title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Eurooppalaisesta lähestymistavasta standardointiin ja maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan

eurovoc_concepts:
information science
information technology
standardisation
technical cooperation
trade cooperation

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 24. 07. 1996 KOM(96) 359 lopull KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE EUROOPPALAISESTA LÄHESTYMISTAVASTA STANDARDOINTIIN JA MAAILMANLAAJUISEEN TIETOYHTEISKUNTAAN KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EUROOPPALAISESTA LÄHESTYMISTAVASTA STANDARDOINTIIN JA MAAILMANLAAJUISEEN TIETOYHTEISKUNTAAN Johdanto I n HI IV STANDARDOINNIN ROOLI TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKAN MARKKINOILLA STANDARDIT KILPAILUYMPÄRISTÖSSÄ 1. 2. Markkinaosapuolten johtava asema Virallisen standardoinnin muuttuva rooli EUROOPAN STANDARDOINTIPOLITHKKA MAAILMANLAAJUISEN TIETOYHTEISKUNNAN RAKENTAMISEKSI 1. 2. 3. 4. Maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantaminen Uusien teknisten ratkaisujen edistäminen Yleisen edun suojeleminen Kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen JULKISESTI SAATAVIEN ERITELMIEN HYVÄKSYMINEN JA KÄYTTÖ YHTEISÖN OIKEUDESSA 1. 2. 3. Tekniset eritelmät ja uusi lähestymistapa Julkisiin hankintoihin liittyvien eritelmien parantaminen Yhteentoimivuus ja viranomaisten toimeenpanema käytäntöön soveltaminen PÄÄTELMÄT Liite A Tutkimus, teknologinen kehittäminen ja esittely Liite B Lyhenneluettelo JOHDANTO Standardit eivät ole vain tekninen kysymys. Niillä määritellään se teknologia, jonka avulla tietoyhteiskuntaa toteutetaan, samoin kuin se, kuinka teollisuus, käyttäjät, kuluttajat ja hallinto siitä hyötyvät tämän seurauksena. Standardit ovat tärkeä osa yritystenvälistä yhteistyötä ja kilpailua, ne ovat yhtenäismarkkinoiden tehokkuuden avainelementti ja olennainen osa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. On selvää, että tieto- ja viestintätekniikan (ICT, Information and Communications Technology) markkinoita hallitsevat Yhdysvalloista tulevat eritelmät. Useimmat näistä eritelmistä ovat kuitenkin luonteeltaan avoimia, eikä niiden käytölle eurooppalaisissa yrityksissä ole mitään esteitä. Tästä huolimatta läheinen yhteistyö standardien1 laatijoiden kanssa antaa yrityksille kilpailuedun, koska ne voivat tuoda tuotteensa markkinoille muita aiemmin. Tästä syystä on tärkeää, että eurooppalaiset yritykset nousevat maailmanluokkaan, joko luodakseen markkinajohtajina standardit itse tai joka tapauksessa tehdäkseen yhteistyötä standardien luojien kanssa. Tässä mielessä standardit eivät voi korvata markkina-aseman heikkouksia. On kuitenkin joitakin alueita, joilla voidaan havaita, että standardit ovat vaikuttaneet eurooppalaiseen kilpailukykyyn markkinoilla. Esimerkkinä voidaan käyttää World Wide Webia (WWW), joka on eurooppalainen keksintö, lähtöisin alunperin CERNistä, mutta jonka jatkokehitys on nyt markkinajohteista, ja joka on taloudellisesti laajalti käytössä Internetissä. Toinen esimerkki on GSM-matkapuhelinstandardi, joka on johtanut Euroopan johtavaan asemaan eri puolilla maailmaa. Tästä voidaan tehdä se päätelmä, että standardit ovat tarpeellisia, mutta ne eivät missään tapauksessa ole riittäviä kilpailun kannalta. Soveltuvien maailmanlaajuisten standardien kehitys on riippuvainen Euroopan teollisuuden osallistumisesta kansainvälisiin eritelmiä laativiin organisaatioihin. Näin standardit muodostavat