title: ANNUAL REPORT FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT on the borrowing and lending activities of the Community in 1995

eurovoc_concepts:
Community loan
EU borrowing
EU financing
New Community Instrument
activity report

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 24. 07. 1996 KOM(96) 384 lopull. KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTEISÖN OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINNASTA VUONNA 1995 ja KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE YHTEISÖN UUDEN RAHOITUSVÄLINEEN KÄYTTÖASTEESTA (puolen vuoden jakso 1 päivästä heinäkuuta 1995 31 päivään joulukuuta 1995) SISÄLLYS JOHDANTO A. KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA PARLAMENTILLE YHTEISÖN OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINNASTA VUONNA 1995 1. Yhteisön ottolainaustoiminta 2. 3. 4. 5. Antolainaustoiminta yhteisössä Antolainaustoiminta yhteisön ulkopuolella Euroopan investointirahasto Antolainaustoiminnan vaikutukset talousarvioon Tilastoliite B. JA PARLAMENTILLE KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE YHTEISÖN UUDEN RAHOITUSVÄLINEEN KÄYTTÖASTEESTA (puolen vuoden jakso 1 päivästä heinäkuuta 1995 31 päivään joulukuuta 1995) 1. 2. Kokonaistilanne 31 päivänä j oulukuuta 1995 Lainoj en j akauma maittain j a toimialoittain Tilastoliite KERTOMUS YHTEISÖN OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINNASTA JOHDANTO A. Vuosikertomus Tämä kertomus laaditaan vuosittain yhteisön uudelle rahoitusvälineelle^CI) ja Euratomin tutkimukseen ja rahoitukseen2 tarkoitetuista lainanantojärj estelyistä tehtyjen neuvoston päätösten mukaisesti. Lisäksi Euroopan parlamentti edellytti yhteisön otto- tehostamista ja antolainaustoiminnan poliittisen seurannan koskevassa päätöslauselmassaan3 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan investointipankin toiminnan sisällyttämistä seurantaan. toiminnan päätettyjen rahoitusvälineiden rahoitusmarkkinoiden Vuonna 1995 yhteisön rahoitustoiminta keskittyi pääasiassa aikaisemmissa huippukokouksissa käyttöönoton uusien ja perinteisempien välineiden kehittämiseen huolimatta viimeistelemiseen kansainvälisten vaimeudesta. Euroopan investointipankin antolainaustoiminta on kasvanut huomattavasti erityisesti Euroopan talouskasvuun tähtäävän politiikan yhteydessä, jonka tarkoituksena on nopeuttaminen. Yhteisön Euroopan ulkopuolella Euroopan unionin toiminta laajeni Euroopan investointipankin toteuttaessa neuvoston uudet Albaniaa, Turkkia sekä Gazan ja Länsirannan rauhankehitystä koskevat päätökset. Lisäksi maailman kansanvaltaistumisen investointipankin edistymisen antolainaustoiminnan kautta ollut ensimmäistä kertaa edustettuna Haitissa sekä Etelä-Afrikassa. rahoittamisen yhteydessä Euroopan verkkojen laajuisten unioni on Näiden rahoitusvälineiden käyttöönotto on vaikuttanut vuonna 1994 luotujen järjestelmien ja ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston toimintaan. Ottaen huomioon näiden rahastojen kehityksen neuvosto4 tutkii olemassa olevia riskejä (kaupallisia toimintaan, erityisesti Euroopan investointirahaston (EIR) Päätöksen 78/870/ETY 6 artikla, EYVL N:o L 298, 25. 10. 1978. Päätöksen 81/19/ETY 7 artikla, EYVL N:o L 37, 10. 2. 1981. Päätöksen 81/1013/ETY 7 artikla, EYVL N:o L 367, 23. 12. 1981. Päätöksen 82/169/ETY 6 artikla, EYVL N:o L 78, 24. 3. 1982. Päätöksen 83/200/ETY 7 artikla, EYVL N:o L 112, 28. 4. 1983. Päätöksen 87/182/ETY 9 artikla, EYVL N:o L 71, 14. 3. 1987. Päätöksen 77/270/Euratom 4 artikla, EYVL N:o L 88, 6. 4. 1977. Dok. PE/67134, 5. 3. 1981, EYVL N:oC 287, 9. 11. 1981. Neuvoston päätökseen N:o 93/696/EY liitetty julistus, EYVL N:o L 321, 23. 12. 1993. 3 tai poliittisia) ja niiden jakamista parhaalla mahdollisella tavalla. Tästä syystä neuvosto on marraskuussa 1995 pyytänyt komissiota laatimaan kertomuksen yhteistyössä Euroopan investointipankin kanssa mahdollisuuksista jakaa riski tasapuolisemmin investointipankin ja yhteisön talousarvion kesken. B. Puolivuotiskertomus lainojen pysyvän Yhteisön sisäisen sijoitustoiminnan edistämiseksi otettujen seurannan varmistamiseksi yhteisön uudesta rahoitusvälineestä vuosina 1983 ja 1987 tehtyjen päätösten mukaan komission on ilmoitettava parlamentille ja neuvostolle kuuden kuukauden välein näiden lainaerien käyttöasteesta. Tämän asiakirjan B-osassa esitetään yhteenveto uuden rahoitusvälineen mukaisesta toiminnasta 1 päivästä heinäkuuta 31 päivään joulukuuta 1995. A. KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA PARLAMENTILLE YHTEISÖN OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINNASTA VUONNA 1995 1. YHTEISÖN OTTOLAINAUSTOIMINTA on Komissio valtuutettu harjoittamaan ottolainaustoimintaa 1. 1. pääomamarkkinoilla perustamissopimuksen yhteisön aluetta koskevan tavoitteen toteuttamiseksi. Nämä lainat on suunnattu sellaisten jäsenvaltioiden lainojen rahoittamiseen, joilla on vaikeuksia maksutaseeseen liittyen (enimmäismäärä: 14 tutkimukseen ja rahoitukseen (EURATOMin miljardia ecua), ydinlaitosten asettama nykyinen yläraja 4 miljardia ecua), yhteisön uuden rahoitusvälineen yhteydessä toteutettuihin investointeihin yhteisössä (nykyinen yläraja 6,8 miljardia ecua) tai Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaisesti hiili- ja terästeollisuuden alan tuotantokapasiteetin edistämiseen tai alan muuttamiseen. Kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten yhteydessä komissio on valtuutettu sopimaan lainoista, jotka on tarkoitettu Keski-ja Itä-Euroopan maiden (AKT-maiden) (KIE), Afrikan, Karibian rahoitustukiohjelmien rahoittamiseksi sekä Välimeren alueella toteutettavien hankkeiden rahoittamiseksi. ja Tyynenmeren maiden tiivisti mukana eri aloilla Sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella Euroopan investointipankki (EIP) on ollut ja painopistealueiden rahoittamisessa niin, että sen lainat muodostavat suuren osan antolainauksesta (katso taulukko 1). Lisäksi yhteisön laajeneminen viideksitoista jäsenvaltioksi vuoden 1995 teknisiä muutoksia investointipankin ohjesääntöön sekä sen pääoman kasvattamista. Euroopan investointipankki on lujittanut asemaansa unionin pääasiallisena rahoitusvälineenä. toteutettavan yhteisen politiikan alussa on merkinnyt 1. 