlagt 13,4 27,4 4,4 0 0 9 13,5 9 0 20 0 6,7 0 30 4 0 0 1. 5 0 10,5 16 22,5 27 27 7,5 8 0 1 0 0 0 38,6 54,9 563 135,2 180,9 0 0 0 1,5 4,5 1 0 0 5 0 0 0 o o o 11,4 1. 5 14 21 34 32. 5 30 69 10,6 21. 8 11 50 7 0 1,5 0 0 0 o o o 0. 6 7. 6 2 0 0 43. 5 553 67,4 87,6 227. 8 543 0 0 7 70 19 0 27 0 31 0 27,5 40 0 0 0 31 11 0 3 Integrerade regionala åtgärder 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Samm. Albanien Bulgarien DDR Estland Lettland Litauen Polen Rumänien Slovakien Slovenien Tjeckiska republiken Tjeckoslovakien Ungern F. d. Jugoslavien Flerländerprogram Övriga program Sammanlagt 0 0 0 0 0 0 0 0 "o 0 0 0 0 10 o 0 0 0 o o o o 4. 3 0 43 6. 5 0 163 10 8,5 8,5 0 0 0 0 0 o o 0 0 0 0 0 0 0 1,5 1,5 0 0 0 5 0 0 32 47 0 0 0 15 0 24,8 32 81,8 43 Phares finansiella verksamhet Fig. 1 - Anslagna, kontrakterade och utbetalade medel 1990-1995 (5. 416,9 miljoner ecu) Under 1995 fortsatte Phare sin finansiella verksamhet, varvid höjdpunkten var en avsevärd ökning av kontrakteringsnivåerna under 1995. Detta innebär att Phare för första gången har uppnått en situation där kontrakten under ett år befinner sig på samma nivå som anslagen för detta år. I vetskap om att prestationen under 1994 redan var en förbättring jämfört med 1993 är detta en positiv innebär att den ackumulerade eftersläpningen av okontrakterade anslag inte längre ökar. trend och Förhoppningsvis kommer de förnyade ansträngningar som är planerade för 1996 och som skall strömlinjeforma procedurerna och decentralisera Phare, att bidra effektivt till att dessa kontrakteringsnivåer bibehålls och ökas ytterligare. Phareprogrammets anges av nivåerna på medel som har anslagits, kontrakterats och utbetalats och förhållandet mellan dessa tre över tiden. finansiella prestation 1990 1991 1992 1993 1994 1995 • Anslag • Kontrakt Utbetalningar Fig. 2 - Ackumulerade anslagna, kontrakterade och utbetalade medel 1990-1995 (miljoner ecu) Det sammanlagda beloppet av medel som har anslagits, kontrakterats och utbetalats för vart och ett av åren 1990 - 1995 framgår av fig. l. De ackumulerade medlen som har anslagits, kontrakterats och utbetalats under samma tid framgår av fig. 2. Anslagna medel Under 1995 bibehöll Phareprogrammet den höga procentsatsen av den faktiskt anslagna Pharebudgeten. Som under tidigare år låg denna med 99,4 procent av 1995 års budget nära 100 procentstrecket. 44 1992 Anslag • Kontrakt Utbetalningar Kontrakterade medel Phare fortsatte under 1995 ökningen av beloppet på till det största kontrakterade medel, som uppgick kontrakterade beloppet någonsin sedan programmet startade (1. 142,9 miljoner ecu). Detta kan jämföras med 665 miljoner ecu under 1994. Budgetåret för de kontrakt som undertecknats för varje kalenderår framgår av fig. 3. Fig. 3 - Avslutade kontrakt per kalenderår (miljoner ecu) Denna förbättring vid kontrakteringen kan hänföras till följande tre faktorer 1. 012,3 1. 007. 9 i • decentralisering - Strukturer för genomförande har nu etablerats i vart och ett av partnerländerna, och de ansträngningar som har gjorts under 1994 att standardisera procedurerna, synnerhet genom utdelningen av manualer avseende Procedurer för det decentraliserade genomförandesystemet, har burit frukt under 1995. Således var 1995 det första året då kontrakteringsnivån var högre i programlednings- entenheterna (PMU) än i Bryssel programkvalitet i programutformningen, särskilt under 1994, medförde ett snabbare genomförande av programmen och en effektivare kontraktering • förbättrad förbättringar - • översyn av genomförandet - under första hälften av 1995 företogs en systematisk och detaljerad upp följning av samtliga