tärkeän osan Euroopan teollisuuden kilpailukykypolitiikkaa. Tämän tiedonannon tavoitteena on tutkia, kuinka Euroopan tieto- ja viestintätekniikan markkinoiden ja standardointiprosessin ominaisuuksien valossa voidaan luoda parhaat mahdolliset olosuhteet tietoyhteiskunnan toteuttamiseen tarvittavien standardien laatimiselle, ja osoittaa, millä tavoin yhteisö aikoo edistää niitä seikkoja, joista se on erityisesti vastuussa. Tieto- ja viestintätekniikan alalla termiä "standardi" käytetään yleisesti tarkoittamaan mitä tahansa teknistä eritelmää. Kansainvälisten, eurooppalaisten ja kansallisten standardointielinten sekä joissakin yhteisön lainsäädännöllisten välineiden käytössä tällä termillä on sitä vastoin tietty, määrätty merkitys: se tarkoittaa asiakirjoja, jotka kaikki asiasta kiinnostuneet osapuolet ovat yksimielisesti tunnettu standardointijärjestö julkaisee. Ottaen huomioon standardien oikeudellisen määrityksen yhteisön oikeudessa sekä yhteyden yhteisön oikeuden ja "virallisten" standardien välillä, tässä asiakirjassa termi "standardi" on ymmärrettävä virallisen standardointielimen hyväksymäksi standardiksi. Muita standardeja kutsutaan "teknisiksi eritelmiksi" tai "de facto -standardeiksi". ja hyväksyneet vapaaehtoiseen käyttöön ja jotka laatineet I 1. 2. STANDARDOINNIN ROOLI TIETO- JA VIESTINTÄTEKNIIKAN MARKKINOILLA Tietotekniikka on kehittynyt erillisistä tai suljetuista käyttäjäjärjestelmistä massamarkkinatuotteeksi. Tämä on tuonut esiin sellaisia kysymyksiä kuin verkot ja osien yhteensopivuus. Eri valmistajien tuotteiden yhteensopivuus ("yhteentoimivuus") on tärkeää monien tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden ja palvelujen käytössä. Standardointi on vapaaehtoinen prosessi, ja se heijastaa markkinoiden dynamiikkaa. Tuotteille, joilla on lyhyt elinkaari ja joista saadaan välitön taloudellinen hyöty, hyväksytään markkinoilla yleensä tekniset eritELMÄT yhteenliittymien puitteissa tai käytetään de facto -standardeja. Muissa tapauksissa halutaan mieluummin hyväksyä viralliset standardit, esimerkiksi suurten sijoitusten yhteydessä tai silloin, kun suunnitellaan kansainvälisten standardien hyväksymistä. Standardien on noudatettava tuotteiden tai palvelujen elinkaaria, mutta koska tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden kiertoajat ovat lyhyet ja tulevat koko ajan lyhyemmiksi, perinteisin menettelyin hyväksytyt standardit osoittautuvat usein riittämättömiksi, koska niiden laadintaan kuluva aika on niin pitkä. Joillakin aloilla, kuten televiestinnän perusrakenteiden kehityksessä, teknisten eritelmien on oltava pitkään käytettäviä ja niihin tulee sisältyä takuu, joka mahdollistaa sen, että käyttäjät voivat tarvittaessa luottavaisesti tehdä suuria sijoituksia. Televiestintäalalla markkinat ovat yleensä pirstoutuneet kansallisten televiestintämonopolien vuoksi, vahvan tai jatkuvan kansallisen sääntelyn vuoksi tai sen vuoksi, että samanlaisia teknisiä eritelmiä sovelletaan kansallisella tasolla eri tavoin. Jotta käyttäjä voisi hyötyä tästä uudesta tilanteesta, eri toimijoiden verkkojen välinen yhteys on erittäin tärkeää. Tieto- ja viestintätekniikan markkinoilla standardointiprosessi tuottaa todennäköisesti vähimmäiseritelmän, jota seuraa kilpailevien teknisten eritelmien kehittäminen sitä mukaa kuin kyseinen teknologia tulee yleisempään käyttöön. Tästä seuraa se, että samanaikaisesti saattaa tulla käyttöön useita yhteisiä teknisiä eritelmiä, joista vain yksi tai mahdollisesti kaksi markkinoilla