2. Yhteisön toimielinten vuonna 1995 ottamien lainojen kokonaismäärä oli 13,2 miljardia ecua, eli 13,2 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna (taulukko 1). EIP:n tekemien lainasopimusten määrä laski hieman vähemmän ( -12,7 %). Komission ottolainaustoiminnan väheneminen sisältyy neuvoston määrittelemiin suuntaviivoihin, joiden tarkoituksena on vapauttaa komissio eräistä tehtävistä ja siirtää ne EIP:lle. Tämä koskee pääasiassa EHTY:n toimintaa ja myös yhteisön uuteen rahoitusvälineeseen ja EURATOMiin liittyvää toimintaa. EIP:n lainojen vähentymistä ei voida perustella käyttöasteella, kuten jäljempänä osoitetaan, vaan siihen on johtanut ennen kaikkea markkinatilanne ja erityisesti inflaation hidastuminen ja korkojen lasku. Korkojen lasku on itse asiassa kannustanut investointipankin asiakkaita lyhentämään etukäteen eräitä lainoja enemmän kuin pankki itse on lyhentänyt omia lainojaan. Tästä on ollut seurauksena likviditeetin lisääntyminen ja täten pienempi lainanottotarve yhä lisääntyvien lainahakemusten rahoittamiseksi. Tätä ilmiötä on esiintynyt vähemmän OECD-maissa, joissa inflaatio ei hidastunut yhtä jyrkästi, mikä selittää ottolainaustoiminnan vähäisemmän hidastumisen koko OECD:n alueen taso on verrattuna (-8,3 %). Kaiken kaikkiaan Euroopan toimielinten lainojen osuus suhteessa kaikkiin OECD-maihin on hieman laskenut, pudoten 4,9 prosentista vuonna 1994 4,7 prosenttiin vuonna 1995. Ottaen lisäksi huomioon lyhennykset ja peruutukset lainakanta oli 31 päivänä joulukuuta 1995 102,9 miljardia ecua verrattuna 100,2 miljardiin edellisenä vuonna (katso liitteen taulukko 2). esiintynyt perinteisesti Vuonna 1995 valuuttamarkkinoilla rahoitustapahtumissa käytettyjen valuuttojen välillä (dollari, jeni, ecu) vähensi lainahakemuksia niiden osalta. Sitä vastoin yhteisön vakaissa valuutoissa tehtyjen lainasopimusten osuus on kasvanut. Erityisesti Saksan markan ja Italian liiran osuus on kasvanut; Italian liiran kysyntää on tukenut EIP:n näissä maissa toteuttamien lainojen huomattava määrä ja se, että yleinen mielipide katsoo sen aliarvostetuksi. epävarmuus TAULUKKO 1 Ottolainaus kansainvälisillä markkinoilla (miljardia ecua) 1. Yhteisö as 1Q5 125 16,9 15,7 201 15£ 132 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1. 1 EHTY 1. 2 EY (a) 1. 3 Euratom 1. 4 EIP Q9 09 0,1 7,7 09 05 90 1,1 04 1A 1,7 15 09 50 11,0 1317 130 H2 06 03 01 H2 04 04 124 Z OECD -maat (b) 151,2 1931 1415 3. Yhteisön osuus (1 prosentteina Zsta) 63 5A 38 4. Jakauma valuuttayksiköittäin 4. 1 Yhdysvaltain dollari (b) 4v2 Japanin jeni (b) 4. 3 Ecu 4. 4Dollari prosentteina Zsta 4. 5 Jeni prosentteina Zsta 4. 6 Ecu prosentteina Zsta 630 134 95 41,7 39 6,3 106,6 14,2 11/* 55,2 7,4 53 55,0 17,9 14,1 339 12,7 1Q0 a) YhteisönLusi rahoiUsväline (NCO -fmaksutase b) Ecun vuotiseen keskikusstinperusLiva laskelma Lähde: OECD ja ETY 2033 31 65£ 29,1 26,0 31,6 HO 21£7 337,0 309,7 2838 7A 60 4,9 4,7 795 26,0 17,1 374 122 126,1 37,9 6,1 37A 11,2 1,8 1255 565 6A 406 133 21 11Q4 49,3 5/1 339 17,4 1,9 125. 30 Pääosa yhteisön ottolainaustoiminnasta vuonna 1995 oli kiinteäkorkoista. Korkojen kannustanut on vaihtuvakorkoiseen ottolainaukseen. Euroopan investointipankissa näiden lainojen osuus oli 40 prosenttia kaikista lainoista. itsepintainen kuitenkin selkeästi lasku 2. ANTOLAINAUSTOIMINTA YHTEISÖSSÄ (+2,7%), vaikka vuoden 2. 1. Vuonna 1995 taloudellinen toiminta on keskimäärin kasvanut jatkuvasti yhteisössä loppupuolella kasvu on osoittanut heikkenemisen merkkejä. Talouden elpymiseen on vaikuttanut ennen kaikkea jäsenvaltioiden voimakas vientitoiminta sekä investointien kasvu. Itse asiassa kiinteän pääoman bruttomuodostuksena mitattuna yhteisön reaali-investoinnit ovat kasvaneet 4,5 prosenttia. Talouden elpymisestä huolimatta taloudellisen toiminnan heikentyminen vuoden loppupuolella ei ole tehnyt mahdolliseksi työttömyyden vähentämistä Korfulla ja Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvöston toiveiden mukaisesti. Näissä olosuhteissa komission kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa esitettyjen rakenneuudistusten toteuttamisen ja määritellyn strategian noudattamisen välttämättömyys vaikuttaa yhä ajankohtaisemmalta. 2. 2. Tässä yhteydessä EEP:n tuki sisäiselle politiikalle on kasvanut. Vuonna 1995 yhteisön hankkeita varten tehdyt lainasopimukset olivat yhteensä 18,6 miljardia ecua verrattuna edellisvuoden 17,7 miljardiin ecuun, eli 5,2 prosenttia enemmän. Hankkeita rahoitettiin kaikissa viidessätoista jäsenvaltioissa siten, että investointien kokonaismäärä oli arviolta 53 miljardia ecua, eli noin 4 prosenttia unionin bruttopääomanmuodostuksesta. Huomattava määrä antolainaustoiminnasta on toteutettu Itävallassa, Ruotsissa ja Suomessa niiden ensimmäisestä jäsenyysvuodesta alkaen. Lainojen määrän kasvu on ollut tuntuvinta Saksassa, Irlannissa, Portugalissa, Italiassa ja Luxemburgissa (taulukko 2). kiinteästä Vuodesta 1994 lähtien EIP on mukauttanut lainaehtojaan niiden erityisvaatimusten mukaisiksi, joita yhteisön sisäisen kaupan kannalta olennaisten yhdenmukaisten ja tehokkaiden verkkojen toteuttaminen edellyttää. Investointipankki on näin ollen voinut suoraan vaikuttaa Euroopan laajuisten verkkojen rahoitukseen ja erityisesti Essenissä kokoontuneen Euroöppa-neuvoston määrittelemiin ensisijaisiin hankkeisiin. Tästä syystä se hyväksyi vuoden 1995 lopussa 7,6 miljardin ecun lainasitoumukset. säilyi investointirahoitus Aluekehitykseen sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen investointipankin myönnetty merkittävimpänä toimialana, ja muodosti yli kaksi kolmasosaa avuista. Tämä lainaustoiminta on keskittynyt rakennerahastojen tukialueille, erityisesti niin sanottuihin "koheesiomaihin" ja Saksan itäosaan. Rahaston uudistuksesta 1989 alkaen lainojen määrä on ollut 71 miljardia ecua ja niiden avulla on rahoitettu investointeja, joiden arvo on arviolta 212 miljardia ecua (katso myös liitteen taulukko 5). vuonna 1995 Viime vuonna viestintäinfrastuktuurien rahoitus kasvoi huomattavasti, ja sen kokonaismäärä oli 6,6 miljardia ecua verrattuna 5,7 miljardiin vuonna 1994. Liikenteen alalle myönnettiin 5,5 miljardia, joista pääosa suuntautui tie- ja lentokenttien rautatieliikenteen (Bordeaux, Dublin, Frankfurt) ja satamien infrastruktuureiden osalta on toteutettu (4,7 miljardia). Myös inirastruktuureihin merkittäviä hankkeita. Televiestinnän alalla sitä vastoin antolainaus on vähentynyt useiden voimakkaiden kasvuvuosien jälkeen. TAULUKO 2 BPn antolainauksen rakenne (allekirjoitetut lainasopimukset) -Maantieteellinen Jakauma 1967 triljoonaa ecua 1993 % mljoonaa ecua 1994 triljoonaa ecua 1995 % mljoonaa ecua % Bägja Tanka Knäkka Espanja fènsfca klavâ Kala Luxemburg Alankomaat Rxtigäl YMstynyt kuningaskunta tavalta Suomi Rxtä Muut (18 artikla) Yhteisö yhteensä 37,1 315,3 2765 164,8 707,4 1006,5 1736 3112,2 1,6 180 3839 1. 1337 05 4,2 37 22 95 135 24 41,8 00 02 52 15£ 1037 7. 4603 15 100q 371,6 8755 20966 511,1 4005,1 2205,5 3832 33620 3737 1. 4838 15231 21 49 113 29 226 124 22 130 00 21 84 109 111,0 06 6153 8137 2407,9 534>7 3011,5 2477,4 291,1 30935 51 3995 1. 1037 2454,7 895 632 15,3 2808 35 48 136 30 17,0 HO 1,6 175 00 23 63 139 05 03 01 15 665,0 825,0 27130 525,0 28180 2207,0 327,0 3435,0 79 3130 12320 22440 242 179 273 5130 36 44 146 28 131 11,9 1,8 135 04 1,7 66 121 1,3 1,0 15 28 17. 7242 100,0 17. 