program. Genom denna process granskades programmen, svårigheter vid genom förandet identifierades och åtgärder utformades för att snabba upp genomförandet. Detta resulterade i högre kontrakteringsnivåer. Anslagsprocedur Som en del av Phareprogrammet finns det tre steg, som den årliga budgeten, godkänd av budgetmyndigheten, genomlöper fram till den punkt då projekt genomförs och medel utbetalas. Phare har en finansiell handläggningsprocedur som är anpassad till denna process. Anslag - Varje år överenskoms en Pharebudget som anger vilka medel kommissionen är villig att anslå i varje land genom Phareprogrammet. Sedan utformas landets operativa program och de finansiella förslagen förbereds. När dessa finansieringsförslag har erhållit ett positivt yttrande från Phares ledningskommitté och har beslutats av kommissionen sägs de relevanta medlen som tillhör dessa förslag vara "anslagna". Phare måste anslå hela sin årliga budget inom det år som budgeten tillhör. 1990 budget 1991 budget 1992 budget 1993 budget 1994 budget 1995 budget 98. 49J 99,09! 81,1% 59,69; 46. 69} 21. 1'/, % av total budget 31. 12. 95 Kontrakt. 1990 S Kontrakt. 1991 • Kontrakt. 1992 • Kontrakt. 1993 • Kontrakt. 1994 • Kontrakt. 1995 • inte ännu kontrakterat Kontraktering - När medlen har anslagits infordras anbud så att de aktiviteter som har angivits i de operativa programmen kan omsättas. Så snart ett anbudsförfarande framgångsrikt har kompletterats och ett kontrakt har undertecknats anses de relevanta medlen vara "kontrakterade". Kontrakteringen är en nyckelåtgärd vid genomförandet av programmet, eftersom Pharemedlen friges genom kontrakten och det riktiga genomförandet på platsen kan inledas. Utbetalning - Utbetalningen är slutskedet av anslags processen. Den äger rum under hela löptiden av varje kontrakt och återspeglar färdigställandet av varje komponent av projektet. Eftersom projekt kan ta flera år, sprids utbetalningarna ofta över samma tidsrymd. Av denna orsak släpar utbetalningarna alltid efter de anslagna och kontrakterade beloppen. 45 Utbetalade medel Utbetalningarna under 1995 uppgick till 85,3 procent av det budgeterade beloppet. Detta var lägre än 1994 års nivå på 99 procent huvudsakligen på grund av två särskilda faktorer • suspensionen av 20 miljoner ecu för makroekonomisk hjälp till Albanien • svårigheterna vid genomförande av gränsöverskridande samarbete. Emellertid låg under 1995 utbetalningarna 5,5 procent högre än under 1994. Med hänsyn till den höga kontrakteringsnivån under 1995 att tidigare under 1994 kan man utgå och utbetalningsnivåerna kommer att öka vartefter som kontrakten löper. ifrån Budgetåret för de kontrakt som undertecknats för varje kalenderår framgår av fig. 3. Fig. 4 - Utbetalningar under varje budgetår (i miljoner ecu) 1012. 3 1. 007. 9 1990 budget 98. 30} 1991 budget 1992 budget 92. 39} 77. 99! 1993 budget 54. 59', 1994 budget 30. 4'* 1995 budget 5. 59} % av total budget 31. 12. 94 Utb. 1990 • Utb. 1991 • Utb. 1992 • Utb. 1993 • Utb. 1994 • inte ännu utbetalt Ackumulerade kontrakt och utbetalningar som procentsats av ackumulerade anslag. Fig. 5 - Ackumulerade kontrakt och utbetalningar 1990-1995 (%) Dessa är viktiga uppgifter. För det första visar de i vilken utsträckning Phare har minskat tiden mellan anslaget av medlen och utlämnandet av de nödvändiga kontrakten. Det är därför ett mått på Phareprocedurernas effektivitet. tar mellan För det andra visar de vilken utlämnandet av kontrakten och utbetalningen av medlen. Detta är både ett mått på Phares effektivitet och på effektiviteten på projektledningen på platsen. tid det Ackumulerade kontrakt i procent av ackumulerade anslag 1990 1991 1992 1993 1994 1995 31,0 36,0 44,0 48,0 52,0 62,0 Ackumulerade utbetalningar i procent av ackumulerade anslag 35,0 36,0 39,0 43,0 50,0 53. 