määräävässä asemassa olevaa teknologiaa edustavaa teknistä eritelmää selviytyy pudotuspelistä voittajana. Vaikka ihanteellinen standardointiprosessi sisältää kaikkien standardoitavasta tuotteesta markkinoiden osalta kiinnostuneiden osapuolten avoimen yksimielisyyden ja siitä seuraavan virallisen standardin julkistamisen, tieto- ja viestintätekniikan alalla, ei ole lainkaan tavatonta, että määräävässä markkina-asemassa olevat osapuolet pyrkivät teknisten eritelmien voimin vahvistamaan omaa määräävää asemaansa markkinoilla. Tämä johtuu teknologisen kehityksen nopeudesta ja siitä edusta, joka saadaan määräävässä asemassa olevien eritelmien hallinnasta. 3. Virallisen standardoinnin rooli on muuttunut. Standardointimenettelyihin tarvittavan ajan ja yksimielisyyden asettamien rajoitusten vuoksi virallinen standardointi ei ole aina voinut tuottaa standardeja ajoissa laajaa hyväksymistä varten innovatiivisen teknologian alalla ja sellaisella tavalla, jolla estetään määräävien valmistajakohtaisten eritelmien syntyminen. Tästä syystä on mietittävä sekä virallisen standardoinnin laajuutta että sen menettelyjä. Virallisen standardoinnin rajoitusten vuoksi on syntynyt foorumeita ja yhteenliittymiä, jotka laativat eritelmiä osapuoltensa yleistä käyttöä varten. Tällaiset asiakirjat voivat nopeasti saavuttaa laajan hyväksynnän markkinoilla. Silloin, kun ne syntyvät asiaan liittyviä markkinoita varten, niitä kutsutaan myös de facto -standardeiksi. Kun niistä tehdään yleisesti saatavia, niitä kutsutaan myös julkisesti saataviksi eritelmiksi (publicly available specification, PAS). Tällaiset asiakirjat voivat sisältää teknisiä osia, jotka on jo lähes yksimielisesti hyväksytty asiaan liittyvissä standardointielimissä. 4. Tärkeimmät käsiteltävät kysymykset ovat: • • • Saadaanko käyttöön tarpeelliset ja riittävät standardit? Aiheuttavatko ne markkinoiden pirstoutumista vai edistävätkö ne markkinoiden lähentymistä toisiinsa? Vahvistavatko vai luovatko ne johtavia markkina-asemia tai de facto - monopoleja Euroopan tieto-ja viestintätekniikan alalla? Antavatko ne käyttäjille mahdollisuuden hyödyntää täysin vuonna 1998 tapahtuva televiestinnän vapauttaminen? Mitkä virallisen standardoinnin laajuuden ja menetelmien muutokset ovat tarpeen? Kuinka Euroopan kansalaisia ja yrityksiä voidaan auttaa standardoinnin avulla saamaan täysi hyöty maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan tarjoamista mahdollisuuksista? n STANDARDIT KILPAILUYMPÄRISTÖSSÄ 1. Markkinaosapuolten johtava asema 5. Euroopan teollisuuden ja palvelujen toimittajien on hakeuduttava läheiseen kanssakäymiseen maailmanlaajuisten markkinajohtajien kanssa. Ne eivät voi saavuttaa maailmanluokan asemaa osallistumatta maailmanlaajuiseen strategiseen prosessiin. Tästä syystä niitä on rohkaistava osallistumaan kansainvälisiin foorumeihin, jotka määrittelevät tieto- ja viestintätekniikan standardoinnin strategioita maailmanlaajuisella tasolla. Eurooppalaisten yritysten olisi oltava strategisen prosessin eturintamassa voidakseen saada täyden hyödyn tieto- ja viestintätekniikan markkinoilta. Jos Euroopan talouden on tarkoitus kokonaisuudessaan hyötyä julkisesti saatavien eritelmien laadinnasta, tarvitaan erittäin suurta avoimuutta, ja olisi pyrittävä välttämään monien ryhmien tietoisesti aiheuttamaa epäyhtenäisyyttä, puhumattakaan kopioinnin aiheuttamasta voimavarojen tuhlauksesta. Tästä syystä komissio on tyytyväinen korkean tason strategiaryhmän muodostamisesta. Tämä ryhmä edustaa useita teollisuuden aloja ja eurooppalaisia teollisuusorganisaatioita, ja sen tarkoituksena on "valvoa standardointia strategisella tasolla ja määrittää standardien tärkeimmät vaatimukset liiketoimintaa varten"2. 