681,9 100q 18604,0 1030 Kiinnittäen huomiota ympäristön alaa koskevien yhteisön säännösten noudattamiseen ja kaikkien rahoittamiensa hankkeiden ympäristövaikutuksiin investointipankki saavutti vuonna 1995 uuden kehitysvaiheen myöntämällä tähän tarkoitukseen 6 miljardin arvosta lainoja, mikä on yli kolmannes kaikesta rahoitustoiminnasta. Tämä määrän kasvu on seurausta yhteisön ja kansallisten säännösten toimeenpanosta sekä ilman ja veden laatua, saasteiden päästöjä ilmakehään sekä kotitalous- ja teollisuusjätteiden käsittelyn parantamista koskevien erityisohjelmien kehittämisestä. Vuodelle 1995 oli ominaista yksittäisten lainojen myöntäminen teollisuuden alan hankkeisiin sekä globaalilainojen myöntäminen pk-yrityksille. Heinäkuusta 1995 alkaen lainakelpoisuuden ehtoja laajennettiin uusiin investointityyppeihin palvelujen ja jakelun alalla sekä tutkimuksen ja kehityksen ennakkorahoitukseen. Näillä aloilla myönnetyt lainat olivat kokonaisuudessaan 3,5 miljardia, eli kaksinkertainen määrä vuoteen 1994 verrattuna, joka olikin toiminnaltaan erityisen vaatimaton vuosi. Tämä kasvu heijastaa osittain kiinnostusta, jota on osoitettu Kööpenhaminan huippukokouksessa päätettyä korkotukijärjestelmää kohtaan, joka on suunnattu työpaikkoja luoville pk-yrityksille. Järjestelmän soveltamisaikaa, jonka piti päättyä 31 päivänä heinäkuuta 1995, jatkettiin joulukuuhun asti, jotta uudet jäsenvaltiot voisivat hyötyä näistä säännöksistä. Vuoden 1995 loppuun mennessä oli käytetty kokonaisuudessaan 1 miljardi. Noin 4 400 eurooppalaista yritystä hyötyivät järjestelmästä, jonka avulla oli mahdollista luoda noin 45 000 työpaikkaa. 2. 3. Koska EHTY-sopimuksen voimassaoloaika päättyy vuonna 2002, komissio on määritellyt uudestaan 28 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyssä päätöksessä EHTY:yn tästä syystä liittyvän otto- ja antolainauspolitiikan edellytykset. Yhteisön allekirjoittamien lainojen kokonaismäärä vuonna 1995 oli 360,4 miljoonaa ecua, mikä merkitsee 46,5 prosentin laskua vuoteen 1994 verrattuna (katso taulukko 3). Tämä lasku johtuu yhtä lailla epäsuotuisista taloudellisista edellytyksistä EHTY:n malmikentillä kuin asetettujen suuntaviivojen mukaisesta EHTY:n yhteydessä tehtyjen sitoumusten asteittaisen vähentämisen politiikasta. TAULUKKO 3 EHTY-antolainaus 1995 | (1000 ecua) 54 artikla 56 artikla Yhteiskunnan Yhteensä tukema asumine n 28. 627,1 39. 809,5 17. 781,4 60. 565,3 12. 523,7 10. 178,0 56. 990,0 98. 512,6 4. 744,6 7. 257,5 9. 380,3 2. 382,5 7. 956,6 1. 766,9 438,7 1. 495,1 47,5 89. 192,4 14. 906,2 10. 178,0 104. 756,1 100. 279,5 22. 964,7 8. 752,6 9. 380,3 47,5 86. 218,0 260. 152,0 14. 087,3 360. 457,3 Italia Ranska Kreikka Portugali Alankomaat Saksa Yhdistynyt kuningas Espanja Belgia Luxemburg Irlanti Tanska YHTEENSÄ 2. 4. Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) osalta on todettava, että uusia lainoja ei ole myönnetty vuoden 1991 jälkeen (taulukko 4). aikavälin joka on rahoitustukijärjestelmää, 2. 5. Keskipitkän suunnattu jäsenvaltioiden maksutaseen tukemiseen, on käytetty viime vuosina Kreikan ja Italian osalta. Näille maille on myönnetty 8 miljardin ecun laina, joka voidaan nostaa neljässä erässä (neuvoston 18 päivänä tammikuuta 1993 tehty päätös, numero 93/67/ETY). Neuvoston päätöksessä säädetään, että kolmatta erää ei saa nostaa ennen 1 päivää helmikuuta 1994 ja neljättä ennen 1 päivää helmikuuta 1995. Italian hallitus ei ole vaatinut näiden kahden erän nostamista, koska ne eivät ole enää tarpeen. Näissä olosuhteissa ja aiemmin Kreikalle myönnetyt lainat huomioon ottaen uuden rahoitusvälineen avulla myönnettyjen lainojen kanta oli 31 päivänä joulukuuta 1995 9 5 miljardia ecua, sallitun enimmäismäärän ollessa 14 miljardia, joka rahoitetaan tarvittaessa pääomamarkkinoilta. TAULUKKO 4 Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NO) mukainen antolainaus 31121995 |( miljoona a ecua) fchdtussopimukset Ndl Italia Kreikka MC II MC III MCIV YHT. Qobaalilainatn Tuotantof) Infrastruktuuri Energia 5,4 538,5 446,7 583,7 80,0 406,8 2138,0 66a8 a227,4 1Q6 279,4 300,8 465,3 25a3 153 1. 9513 1. 0063 Nettoantolainaus yhteensä f*) B P:n antolainaus (omat varat) 990,5 59a7 aao 997,5 2861,6 6608 6197,2 351,6 351,6 Sallitut enimmäismäärät Jäännös 1. 000,0 1. 000,0 sao 1. 00QO aooo,o 750,0 6830,0 9,5 49,7 0 25 13a4 81,2 267,5 (*) Teollisuus ja nnaatalous (**) Antolainaus poisluetLna peruiukset 3. ANTOLAINAUSTOIMINTA YHTEISÖN ULKOPUOLELLA toiminta koskee niitä valtioita, Tämä tehnyt ja sitä yhteistyösopimuksia. Toiminta sitoo huomattavan määrän varoja mukautetaan yksittäisen maan erityiseen tilanteeseen parhaiten soveltuvalla tavalla (taulukko 5). joiden kanssa yhteisö on 3. 1. Tämä on täydentänyt Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ohjelmia. Kolmansien maiden rakennesopeutus- ja uudistusohjelmien tukemisen yhteydessä yhteisö on edelleen antanut makrotaloudellista lainoja maksutaseen ja rakennesopeutuksen tukemiseksi avustamiseen. Keski- ja Itä- Euroopan erityistapauksessa yhteisön tukea on myönnetty G24-maiden toiminnan yhteydessä. tukea myöntämänä Vuonna 1995 tähän tarkoitukseen käytetyt ja aiemmin päätettyihin lainoihin liittyvät suoritukset olivat yhteensä 285 miljoonaa ecua. Ne jakautuivat seuraavalla tavalla: 100 miljoonaa Välimeren rantavaltioille (Algeria) 80 miljoonaa KIE-maille (Liettua: 25 miljoonaa, Romania: 55 miljoonaa) ja 105 miljoonaa IVY-maille (Moldavia: 20 miljoonaa, Ukraina 85 miljoonaa). Tähän on lisättävä vielä uudet lainat, joiden myöntämisestä on päätetty vuonna 1995 ja joiden enimmäismäärä on 10 255 miljoonaa ecua (Valkovenäjä: 55 miljoonaa, Ukraina: 200 miljoonaa). Tästä lainasta on tänä vuonna maksettu 30 miljoonaa Valkovenäjälle. 3. 2. Neuvoston kaupallisten luottojen myöntämisestä joulukuussa 1991 tehdyn päätöksen yhteydessä, jossa asetettiin 1250 miljoonan ecun enimmäismäärä entisen Neuvostoliiton itsenäisille valtioille (IVY) myönnettäville lainoille, vuonna 1995 allekirjoitettujen toteutuneiden lainasopimusten kanssa 95,0 miljoonaa ecua (Azerbaid_an: 36,2 miljoonaa; Uzbekistan: 58,7 miljoonaa). lainojen määrä on yhdessä aiemmin Ottaen huomioon, että vuonna 1995 ei ole päätetty uusista toimista, tässä yhteydessä myönnettyjen lainojen kokonaismäärä pysyi samalla tasolla kuin vuonna 1994 kirjattu määrä, eli 1 133 miljoonaa ecua. TAULUKKO 5 Rahoitustoiminta yhteisön ulkopuolella vuonna 1995 |(miljoonaa ecu a) Rahoitustuki Budjetti varat ja E RI valtioille (1) EKR (2) Omat varat Yhteensä AKT-MMA maat Välimeren rantavaltiot KIE- maat IVY Latinalainen Amerikka, Aasia 225. 0 23. 0 100. 0 80. 0 230. 0 (3) 410. 0 248. 0 250. 0 1,015. 0 1,005. 0 288. 0 2,558. 0 475. 0 1,138. 0 1,085. 0 230. 0 288. 0 3,216. 0 (1) (2) (3) Maksetut EIP:n alle kirjoittamat ja hallinnoimatlainasopimuksetETY:n budjettivaroista tai Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoista. Lainat maksutase e n tukemiseksi ja kaupalliset luotot 3. 