0 är att båda därför Det kvoter uppmuntrande fortsättningsvis förbättrades under 1995. Ackumulerade kontrakt som procentsats av ackumulerade anslag steg med 10 procent från 1994 till 62 procent, och de ackumulerade utbetalningarna visade också en beaktlig ökning med 3 procent till 53 procent. Kvoterna genom åren framgår av fig. 5. 46 Större program som lanserats under 1995 Jordbruk Program avseende jordbruks- och landsbygdsutveckling Polen Program avseende jordbruks- och landsbygdsutveckling Ungern Program avseende jordbruks- och landsbygdsutveckling Rumänien Jordbruksprogram Bulgarien 13 miljoner ecu 10 miljoner ecu Gränsöverskridande samarbetsprogram med Italien Albanien Gränsöverskridande samarbetsprogram med Italien Slovenien Utbildning och hälsa 9 miljoner ecu 3 miljoner ecu 10 miljoner ecu Reformprogram högre utbildning Rumänien 8 miljoner ecu 5 miljoner ecu Jordbruks- och landregistreringsprogram Slovakien 2,6 miljoner ecu Gränsöverskridande samarbete Gränsöverskridande samarbetsprogram Östersjöregionen Program avseende social säkerhet och hälsa Estland Strategiska åtgärder för uppnående av reformmålen (SMART) Polen 2,9 miljoner ecu 7 miljoner ecu Teoretisk och praktisk ytkesutbildning, utbildningsreform, vetenskap och teknologi Bulgarien 9 miljoner ecu Gränsöverskridande samarbetsprogram med Österrike Tjeckiska republiken Gränsöverskridande samarbetsprogram med Österrike Ungern Gränsöverskridande samarbetsprogram med Österrike Slovenien Gränsöverskridande samarbetsprogram med Österrike Slovakien Gränsöverskridande samarbetsprogram med Tyskland Polen Gränsöverskridande samarbetsprogram med Tyskland Tjeckiska republiken Gränsöverskridande samarbetsprogram med Grekland Albanien Gränsöverskridande samarbetsprogram med Grekland Bulgarien 14 miljoner ecu 6 miljoner ecu 7 miljoner ecu 3 miljoner ecu 4 miljoner ecu 49 miljoner ecu 25 miljoner ecu Energi Konventionellt energiprogram Bulgarien Konventionellt energiprogram Rumänien Utvecklingsprogram avseende energi-infrastruktur Slovenien Energiprogram Ungern Miljö Miljöprogram Ungern Miljöprogram Polen Vattenhanteringsprogram Ungern 9 miljoner ecu Infrastruktur 5 miljoner ecu 21 miljoner ecu 4,4 miljoner ecu 4 miljoner ecu 7 miljoner ecu 18 miljoner ecu 5 miljoner ecu 23 miljoner ecu Utvecklingsprogram för infrastruktur Estland 5 miljoner ecu 47 Utvecklingsprogram för infrastruktur Lettland 6,2 miljoner ecu Utvecklingsprogram för infrastruktur Litauen 9,5 miljoner ecu Utvecklingsprogram för infrastruktur Slovakien 5,2 miljoner ecu Investeringsprogram för infrastruktur Tjeckiska republiken 60 miljoner ecu Program för utveckling av den privata sektorn Slovakien Privatiseringsprogram Ungern Program för regional utveckling och stålomställning Ungern Regionalt utvecklingsprogram (STRUDER II) Polen 18,7 miljoner ecu 5 miljoner ecu 5 miljoner ecu 20 miljoner ecu Program för tekniskt stöd för telekommunikations- och postsektorn Rumänien Finansieringsprogram för offentliga investeringar Litauen 12 miljoner ecu Program för små och medelstora företag Polen 3 miljoner ecu 5,5 miljoner ecu Program för turism Ungern miljon ecu 6 miljoner ecu Program för underlättande av transit Ungern 8 miljoner ecu Program för turism (TOURIN III) Polen Transport- och kommunikationsprogram Ungern 17 miljoner ecu Transportinfrastrukturprogram Polen Transportprogram Albanien Transportprogram Bulgarien Transportprogram Rumänien 22 miljoner ecu 16 miljoner ecu 20 miljoner ecu 5 miljoner ecu Utveckling