6. Standardointi on kaupallista toimintaa, ja sitä on pidettävä sellaisena. Tieto- ja viestintätekniikan alalla eritelmät ovat markkinavoiman ilmaus - yksimielisyyden laajuus ei ole yhtä tärkeä seikka. Yhteisön kilpailuoikeuden, toisin sanoen EY:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan nojalla de facto -standardeja tai julkisesti saatavia eritelmiä on pidettävä yritysten välisenä yhteistyönä ja niitä on tästä syystä arvioitava. Kilpailun on oltava mahdollista kaikissa tapauksissa. Vuonna 1968 julkaistussa tiedonannossa sopimuksista, päätöksistä ja yhteiskäytännöistä yritysten välisessä yhteistyössä3 esitettyjen yleisten periaatteiden perusteella yhteenliittymiin kuuluvien yritysten yhteistyön on oltava tiettyjen perusteiden mukaista. Kyseisten osapuolten on kunnioitettava yhteenliittymien (foorumien) avoimen jäsenyyden/kokoonpanon ominaisuutta, toisin sanoen minkä tahansa kiinnostuneen yrityksen mahdollisuutta osallistua niiden toimintaan. Tämä edellyttää sitä, että yhteenliittymästä on ilmoitettava julkisesti. Lisäksi päätöksentekoprosessien on oltava niissä avoimia. Tällaisten mekanismien on sallittava huonommassa asemassa olevien kumppanien todellinen osallistuminen työhön: tietyn tasa-arvon ja tasapainon on vallittava kumppanien välillä näissä foorumeissa käytännön kysymysten rajoituksista huolimatta. Tällaisten yhteenliittymien julkaisemat eritelmät on laadittava niin, että ne sallivat kilpailun odotettavissa olevien teknisten ratkaisujen puitteissa. Tämä on myös toivottavaa teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien mahdollisten ristiriitojen välttämiseksi. Avoimuuden puuttuminen valittuihin teknologioihin liittyvien patenttien olemassaolon suhteen tai diskriminoivan toiminnan mahdollisuus lisenssien myöntämisen yhteydessä osoittaisi, että teknisen yhteistyösopimuksen kanssa rinnan on yhteensopimattomia taka-ajatuksia. 2. Virallisen standardoinnin muuttuva rooli 7. 8. Virallisen standardoinnin taantuma tieto- ja viestintätekniikan alalla johtuu kaupallisista syistä, ainakin niissä tapauksissa, joissa standardeja tarvitaan lyhyellä aikavälillä. Viralliset standardit olisi ohjattava niille aloille, joilla tarvitaan laajaa yksimielisyyttä ja joissa markkinat katsovat ne tarpeellisiksi, esimerkiksi silloin, kun eritelmien olisi muodostettava kestävä perusta tai niiden olisi vakiinnuttava kansainvälisiksi standardeiksi. Yhteisön lainsäädännön (direktiivi 83/189/ETY) tunnustamat Euroopan viralliset standardointijärjestöt ovat CEN, CENELEC ja ETSI. Nämä kolme eurooppalaista organisaatiota kehittävät virallisia standardeja sovittujen, avointen ja suorien "Europe towards the Global Information Society: new directions arising from the Genval Workshop", Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, Luxemburg, 1995 EYVL N:o C 75, 29. 7. 