3. E EP: n rahoitustoiminta yhteisön ulkopuolella on myös osa yhteisön kolmansien maiden suhteen harjoittamaa yhteistyöpolitiikkaa. Tällainen rahoitus on lisääntynyt voimakkaasti vuonna 1995, eli lisäys edelliseen vuoteen oli 24,9 prosenttia. Rahoituksen määrä oli 2 806 miljoonaa jakautuen investointipankin omista varoista myönnettyihin 2 558 miljoonan suuruisiin lainoihin ja 248 miljoonan suuruisiin yhteisön tai jäsenvaltioiden budjettivaroista operaatioihin saadulla riskipääomalla (katso taulukko 5). ecua lainojen olennainen Näiden samanaikaisesti unionin ulkopuolisten rahoitustoimien lisääntymisestä ja unionin laajenemisesta uusille maantieteellisille alueille. Lainaustoiminnan lisääntyminen on ollut huomattavaa lisääntyminen johtuu 11 Euroopassa ja AKT-maissa se on pysynyt ennallaan. Lisäksi on lainoja myönnetty ensimmäistä kertaa Etelä-Afrikalle, Haitille ja Palestiinalle. Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maissa (AKT) ja merentakaisissa maissa ja alueilla (MMA) EIP:n rahoitustoiminta oli 430 miljoonaa ecua (462 miljoona vuonna 1994), joista 225 miljoonaa riskipääomaa Euroopan kehitysrahaston (EKR) varoista. Alakohtaista jakaumaa tarkasteltaessa voidaan todeta, että inirastruktuureihin (tie- ja vesirakentaminen, satamat ja lentokentät) on suunnattu kaksi kolmasosaa rahoituksesta (291 miljoonaa). Energian alalla sen tuotannon ja kuljetuksen sekä hiilivetyjen hyödyntämisen investoinnit olivat 108 miljoonaa. Juomaveden jakeluun ja jätevesien puhdistukseen liittyvien töiden investoinnit olivat yhteensä 105 miljoonaa ja viestintäinfrastruktuurien investoinnit yhteensä 78 miljoonaa ecua. Afrikan maista Etelä-Afrikalle on myönnetty ensimmäiset 45 miljoonan ecun suuruiset globaalilainat erillisen pöytäkirjan perusteella. Välimeren rantavaltioille myönnetyt lainat olivat 1038 miljoonaa ecua vuonna 1995, joista 23 miljoonaa on peräisin budjettivaroista. Lainoista yli kaksi kolmasosaa (718 miljoonaa) on peräisin alakohtaisesta osasta (pöytäkirjan ulkopuolella), joka on tarkoitettu aluekehitys- ja ympäristönsuojeluhankkeille; tämänhetkisiin kahdenvälisiin pöytäkirjoihin liittyvä lainakanta on 320 miljoonaa. Tämä tuki on keskitetty yhteentoista maahan. Se on suunnattu liikenteen perusrakenteiden, vesivarojen hallinnoinnin, viemäröinnin ja kastelun sekä energian tuotannon ja siirron kehittämiseen. Myös kooltaan pienempiin paikallisyhteisöjen ja yksityissektorin yritysten toteuttamiin investointihankkeisiin on käytetty 125 miljoonaa globaalilainoina. Euroopan unionin Lähi-idän rauhankehityksen tukemiseksi tekemän aloitteen yhteydessä EIP allekirjoitti lokakuussa 1995 investointipankin ja Palestiinan itsehallinnon välisen "tukea koskevan puitesopimuksen". Yhteensä 26 miljoonan (joista 6 miljoonaa riskipääomaa) globaalilainasopimukset allekirjoitettiin vuoden 1995 lopussa Gazan ja Länsirannan uusien teollisuus-, elintarvike-, matkailu- ja palvelualan investointien rahoittamiseksi. Rauhankehityksen tukeminen kuuluu laajempaan alueelliseen kehykseen, jonka yhteydessä vuonna 1995 Libanonille myönnettiin sellaisiin ja investointihankkeisiin, joihin osallistui sekä israelilaisia että egyptiläisiä. jälleenrakentamiseen Libanonin lainoja Lisäksi Maltalle myönnetyn 15 miljoonan suuruisen lainan ja Kyprokselle myönnetyn 10 miljoonan suuruisen lainan olisi mahdollistettava yhteisön jätevesien poistoon ja viemäröintikanavien kehittämiseen kaupungissa liittyvien direktiivien noudattaminen. Keski- ja Itä-Euroopan maille (KIE-maat) myönnetyt lainat olivat 1005 miljoonaa ecua vuonna 1995 (957 miljoonaa vuonna 1994). Näitä lainoja on myönnetty kymmenelle eri maalle ja ensimmäistä kertaa Albanialle. Lähes kaikki näistä lainoista (97 %) on suunnattu investointipankin valtuuston vuonna 1994 tekemän päätöksen mukaisesti 3 miljardin rahoitusohjelmaan, jolle on myönnetty 12 takuu yhteisön budjettivaroista. Lisäksi Slovenialle on myönnetty 32 miljoonaa vuonna 1993 voimaan tulleen pöytäkirjan mukaisesti. Useat näistä lainoista ovat auttaneet sellaisten töiden toteuttamisessa, jotka ovat suoraa jatkoa Euroopan laajuisten verkkojen rakentamiselle. Tuotantosektorille on myönnetty globaalilainoja kuudelle maalle yhteensä 315 miljoonan arvosta. Kahdeksalle Latinalaisen Amerikan ja Aasia maalle (ALA), jotka ovat tehneet yhteistyösopimuksen Euroopan unionin kanssa, on myönnetty lainoja yhteensä 288 miljoonan arvosta. Nämä rahoitustoimet liittyvät helmikuussa 1993 tehtyyn valtuuston päätökseen, joka koskee sellaisten investointihankkeiden rahoittamista, jotka ovat kyseisten maiden ja unionin yhteisen edun mukaisia tai yhdistävät eurooppalaisia kumppaneita joiden enimmäismääräksi vahvistettiin 750 miljoonaa ecua kolmen vuoden ajalle. Vuoden 1995 loppuun mennessä tätä ohjelmaa oli rahoitettu 607 miljoonalla. ja 3. 4. Yhteisö on päättänyt 5 päivänä maaliskuuta 1990 antaa luvan yhteensä 200 teollisuusinvestointien miljoonan rahoittamiseksi Puolassa ja Unkarissa. Tätä päätöstä laajennettiin vuonna 1991 koskemaan T_ekkiä ja Slovakiaa sekä Bulgariaa ja Romaniaa. ecun EHTY-lainojen myöntämiseen Vuonna 1994 Puolalle terästehtaan investointien rahoittamiseksi myönnetyn 42 miljoonan ecun lainan jälkeen, jota koskeva lainasopimus allekirjoitettiin vuonna 1994 ja joka maksettiin 1995, ei ole sovittu uusista lainoista. 3. 5. Neuvosto on päättänyt 21 päivänä maaliskuuta 1994 valtuuttaa komission myöntämään EURATOM-lainoja, joiden tuotto käytetään antolainaukseen KIE- ja IVY-maiden ydinvoimaloiden tehokkuuden ja turvallisuuden parantamiseen. Ottaen huomioon neuvoston vahvistama yleinen enimmäismäärän noin 1,1 miljardia ecua voitaisiin myöntää tämän rahoitusvälineen mukaisesti. Vuonna 1995 hankkeita on tutkittu aktiivisesti, mutta niiden teknisen sekä poliittisen monimutkaisuuden vuoksi mikään rahoitussuunnitelma ei ole edistynyt lopullisen päätöksen asteelle. ja EIP ovat samanaikaisesti Euroopan ja (EJKP) osakkaita ja 3. 6. Yhteisö kehityspankin läheisiä yhteistyökumppaneita: niiden kummankin hallussa on 3 prosenttia pankin pääomasta. Ne työskentelevät tiiviissä yhteistyössä ja sovittavat yhteen toimintansa. Komissio toimittaa teknistä apua EJKP:n hankkeille, kun taas EKJP ja EEP rahoittavat yhdessä eräitä hankkeita KJDE- maissa. jälleenrakennus- EJKP:n vuoden 1995 vuosikertomuksen mukaan hallintoneuvosto on hyväksynyt 134 uutta hanketta KIE-maissa ja entisen Neuvostoliiton itsenäisissä valtioissa (verrattuna 106 hankkeeseen 1994). Myönnettyjen lainojen määrä oli 2 miljardia ecua (verrattuna 1 878 miljoonaan 1994). Ottaen huomioon kysynnän kasvu oman pääoman ehtoisten sijoitusten osuus investointipankin kaikista operaatioista on noussut 21 prosentista 24 prosenttiin vuoden 1995 aikana, eli 695 miljoonaan ecuun. 