av den privata sektorn och omstrukturering av foretag B anksektorprogram Lettland 2,5 miljoner ecu Program för ekonomisk utveckling Litauen 9,6 miljoner ecu Reformering av offentliga institutioner och administration Europeiskt integrationsprogram Estland Europeiskt integrationsprogram Lettland Europeiskt integrationsprogram Litauen Europeiskt integrationsprogram Slovakien Ramprogram för tillnärmning av nationella lager till EU-lagar Bulgarien 2,8 miljoner ecu 1,3 miljoner ecu 5,5 miljoner ecu 5,55 miljoner ecu 2 miljoner ecu Utvecklingsprogram mänskliga resurser Tjeckiska republiken Utvecklingsprogram mänskliga resurser Litauen 2 miljoner ecu 4,4 miljoner ecu Ekonomiskt reformprogram Estland Ekonomiskt reformprogram Lettland Ekonomiskt reformprogram Slovenien Program för att främja utländska investeringar Tjeckiska republiken 6,1 miljoner ecu 8,3 miljoner ecu 7,6 miljoner ecu Utvecklingsprogram institutioner och mänskliga resurser Slovenien Utvecklingsprogram institutioner och mänskliga resurser Lettland 4,4 miljoner ecu 9,2 miljoner ecu Utvecklingsprogram mänskliga resurser Estland 2,7 miljoner ecu 1 miljon ecu Reformprogram offentlig förvaltning Ungern 3 miljoner ecu Multilateralt gränsöverskridande program Program för institutionell integration med EU Tjeckiska republiken 5 miljoner ecu Partnerskapsprogram Program för energisektorn Program för miljön 12,95 miljoner ecu 10 miljoner ecu 9 miljoner ecu 20 miljoner ecu Samhällssäkerhetsprogram Polen Social utveckling Socialt stödprogram Ungern Program för socialt skydd, arbetsmarknad och hälsa Slovakien 2 miljoner ecu Program för telekommunikationer och post 7 miljoner ecu Program för att underlätta transit 30 miljoner ecu 2 miljoner ecu Program för att främja upprättande och utveckling av samriskprojekt (JOP extension) 4,4 miljoner ecu Kvalitetssäkringsprogram 50 miljoner ecu 30 miljoner ecu Flerländersprogram Gemenskapsaktion för samarbete inom Program för regional industriegendom 4 miljoner ecu Reformprogram socialt skydd för Europaavtalsländerna 10 miljoner ecu området ekonomi (ACE) 10 miljoner ecu Program för utveckling av handeln 5 miljoner ecu Samarbete i distansutbildning 10 miljoner ecu Samarbete i högre utbildning 3,5 miljoner ecu Demokratiprogram 10 miljoner ecu Anslag för förberedelse av miljöprojekt 15 miljoner ecu Transeuropeiskt samarbetssystem för högre utbildning (TEMPUS II) Transportprogram Anslag för att stödja tillnärmning Övrigt 98,1 miljoner ecu 11,5 miljoner ecu av miljölagstiftning Program immaterialrätt 10 miljoner ecu 2 miljoner ecu Interregional! samarbetsprogram 2 miljoner ecu Know-how-program för förberedelse av integration i inre marknaden Link inter-European NGO-program (LIEN) 18,5 miljoner ecu 10 miljoner ecu Anslag för allmänt tekniskt stöd Albanien Kommunalt utvecklingsprogram Albanien Fond för tekniskt stöd Tjeckiska republiken 7 miljoner ecu 8,5 miljoner ecu 3 miljoner ecu 49 ISSN 1024-4506 • Kom (96) 360 slutlig • DOKUMENT • SV • Katalognummer: CB-CO-96-363-SV-C ISBN 92-78-07166-8 • Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Europeiska kommissionen • Generaldirektoratet för yttre förbindelser: Europa och de nya oberoende staterna, gemensam utrikes - och säkerhetspolitik, Tjänsten för yttre representation (GD IA) Informationsenhet - Phare Besöksadress Montoyerstraat 34 Rue Montoyer B-1000 Bryssel Postadress MO 34 3/80 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bryssel World Wide Web adres http://europa. eu. int/en/comm/dgla/phare. html Tel (+32-2) 299 16 00 / 299 14 44 / 299 15 55 Fax (+32-2) 299 17 77 E-mail phare. info@dgla. cec. be Swedish P/SV/08. 96/02/02/11/B