1968, s. 3 menettelyjen mukaisesti ja kaikkien asianosaisten osapuolten yksimielisyyteen perustuen. Vaikka menettelyjen yksityiskohdat eroavat toisistaan jäsenyyden luonteen perusteella (CENissä ja CENELECissä työ on järjestetty lähinnä kansallisten valtuuskuntien varaan, kun taas ETSIssä talouden toimijat voivat liittyä suoraan jäseniksi), tätä yksimielisyyttä haetaan ja se esitetään julkisilla kyselyillä ja kansallisilla äänestyksillä. Tästä syystä virallisilla standardeilla on selkeä erityinen oikeutuksensa, joka erottaa ne de facto -standardeista ja julkisesti saatavista eritelmistä ja mahdollistaa sen, että kansalliset lait ja yhteisön oikeus tukeutuvat niihin. Vaikka markkinatoimijat ovat vastuussa standardoinnin tuloksista ja laadusta, Euroopan standardointijärjestöt pitävät yllä "yhtenäistä eurooppalaisten standardien järjestelmää"4. Tämä järjestelmä kattaa kaksi eri tekijää: standardistatuksen myöntämisen markkinoilla kehitetyille asiakirjoille - jos ne täyttävät kaikki tarvittavat vaatimukset - ja aiempaa paremman yhtenäisyyden varmistamisen teknisten eritelmien välillä. 9. Yhteenliittymien laatimat tekniset eritelmät voivat perustua kaikkien kiinnostuneiden osapuolten yksimielisyyteen, mutta näiden osapuolten mielestä standardointiprosessin haitat, toisin sanoen pitkät ja kalliit menettelyt ilman suoraa osallistumista, saattavat ylittää ne hyödyt, jotka saadaan asiakirjan saatua virallisen standardin statuksen. Tällaisissa tapauksissa standardointielinten olisi tutkittava, kuinka tällaiset asiakirjat voitaisiin tuoda eurooppalaisen standardoinnin piiriin tiettyjen menettelyjen tai järjestelyjen avulla antamalla niille standardistatus. Ottaen huomioon, että eurooppalaisilla standardointijärjestöillä on jo useita "nopeutettuja" menettelyjä, osa niiden tehtävää voi olla tiedotuksen parantaminen ja omien palvelujen aktiivisempi mainostaminen. Standardistatuksen antaminen julkisesti saatavalle eritelmille ei sovellu silloin, kun teknisellä eritelmällä ei ole kaikkien kiinnostuneiden osapuolten yksimielistä tukea. Näin on esimerkiksi silloin, kun asiakirjat, riippumatta siitä perustuvatko ne kaikkien asianosaisten osapuolten yksimieliseen tukeen, koskevat teknologiaa, joka kehittyy niin nopeasti, että olemassa olevat standard o intimenettelyt eivät pysy tämän kehityksen mukana, kun standardistatus ei anna teollisuuden käyttämälle tekniselle eritelmälle lisäarvoa tai kun teollis- ja tekijänoikeuksien tilannetta ei ole vielä määritetty. 10. Euroopan komission mielestä Euroopan standardointijärjestöjen olisi arvioitava oman roolinsa laajuus. Niiden olisi lisättävä yhteistyötään muiden sellaisten organisaatioiden kanssa, jotka laativat eritelmiä tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvillä aloilla. Läheiset suhteet mahdollistavat sen, että tiettyjen teknisten alojen käyttäjäorganisaatiot voivat esittää tiettyjä standardointivaatimuksia ja Euroopan standardointijärjestöjen tekninen infrastruktuuri voisi tukea käyttäjäorganisaatioiden työtä. Neuvoston päätöslauselma standardoinnin roolista Euroopan taloudessa, tehty 18. 6. 1992 (EYVL N:oC 173, 9. 7. 1992, s. 1) Euroopan standardointijärjestöjen täytyy tutkia, vastaavatko heidän nykyiset tuotteensa edelleen markkinoiden vaatimuksia. Euroopan organisaatioilla on tarvittava infrastruktuuri ja kokemus, joiden avulla ne voivat laatia yhteisiä teknisiä eritelmiä, joilla ei ole standardistatusta, mutta jotka silti saavat laajan ja yksimielisen tuen alalla sekä kattavat suuren maantieteellisen alueen. Sopivissa oloissa tällaiset asiakirjat voivat myös olla Euroopan osuus kansainvälisessä standardointiprosessissa. Tässä yhteydessä voi olla hyödyllistä mainita, että ETSI ja EWOS (European Workshop on Open Systems, Euroopan avointen järjestelmien työpaja) ovat jo lähteneet tälle tielle. Sellaisissa tapauksissa, joissa jokin tekninen ala tarvitsee yhteisiä eritelmiä, mutta ei tarvitse niille standardistatusta, Euroopan standardointijärjestöjen olisi tutkittava mahdollisuutta tarjota omaa infrastruktuuriaan tällaisten eritelmien laatimiseksi avointen työpajojen avulla. Niiden olisi myös tutkittava mahdollisuutta, jossa ne toimivat julkisesti saatavien eritelmien virallisena tallentajana. Ne voisivat myös tarjota teknistä tukea, pyrkiä edistämään avoimuutta ja toimia eritelmien jakelukanavana. 