13 ^ EUROOPAN INVESTOINTIRAHASTO Euroopan investointirahasto (EIR), joka on toiminut vuodesta 1994, on kehittänyt takuutoimintaansa Euroopan laajuisten verkkojen sekä pienten ja keskisuurten yritysten hankkeiden rahoittamisen yhteydessä. Rahaston osakkaiden määrä on tällä hetkellä 78, joista 76 on unionin eri jäsenvaltioista pankkeja ja rahoituslaitoksia. Kaksi muuta osakasta on Euroopan yhteisön ja EIP. Vuoden 1995 lopussa merkitty pääoma oli 1 784 miljoonaa ecua, eli 89,2 prosenttia 2 miljardin ecun vahvistetusta pääomasta. Euroopan investointirahasto on perustamisensa jälkeen hyväksynyt 28 operaatiota, mikä vastaa 1 441 miljoonaa ecua; allekirjoitettujen operaatioiden arvo oli 631,8 miljoonaa ecua. Näistä operaatioista Euroopan laajuisten verkkojen rahoituksen osuus on 91 prosenttia ja loput on myönnetty pk-yritysten hankkeisiin. liikenteeseen, Vuonna 1995 Euroopan laajuisten verkkojen alueella toteutetut hankkeet ovat suuntautuneet televiestintään ja energiaan. Joulukuussa 1995 komissio ja investointirahasto allekirjoittivat sopimuksen "kasvu ja ympäristö"- nimisestä pilottiprojektista, joka mahdollistaisi EIR:n myöntämän osittaisen takuun tarjoamisen sisältyy myönteisiä ympäristövaikutuksia. Tässä yhteydessä rahasto on tutkinut ja tarjonnut joillekin osakaspankeille takausopimuksia. sellaisille pk-yritysten hankkeille, joihin 5. ANTOLAINAUSTOIMINNAN VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON Antolainaustoiminta vaikuttaa yhteisön yleiseen talousarvioon siinä määrin kun lainoihin liittyy korkotukea ja/tai budjettitakaus. 5. 1. Korkotuki Yhteisö myöntää korkotukea seuraavilla aloilla: hiili- tai terästeollisuuden alueiden tuotannonalan muuttamiseen (EHTY-sopimuksen 56 artikla), Italian ja Kreikan vaikeuksissa olevien alueiden rakenneuudistukseen tai sitä myönnetään EIP:n kautta suunnatun perusteella lyhentämisen rahoitusvälineen" yhteydessä (katso liitteen taulukko 7). "pk-yrityksille lainojen ja halpakorkoista teollisuuslainaa Yhtään sellaisten investointihankkeiden rahoittamiseen, joiden tarkoituksena on edistää yhteisön hiilen käyttöä ja terästeollisuuden alueille (56 artikla) suunnatuille lainoille myönnetty korkotuki oli vuonna 1995 11,5 miljoonaa ecua, verrattuna 114,3 miljoonaan vuonna 1993 ja 51,1 miljoonaan vuonna 1994. toinen kohta). Hiilikenttien muuntamiseen ole myönnetty (54 artikla ei lisäsi 3 Vuonna 1993 Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto miljardilla eculla Edinburgissa hyväksyttyä väliaikaisen tuen määrärahaa laajoihin infrastruktuureihin liittyville hankkeille. Tästä summasta miljardi ecua suunnataan 14 aloitti vuoden Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen ja korkotukea myönnetään työpaikkojen luomiseen tähtääviin hankkeisiin. Tuki on 3 000 ecua luotua uutta työpaikkaa kohden, mikä vastaa keskimäärin 2 prosentin koron laskua. Neuvoston 19 päivänä huhtikuuta 1994 tekemän päätöksen jälkeen EIP globaalilainasopimusten allekirjoittamisen kaikkien jäsenvaltioiden rahoituslaitosten kanssa. Lainojen myöntäminen lopetettiin 15 päivänä joulukuuta 1995, jolloin lainasopimuksia oli koko miljardin määrärahan arvosta. Talousarvioista tähän rahoitusvälineeseen kohdistetut maksut olivat vuonna 1994 65,5 miljoonaa ecua ja 2,8 miljoonaa vuonna 1995, mikä ilmaisee sen nopeuden, millä lainahakemuksia on jätetty ja näin ollen osoittaa tämän järjestelmän herättämän suuren kiinnostuksen. puoliskolla toisella 1994 Korkotukea myönnetään myös sellaisille lainoille, jotka EIP myöntää yhteisön ulkopuolelle (katso liitteen taulukko 8). 5. 2. Budjettitakaukset 5. 2. 1. Soveltamisala Yhteisön tekemät ottolainasopimukset komission hallinnoimien antolainojen rahoittamiseksi (Euratom, NCI, maksutase) taataan koko lainakannan osalta yleisestä talousarviosta. EIP:n kolmansiin maihin sen omista varoista yhteisön kehitystyötä koskevan rahoitusyhteistyöpolitiikan mukaisesti myöntämille lainoille tehdään takuusopimus. Nämä takuut ovat jäsenvaltioiden vahvistamia AKT-maille myönnettävien lainojen osalta ja yhteisön vahvistamia Välimeren maiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE), niiden Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansien maiden, joiden kanssa Euroopan unioni on tehnyt yhteistyösopimuksia, sekä Etelä-Afrikan osalta. Tässä tarkoituksessa yhteisön talousarviosta myönnetään varoja seuraavien operaatioiden yhteydessä: a) EIP: n Välimeren maille myöntämät lainat: nämä lainat katetaan yhteisön yleisellä takuulla, joka on suuruudeltaan 75 prosenttia allekirjoitettujen lainojen määrästä. Vuoden 1995 lopussa lainakanta oli 2 167 miljoonaa ecua, joista 385 miljoonaa oli Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille (ennen liittymistä) myönnettyjä lainoja ja 1 782 miljoonaa Välimeren alueen kolmansille maille myönnettyjä lainoja. b) EIP: n KIE-maille myöntämät lainat kokonaisuudessaan. EIP myönsi 31 päivänä joulukuuta 1995 näille maille 1 647 miljoonan ecun luoton kokonaisuudessaan 1,7 miljardin määrärahasta, joka on varattu näille maille KDE I -budjettikohdassa. Vuoden 1995 lopussa lainakanta oli yhteensä 837 miljoonaa ecua. lainat: yhteisön takuu kattaa Vuoden 1993 lopussa yhteisö uudisti takuunsa lainoille, jotka EIP myöntää kolmen seuraavan vuoden aikana KIE-maille, mukaan luettuna Baltian maat ja Albania, 3 15 miljardin ecun enimmäismäärän rajoissa (KIE II). EEP myönsi 31 päivänä joulukuuta 1995 näille maille 1 894 miljoonan ecun luoton kokonaisuudessaan 3 miljardin määrärahasta. Lainakanta 31 päivänä joulukuuta 1995 oli ainoastaan 96 miljoonaa ecua. lainat ovat yhteisön c) EIP:n muille kolmansille maille myöntämät lainat: niille Latinalaisen Amerikan ja Aasian maille (ALA), joiden kanssa yhteisöllä on yhteistyösopimus, taattuja. myönnetyt Helmikuussa 1993 ecun kokonaissummasta kolmen vuoden ajalle jaetaan enintään 250 miljoonaa vuodessa. Vuonna 1995 allekirjoitettujen lainojen määrä oli 607 miljoonaa ecua ja takauskanta vuoden lopussa 149 miljoonaa ecua. tehdyn päätöksen mukaisesti 750 miljoonan talousarviosta kokonaisuudessaan d) EIP:n Etelä-Afrikalle myöntämät lainat: kesäkuussa 1995 yhteisö takasi EEP:n Etelä-Afrikalle kahden seuraavan vuoden aikana myöntämät lainat enintään 300 miljoonan ecun arvosta. Nämä lainat ovat kokonaisuudessaan yhteisön talousarviosta taattuja. EEP myönsi 31 päivänä joulukuuta 1995 45 miljoonan luoton, mutta tätä summaa ei ole nostettu. Vuonna 1991 yhteisö päätti myöntää 98 prosenttisen takuun entiselle Neuvostoliitolle myönnettävälle pankkitakuulle, jonka enimmäismäärä on 500 miljoonaa ecua (joista 406 miljoonaa pääomana) ja joka on tarkoitettu maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuontiin. Helmikuussa 1992 tämä luotto myönnettiin kokonaisuudessaan Venäjälle. Vuoden 1995 lopussa se maksettiin kokonaan takaisin. 5. 2. 2. Takuukanta 31 päivänä joulukuuta 1995 Yhteisön talousarvion takuukanta, jonka yksityiskohdat on esitetty jäljempänä taulukossa 6, oli vuoden 1995 lopussa yli 13 miljardia ecua, joista yli 44 prosenttia kohdistui kolmansiin maihin. Vuodesta 1994 takuukanta supistui 655 miljoonaa ecua. Kolmansiin maihin suunnattujen sitoumusten osuus ei kuitenkaan lakannut kasvamasta, sillä se on lisääntynyt 37,5 prosentista vuonna 1993 nykyiseen 44 prosenttiin. Yleisestä talousarviosta katettu vuotuinen riski, joka koskee velan hoitoa (pääoma ja korot), oli 2 855 miljoonaa ecua vuonna 1995, joista 1 682 miljoonaa suuntautui kolmansiin maihin. 31 päivänä joulukuuta 1995 yhteisön saamiset vaikeuksissa olevilta velallisilta olivat 296,52 miljoonaa ecua, joista 68,2 miljoonaa on maksamatta eräiltä entisen Jugoslavian entiseltä Neuvostoliitolta, ja 228,3 miljoonaa Tad_ikistanilta, Armenialta, Georgialta ja Turkmenistanilta. tasavalloilta Kaikki takuun perusteella vaaditut maksut komission käteisvaroista suoritettiin väliaikaisesti talousarvion avulla vuoteen 1993 asti ja takuurahaston avulla sen perustamisesta neuvoston 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla asetuksella N:o 2728/94 alkaen. 16 TAULUKKO 6 Takuun kattamien operaatioiden pääomakanta (31/12/1995) (1) (miljoonaa ecua) Operaatiot Jäsenvaltiot A. Maksutase 1. Kreikka I 2. Kreikka II 3. Italia B. Muut 4. Euratom (2) 5. NCI ja NCI TT 6. EIP Välimeri (E. GR. P) Kolmannet maat. Rahoitusapu 1. Unkari 2. Tjekin tasavalta 3. Slovakian tasavalta 4. Bulgaria 5. Romania 6. Algeria 7. Israel 8. Baltian maat 9. IVY 10. Moldavia 11. Ukraina 12. Valkovenäjä Muut 13. Välimeren maat 14. EIP KIE I ja II 15. Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehi 16. Etelä-Afrikka 17. IVY takuu Sallitut enimmäis määrät 26,330 14,000 4,000 6,830 1,500 17,782 5,170 1,050 250 255 400 580 600 160 220 1,250 45 285 75 12,612 6,362 4,700 750 300 500 Kanta 31/12/94 Kanta 31/12/95 7,844 5,022 1,000 4,022 2,822 779 1,570 473 5,926 3,485 790 250 125 360 455 400 160 110 810 25 2,441 1,688 574 46 133 7,263 5,045 i 1,000 4,045 2,218 720 1,113 385 5,851 2,987 440 250 125 360 510 500 160 135 347 45 85 30 2,864 1,782 933 149 YHTEENSÄ 44,112 13,770 13,114 (1) Vaihtokurssi 31. 12. 1995. (2) Euratom-lainojen myöntäminen eräille kolmansille maille (neuvoston päätös 21. 03. 1994). 17 TILASTOLHTE 18 TAULUKKD1 Otto-Ja antolainauksen vuotuinen kehity yhteisössä ll^mmmtmmmm''mm'^mÊII''^Êmmmm'mK'imimma^mmmmmmKl^^ |(MUOONAA BSUA) tilikauden lopussa) 1995 1986 1937 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 I. Nostetut lainat EHTY 1265 1. 517 1. 487 880 913 1. 086 1. 446 1. 474 903 644 386 Maksutase (1) - 862 860 - 390 1. 695 1209 4. 969 245 410 Euratom Na 344 483 853 93 49 - 860 5 4 1 6 1 1 9 4 5 5 2 2 7 6 4 9 - - 7 0 66 Komissio yhteensä 2469 3. 406 3811 1. 918 1. 435 1. 512 3190 2683 5. 877 1. 006 862 BP (2) 5. 699 6. 786 5. 593 7. 665 9. 034 1Q996 13672 12974 14224 14. 148 12395 Yhteisö yhteensä 8. 168 1Q194 9. 404 9. 584 1Q469 12906 18862 15657 2Û101 15156 13257 II. Myönnetyt lainat EHTY 1. 010 1. 069 989 903 700 993 1582 1. 483 918 674 403 Maksutase (1) - 862 880 - 390 1. 695 1209 4. 969 245 410 Euratom NCI 211 443 314 49 - 8 8 4 3 9 3 4 2 5 3 5 7 78 24 3 9 9 3 0 -- Korrissio yhteensä 2105 2767 2568 1265 778 1367 3116 2454 9917 963 813 BP (3) 5. 641 6. 678 6567 8. 844 11. 907 12605 14. 438 18066 17724 17. 632 18604 Yhteisö yhteensä 7. 746 9. 445 9. 535 10. 109 12285 13972 17554 18520 23641 18690 19. 417 Huom Kbrrission anb- ja ottolainaustoirrinnan kokonaismäärän välinen ero johtuu otolänaustoinista, jotka on suumattj odelleenrahoitukseen ja sellaisten lainojen saldon vaihtelusta, joita ei ole myönnetty varainhoitovuoden loppuun mennessä. E!P:nanb-ja ottolairaustoirrirtaa kuvaavien lukujen välinen ero johtuu siitä, että BP. n lainaustoiminta rahoitetaan samanaikaisesti ottolainauksella ja pankin orrilla varoilla. (1) (2) (3) Rahoitustokijärjestely jäsenvartoille ja kolmansille maille. Hankitut varat yhteensä. Orista varoista myönnetyt allekirjoitetut lainat, poisluettuna EIR n rryöntämät takuut järjestelijöille (ei yhtään 1995) ja NCI-varoista tehdyt operaatiot 19 TAULUKKO 2 Yhteisön ottolainojen kanta (jokaisen vuoden lopussa) (1) (2) •(miljoonaa ecua) E H TY EIP Euratom NCI Välisumma lainat l a i n a t y h t e e ns Maksutase allekirjoitetut 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 6. 178 16. 570 1. 272 1. 747 25. 767 591 26. 358 8539 20. 749 1. 680 3269 32237 7. 119 25. 007 1. 892 4. 432 38. 450 7. 034 26. 736 2. 013 4. 960 40. 743 6. 761 30271 2168 5. 202 44. 402 6. 689 31. 957 2500 5. 229 46. 375 6. 825 36. 928 2164 5. 514 51. 431 8738 42330 1. 945 5. 122 56. 135 4. 610 4. 932 3236 1. 890 2997 2459 2075 36. 847 43. 382 43. 979 46292 49. 372 53. 890 58210 1990 (3) 8 6 73 48. 459 1. 687 4. 542 61. 361 (4)2045 63. 406 1991 1992 1993 1994 1995 7. 139 58. 893 1. 563 3817 71. 412 7. 327 67. 784 1. 338 3326 79. 775 7. 331 78. 661 1. 018 2202 89212 3516 4. 026 5. 204 74. 928 83. 801 94. 416 6. 548 83. 673 5. 966 87. 079 779 720 1. 570 92570 7. 697 100. 267 1. 113 94. 878 a032 102910 (1) Vaihtokurssina käytetään jokaisen vuoden joulukuun 31 päivän kurssia. Koska suunnosa lainoista on kansallisen valuutan määräisiä, kahden vuoden lopun välinen ero selittyy toisaalta olemassaolevan kannan arvon muutoksina ja toisaalta vuodenaikana sovitin lainanoton nettomäärällä. (2) Lainojen alkuperäinen määrä poisluettuna tei lisättynä lainapääoman takaisinmaksut irtisanotut peruutelrtja valuutan muutokset (3) Vuodesta 1989,mukaanluettuna lyhyenaikavälinlairiat(EIP:nuusi lähestymistapa). (4) Vuodesta 1990, mukaan luettuna rahoitostiki kolmansille maille. 20 TAULUKKO 3 Yhteisön ottolainaus vuonna 1995 valuutlayksiköittäin •(miljoonaa ecua) EIP Euratom EHTY NCI (1) yhteensä Maksutase Lainat 1995 % 1994 % ECU BFR DKR DM ESC FF DRA HFL IRL LFR LIT OSC PTA S FM SVK UKL 400 2397 1. 004 342 149 145 135 193 3343 - - - - - 1. 574 - 996 Välisumma 10. 773 - SFR USD YEN CAD 323 528 771 Välisumma 1. 622 YHTEENSÄ 12395 - - - - 7 182 10 14 - - 9 46 20 98 386 - - 386 - - - - - - - - 410 - - - - - - - - - 410 66 - - 810 7 2579 1. 014 356 149 145 135 202 6,1 0,1 19,5 7,6 27 1,1 1,1 1,0 1,5 3389 25,6 1. 594 120 1. 084 11. 569 389 528 771 8,3 87,3 2,9 4,0 5,8 4,1 5,5 0,3 14,1 3,9 7,7 0,2 4,4 1,2 1,3 17,0 0,4 6,5 123 78,8 5,6 11,1 4,4 66 66 1. 688 127 21,2 410 13257 100/) 100,0 (1) Maksutase ja rahoitustila muille kuin jäsenvaltioille. 21 TAULUKH34 Yhteisön antolainaustoiminnan erittely toirrialoittein ja rahoitusvälinehläin 1994ja 1995 (miljoonaa ecua ) EHTY Et»(1) EURATOM NCH1) YHTEENSÄ %YHTEENSÄ 1994- 1995 1994- 1995 1994- 1995 1994- 1995 1994- 1995 1994- 1995 Tuotantosektori, 3367 3463 35943 4617,1 114 39124 4933/4 223 274 luutut n työnnetistä Qjobaaiilainotsta 21Q0 2213 1. 7966 29543 114 20180 3176,7 11,7 17,5 Intastukturi, 3367 14,1 96462 10XB13 99323 1QC9Ä6 57,7 553 luotot rfytinnelylstà Qjobaalilainoisba Enerpja, luotot irtyönnety4stä ojobaalilalnolsra 8975 123310 8975 12990 52 7,2 33839 3083,1 33339 3083,1 193 17,0 633 993 693 993 04 Q6 YHTEENSÄ 6734 3304 16. 6244 17. 781,7 11A 173092 181421 K» 100 (1) M/QTTBtyn rahdtuksen määrä (yksittäiset lairBt ja luotat rryorix^istäojcbaalilairoista) 22 TAULUKKO S EIP:n yhteisössä myöntämä rahoitus vuonna 1994 ja 1995 taloudellisen tavoitteen mukaan eriteltynä 1. Aluekehitys 1. 1 Jakauma maittain Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kuningaskunta Itävalta Suomi Ruotsi 1. 2 Jakauma päätoimialoittain Energia Liikenne Televiestintä Vesi, viemäröinti Muut infrastruktuurit Teollisuus, maatalous Palvelut 2. Yhteisön kannalta tärkeät infrastruktuurit 2. 1 Liikenne 2. 2 Televiestintä 2. 3. Muut 3. Ympäristö ja elinympäristö 3. 1 Ympäristö 3. 2 Kaupunkisuunnittelu 4. Energia 4. 1 Sisäiset varat 4. 2 Tuonnin monipuolistaminen 4. 3 Taloudellinen energiankäyttö 5. Yritysten kilpailukyky 1994 1995 Miljoonaa ecu Miljoonaa ecu 12. 035,1 100 12. 143,5 100 1. 5 4,2 15,0 5. 3 22,1 13,1 2,0 17,9 0,1 9,4 9,5 17,5 35,0 16,0 6,4 3,4 17,4 4,4 100 0 62,2 37,8 100 64,8 35,2 100 24,1 26,1 49,8 178,6 506,9 1. 801,6 632. 1 2. 659,2 1. 571,7 237,7 2. 159,2 17,7 1. 127,1 1. 143,3 2. 104,4 4. 209,8 1. 925,2 766,2 404,0 2. 092,9 532,6 5. 698,3 0,0 3. 543,2 2. 155,1 4. 866,0 3. 152. 1 1. 713,9 3. 525,6 850,8 919,8 1. 755,0 1. 791,5 249,0 304. 0 1. 786,3 335,7 2. 697,0 1. 440,1 165,5 2. 458,8 79,3 24,0 1. 252,8 1. 258,6 63,8 23,7 4,7 2. 009,0 4. 385,0 885. 0 1. 229,0 385,0 2. 534,0 718,0 6. 592,0 0,0 5. 494,0 1. 098,0 6. 044,0 3. 972,0 2. 072,0 3. 433,0 1. 037,0 894,0 1. 502,0 3. 450,0 2,1 2,5 14,7 2. 8 22,2 11,9 1,4 20,2 0,7 0,2 10,3 10,4 0,5 0,2 0,0 16,5 36,1 7,3 10,1 3,2 20,9 5,9 100 0 83,3 16. 7 100 65,7 34,3 100 30,2 26,0 43,8 [joista pienet ja keskisuuret yritykset (1) 1. 693,4 6. 776 2. 881,0 11. 736 (1) Mukaan luettuna luototNCI:n avulla myönnetyistä globaalilainoiste Huom. Koska lainaton suunnattu samanaikaisesti useampien tavoitteiden toteuttamiseen, eri otsakkeiden alla olevia määriä ei voi laskea yhteen 23 TAULUKKO 6 Antolainaustoiminnan (1) maantieteellinen Jakauma yhteisössä vuonna 1994 ja 1995 (miljoonaa ecua) 1994 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Hanti Halla Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kunlngasku Itävalta Suomi Ruotsi 18 artikla (2) YHTEENSÄ 1995 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Yhdistynyt kunlngasku Itävalta Suomi Ruotsi 18 artikla (2) YHTEENSÄ EHTY EP Euratom NCI Maksutase Määrä 39,8 821 143/4 0,0 30,7 14,5 0,1 29,3 3333 615,3 849,7 2407,9 534,7 3011,5 2477,4 291,1 3099,5 5,1 3993 1. 109,7 2454,7 89,5 60,2 15,3 2603 673,7 17. 6813 655,1 9313 2551,3 534,7 3042,2 2491,9 2912 3128,8 5,1 3993 1. 109,7 2788,5 89,5 60,2 15,3 2603 18355,6 EHTY Ek? Euratom NCI Maksutase Määrä % 8,7 1043 229 14,9 89,2 9,4 10,2 1003 665,0 825,0 2715,0 525,0 2818,0 2207,0 327,0 3435,0 79,0 319,0 1. 2320 2244,0 242,0 179 273 519 360,4 18604,0 673,7 825,0 2819,8 525,0 2840,9 2221,9 327,0 3524,2 88,4 319,0 1. 2422 2344,3 2420 179,0 273,0 519,0 189644 3,6 5,1 13,9 29 16,6 13,6 1,6 17,0 0,0 22 6,0 15,2 0,5 0,3 0,1 1,4 100 3,6 4,4 14,9 28 15,0 11,7 1,7 18,6 0,5 1,7 6,6 124 1,3 0,9 1,4 27 100 (1) (2) Myömetytlainat Yhteisön hankkeet joita ei ole suunnattu erityisesli mihinkäänjäsenvaltioon (esimerkiksi televiestinnän kaapelittei satelliitit. Pohjanmeren öljy) 24 TAULUKKO 7 Yhteisön eri toimielinten yhteisössä myöntämä korkotuki vuonna 1977-1995 (miljoonaa ecua) Järjestelmät joita ei ole saatettu ajantasalle (1) VARAIN E H T Y 5 4 a rt EHTY 56 art Työllisyys Maanjäris- Ajantasalle saatetut järjestelmät (2) ÊÂ1ÔT 1 \ fl PKT- HOITO (rakenne- (toiminnan Portuga tyksistä johtuva VUOSI uudistus) mjutta-rrinen) lissa jälleen-rakemub rahoilus- väline 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 (1) (3 1,3 9,8 10,4 25,7 7,6 1Q5 40 6,2 36 5,9 24 30 26 1,3 1,0 27 16,5 80 334 6,3 19,3 7,1 340 743 331 - 353 383 425 40,6 486 1063 1143 51,1 11,5 121 20Q0 1973 1932 2093 20QO 40 39 30 144 244 284 233 283 273 206 231 20,1 1721 65,5 23 KorkotJd jaettjpidermnälle ajalle ja liitetty tässä tarkoituksessa luotuiin varauksiin vuotuisissa talousarvioissa. Kamssion ajantasalle saattema yhtenä suTmana rrvörtärrä kcirkotki,lirbtlyerwnrnnäisenvu3aen talousarvioon 25 TAULUKKO 8 Monivuotiset rahoKustukiohje Im at yhteisön ulkopuolella, voimassa tai neuvoteltavana 31. 12. 1995 ( miljoonaa ecua ) Sopimustyyppi Sovella Lainat Operaatiot budjettivaroista Makrotaloudellinen BHTY YHTB3CÄ mis aika BPn tuki (3) lainat omista operaatiot tuki, jota ei Myönnetty Maksettu varoista risklpää makseta ID omala(2) takaisin (3) 26. 955 12000 165 14. 625 165 300 5. 630 950 438 284 568 126 69 146 158 242 500 45 74 2030 6. 030 250 255 400 220 1. 050 580 105 0 170 1. 635 1. 250 45 285 55 750 AKT-maat ia MMA AKT MMA AKT MMA Bela-Afrlkka VJHmeren maat (S) Turkki Algeria Marokko Tunisia Bjypt) Jordania Libanon Syyria Israel Naps Loman yleissopinrus ens. rahoituspöytakjrja Kbuvoston paatos Nbljas Loman yleissopimus toinen rahoituspöytäkirja NBUvoston paatos NBuvoston paatos 1996 1996 2000 2000 1997 ärtynen rahotusyhteistyös (ei vielä voimassa) neljäs rahoituspöytäkirja >pirrus 2000 1996 neljäs rahoituspöytäkirja kc*TBsrahotuspöytaWrja ne netjas rahoituspöytäkirja neljäs rahoituspöytäkirja 0azajaLänslranta(7) Nauvoston paatos 1998 MaKa fypros neljäs rahoituspöytäkirja neljäs rahoituspöytäkirja 1. 200 25 1. 658 35 300 750 280 220 168 310 80 45 110 115 82 250 30 50 825 25 1. 000 30 9. 975 (4; 115 (4; 11. 967 (4 100 (4 600 500 160 160 18 25 15 16 2 2 2 2 2 2 52 193 101 242 44 22 34 41 250 13 22 Horisontaalinen osuus pöytäkirjan ukopuote la Neuvoston päätös 1996 1. 800 25 205 (7; N&maat Tjekki tasavalta Slovakian tasavalta Bulgaria Baltian maat Unkari Romania Afcanla Slovenia IVY B it Neuvostoliitto Moldavia Ukraina V a* ovenpa Latinalainen Amerikka ja Aasia 250 255 400 220 1. 050 580 105 (9) 250 125 360 135 790 510 85 1. 250 (10) 45 285 55 1. 133 45 85 30 Neuvoston paatos Ffeh otus pöytäkirja 1996 1997 3. 000 150 20 (8 Nauvoston päätös 1996 750 (1 ) Lainoja, joile nyöruietaan korkotukea, joka on rahoitettu Euroopan kehitysrahaston varoista AKT- ja MvYV-maiden hankteisiin ja yhteisöjen yleisen talousarvion varoista Väimeren näihin ittyviin hankteisiin. Tuen maksamiseen tarvittavat maarat Hetaan tuleen, jota ei tarvtse maksaa takaisin. BPn myöntämä ja halinnoirria Euroopan torrission rryontârria ja halinnoirria Mukaan luettuna ne maarat, jotka on tarkoitettu BPn lainojen tortotuksen Akaisenrpien rahoituspöytäkirjojen rrukaisesti saatavia olevat surmat voidaan käyttää samanakiisesti, sekä koto surrrmn osalta (Ubanon, Syyria) että jäännöksen osata. Orrista varoista m/onnettyjen lainojen maani sirretaan pöytäkirjan ulkopuoliseen osaan. Länsiranta ja Gaza; orrista varoista myönnetyt lainat kirjataan "pöytäkirjan ulkopuoliseen horisontaabeen osaan". Ainoastaan BP. n yhteisen edun mukaisin itennehanktoisiin rryöntärrien lainojen tortotuksen Tuki, jota ei makseta takaisin (lahjoitukset) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) KaupeJtset luotot 26 B. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA PARLAMENTILLE yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) käyttöasteesta (puolen vuoden jakso 1 päivästä heinäkuuta 1995 31 päivään joulukuuta 1995) 1. Kokonaistilanne 31 päivänä joulukuuta 1995 Yhteisön uuden välineen (NCI) rahoitusta koskevissa neuvoston päätöksissä 83/200/ETY (6 artikla) ja 87/182/ETY (8 artikla) määrätään, että komissio laatii kertomuksen NCI:n III ja IV -erien käyttötilanteesta kuuden kuukauden välein. Tämä kertomus kattaa ajanjakson 1 päivästä heinäkuuta 1995 31 päivään joulukuuta 1995. Menetelmät, joiden avulla suhteessa oikeusperustojen mukaan: lainanoton tarkastellaan allekirjoitettujen sallittuun enimmäismäärään, määritellään lainojen määrää eri (a) NCI III: myönnettyjen lainojen määrä on lainanottoa alhaisempi, koska käytetyt eri valuutat ja niihin liittyvät kustannukset on otettava huomioon; (b) NCI IV: enimmäismäärä on allekirjoitettujen lainojen määrä. Vuoden 1995 lopussa tilanne niiden erien kohdalla, joita varten kuuden kuukauden kertomus on laadittava, oli seuraava: NCI:n käyttö: tilanne 31. 12. 1995 | (Miljoonaa ECUA) Enimmäismäärä Käytetyt varat Tase Na III Na IV 3,000 750 2,862 669 138 n 81 O Neuvosto ei ole vielä antanut valtuutusta lOOmiljoonan ecun erityislainaan, joka on tarkoitettu Euroopan innovaatiohankkeisiin. 27 Liitteessä 2 (B) on esitetty nyt tarkasteltujen kuuden kuukauden aikana otetut lainat siten, että siinä on otettu huomioon NCI-toimintojen rahoitus tai aiempien toimintojen uudelleenrahoitus. 2. Lainojen jakauma maittain ja toimialoittain esitetyssä taulukossa on annettu allekirjoitettujen lainojen Jäljempänä kokonaistilanne muunnettuna 31 päivän joulukuuta 1995 tilannetta vastaaviksi lainoiksi. Eri valuuttojen määräisinä olevat lainat on muunnettu ecuiksi sillä vaihtokurssilla, joka oli voimassa sopimuksen allekirjoittamista edeltävän vuosineljänneksen viimeisenä arkipäivänä. Na- lainat maittaia Tilanne 31. 121995. Maa MCI MC II MC III MC IV I (MILJOONAA ECUA) MC jälleenraker Yhteensä % nus Belgia Tanska Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Alankomaat Portugali 100,6 114,9 125,0 116,6 303,0 111,2 69,2 938,7 68,4 23,6 63,2 118,2 72,3 80,0 23,6 533,5 306,1 187,4 1. 206,0 424,0 473,4 1. 228,5 285,7 598,7 3066,3 66,8 70,0 239,0 479,9 3,2 29,9 9,9 95,8 3,2 39,8 407,1 0,4 8,6 4,9 3,0 19,5 6,8 49,5 0,1 0,6 6,6 Yhd. kuningaskunta 134,9 67,1 109,3 Yhteensä ALA NO III Na IV 990,5 997,5 2861,6 668,8 678,7 6197,1 100. 0 Tuotanto Infrastruktuuri Energia 52,8% 100,0 % 26,5 % 20,7 % 100,0% 100,0% NCI IV:n etuna on, että siinä on erityisiä ominaisuuksia, kuten esimerkiksi mahdollisuus muuttaa lainat riskipääomaksi, mahdollisuus käyttää lainoja aineettomien oikeuksien hankinnan rahoittamiseen sekä mahdollisuus lykätä korkojen maksua. Lainoja ei ole myönnetty vuoden 1991 jälkeen. 28 TILASTOLIITE 29 NCI IV:N MUKAINEN ANTOLAINAUS ENIMMÄISMÄÄRÄ: 750 MILJOONAA ECUA (1) (Tilanne 31. 12. 1995) Liite 1 Jakauma maittain (2) UK DK 31,80 3L43 Viite Hankkeen nimi Sopimus tehty Milj. ECUAJ2) I. ALLEKIRJOITETUT LAINAT FIH(SmallBusiness)PG-VI/A FIH(SmallBusiness)PG-VI/B BNL-PMIV/A BNL-PMIV/B IMI - PMI V/A IMI-PMI V/B 64/87 64/87 68/87 68/87 69/87 69/87 70/87 MEDIOCR CENTR - PMI IV/A 70/87 MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/B 70/87 MEDIOCR CENTR. - PMI IV/C 70/87 MEDIOCR. CENTR. -PMI IV/D 70/87 MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/E 71/87 7V87 73/87 »5/87 »5/87 »6/87 »7/87 »7/87 »8/87 »8/87 U0/87 EV87 M8/87 M8/87 M8/87 M8/87 206/87 206/87 207/87 207/87 231/87 64/88 INTERBANCA - PMI IV/A INTERBANCA - PMI IV/B BPI-PGV CENTROBANCA -PMI IV/A CENTROBANCA-PMI IV/B SAN PAOLO Agroindustria II CREDIOP - PMI I/A CREDIOP-PMI I/B BANCO DI NAPOLI -PMI A BANCO DI NAPOLI - PMI B B°DE SANTANDER - PYME B°DE BILBAO-PYME EFIBANCA-PMI IV/A EFIBANCA - PMI IV/B EFIBANCA - PMI IV/C EFIBANCA -PMI IV/D B-DEVIZCAYA-PYMEA B°DEVIZCAYA-PYMBB B°BSPANOLDBCREDITO-PYME B0ESPANOLDBCREDITO-PYME CREDITNATIONAL-PMIIII INVESTORS IN INDUSTRY - GROUPED LOAN V BFIBANCA-PMI V/A »V88 EFIBANCA - PMI V/B » 1/88 EFIBANCA - PMI V/C »1/88 »1/88 EFIBANCA-PMI V/D »3/88 MEDIOCR. LOMBARDO-PMI A »3/88 MEDIOCR LOMBARDO - PMI B »3/88 MEDIOCR LOMBARDO -PMI C »3/88 MEDI OCR LOMBA RDO - PMI D BARCLA YS BANK II GL »9/88 CENTROBANCA - PMI V/A 128/88 CENTROBANCA-PMI V/B 128/88 CREDIOP - PMI II/A 135/88 CREDIOP-PMI II/B 135/88 BANCO DI SICILIA -PMI II/A 185/88 BANCO DI SICILIA -PMI II/B 185/88 CREDITINDUSTRIELETCOMML 199/88 IMI-PMI VI/A 237/88 IMI-PMI VI/B 237/88 IMI-PMI VI/C 237/88 IMI-PMI VI/D 237/88 BARCLAYS BANK III/A 175/89 KREDIETBANK N V. -GL 119/90 KREDIETBANK N. V. -GL 119/90 B^SPANOLDECREDITOPGPY 48/91 15. 09. 87 24. 05. 88 12. 10. 87 12. 10. 87 3107. 87 31. 07. 87 15. 09. 87 »12. 87 03. 0288 16. 03. 88 23. 06 88 07. »87 07. »8 7 22. 07. 87 1112. 87 1112. 87 05. 1187 18. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 18. 12. 87 24. 07. 87 23. 07. 87 17. 12. 87 17. 12. 87 24. 06. 88 24. 06. 88 17. 12. 87 30. 1188 18. 12. 87 18. 1188 05. 02. 88 28. t2. 88 05. » 88 05 10*8 16. 0189 16 0189 ». ». 88 ». ». 88 06. 02. 89 06. 02. 89 21. 12. 88 19. 12. 88 19. 12. 88 09. 12. 88 09. 12. 88 25. 05. 89 25. 05. 89 29. 1188 19. 12. 88 19. 12. 88 06. 02. 89 06. 02. 89 30. 1189 20 12. 90 20 12. 90 280591 3L80 3L43 18,68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9,34 4,00 9,91 9,34 4,00 13,34 4,67 2,00 4,60 197 20,19 3L64 4,67 2. 00 4,55 195 9,37 8,60 12,04 ». 94 20. 00 20,90 4,53 1,94 4,57 196 6. 79 2,91 9,14 3,92 45,55 13,23 5,67 4. 53 194 4,58 L96 52,32 9,06 3,88 13,72 5,88 29,38 18. 04 5,54 25. 44 18. 04 5. 54 9. 91 18,68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9,34 4,00 9,34 4,00 13,34 4,67 2,00 4,60 197 4,67 :,oo 4,55 195 20,19 3L64 9. 37 8,60 12. 04 ». 94 20. 00 20,90 4,53 1,94 4,57 196 6,79 2. 91 9,14 3,92 13,23 5. 67 4,53 194 4,58 196 9,06 3. 88 13. 72 5,88 52. 32 45. 55 29. 38 25. 44 118. 22 72. 32 285,73 9. 91 95. 83 YHTEENSÄ 668,82 23,58 63,23 II. HYVÄKSYTYT LAINAT. ODOTTAVAT ALLEKIRJOITUSTA SALDO ENIMMÄISMÄÄRÄ 0,00 8118 750. 00 (1) EYVLNo 271,14. 03. 1987(lainojenenimmiismllrl) (2) Vaihtokurssit ovat kunkin lanan allekirjoitusta edekftneenl työpäivinä voimassa olleet kurssit. 30 NCI-LAINAT VALUUTOITTAIN Liite 2 A. LAINAKANTA 31. 12. 1995 (1) Ï Valuutta (Miljoonaa) vastaa ECU BFR DM FF HFL LFR LIT PTA UKL CAD SFR USD YEN Yhteensä m i l j. ecua (2) 90,0 90,0 408,6 2. 100,0 387,5 1. 000,0 216,9 326,1 183,8 25,8 12,0 14,2 100,0 250,0 - 66,1 190,2 1-113,1 B. UUDET OPERAATIOT: 1. 7. 1995 - 31. 12. 1995 | Vastaa miljoonaa ecua (3) Päivämäärä Kesto Osinko Valuutta Uusi Uudelleen- 24. 11. 95 24. 11. 95 24. 11. 95 24. 11. 95 (Vuotta) 2 3 5 4 (%) 3 3,5 4 3,75 (Miljoonaa) pääoma (1) rahoitus FS25 FS25 FS25 FS25 - - - - 16,5 16,5 16,5 16,5 (1) Lukuunottamatta uudelleenrahoiluslDimenpiteilä, joiden tarkoiliksena on alentaa olemassa olevia velanhoitomaksuja, jotka on alunperin sovittu korkeammiksi. (2) Vaihtokurssi 31. 12. 1995 (3) Vaihtokurssi a Ile kirjoitus hetkellä. 31 ISSN 1024-4492 KOM(96) 384 lopuUinen ASIAKIRJAT FI 01 09 Luettelonumero : CB-CO-96-382-FI-C ISBN 92-78-07374-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg ix


title: COMMISSION REGULATION (EC) No 1447/96 of 24 July 1996 on import licences for poultrymeat products originating in the African, Caribbean and Pacific States or in the overseas countries and territories

eurovoc_concepts:
ACP countries
import
import licence
import policy
overseas countries and territories
poultrymeat