11. Julkisesti saatavien eritelmien yhteydessä herää kysymys siitä laajuudesta, jolla Euroopan standardointijärjestöt voivat mainostaa "kilpailevia" asiakirjoja silloinkin kun niillä on eri status, esimerkiksi eurooppalainen standardi (EN) rinnakkain julkisesti saatavan eritelmän kanssa. Tässä yhteydessä on tarpeen muistaa standardoinnin vapaaehtoinen luonne ja se, että standardoinnista ei koskaan saa muodostaa muotoseikkoihin perustuvaa estettä uusien tuotteiden tai teknologioiden markkinoille pääsylle. Kilpailevia tuotteita ja teknologioita ei saa sulkea pois standardoinnista. Kilpailevien standardien ja kilpailevien teknologioiden standardoinnin eroa voi todellisuudessa olla joskus vaikea määritellä. Seuraavat tekijät tulisi ottaa huomioon. • • • • Standardoinnin luonne ja Euroopan standardointijärjestöjen jäseniä koskevat vallitsevan tilan säilyttämisen velvoitteet saavat aikaan sen, että ristiriitaisia ratkaisuja ei saa tarjota standardeiksi saman tuotteen tai teknologian kohdalla. Euroopan standardointijärjestöillä on merkittävä vastuu siitä, että standardit sovitetaan yhteen ja laaditaan niin, että kilpailevia teknologioita ei käytännössä suljeta markkinoilta. Euroopan standardointijärjestöillä olevaa mahdollisuutta antaa saataville julkisesti saatavana eritelmänä muita teknologioita käsitteleviä asiakirjoja ei saa pitää "valitusmenettelynä" sellaisessa tapauksessa, että toinen teknologia on valittu eurooppalaiseksi standardiksi kaikkien asianosaisten osapuolten yksimielisellä hyväksynnällä. Yleisen edun ollessa kyseessä ja tarvittaessa viranomaisten olisi direktiivin 83/189 mukaisesti hyväksyttyjen toimeksiantosopimusten avulla ohjattava Euroopan standardointijärjestöjä erityisesti standardistatuksen antamisessa julkisesti saataville eritelmille. 12. Virallisen standardoinnin alalla tarvitaan myös yhteensovittamista. Tästä syystä komissio suhtautuu myönteisesti tieto- ja viestintätekniikan standardointivaltuuston (ICT Standards Board) perustamiseen, josta CEN, CENELEC ja ETSI ovat päättäneet yhdessä muiden eritelmiä laativien elinten kanssa. Valtuuston tehtävä on valvoa niitä standardointitoimia, jotka kuuluvat sen toimivallan piiriin, ja sovittaa ne yhteen. Tämän toimivallan määrittelevät CEN, CENELEC ja ETSI, ja se kattaa lähinnä tieto- ja viestintätekniikka-alan. Komissio pyytää kuitenkin, että standardointielimet käyttäisivät työpajaperiaatetta, jotta toiminnan yhteensovittaminen saataisiin mahdollisimman korkealle tasolle sekä eri standardointielinten välillä että standardointielinten ja niiden markkinatoimijoiden välillä, jotka ovat vastuussa yhtenäisen rakenteen luomisesta. 13. Yksimielisyyden aikaansaaminen virallisessa standardoinnissa on kansallisten edustajien vastuulla. Komissio on kuitenkin sitä mieltä, että kansallisen edustuksen lisäksi tarvitaan kiireellisesti lisää käyttäjien suoraa osallistumista strategiasuunnitteluun ja standardointitoimiin. Erityisesti tarvitaan keskustelua siitä, kuinka käyttäjien edustusta voidaan parantaa CENin, CENELECin ja ETSIn tieto-ja viestintätekniikan standardointivaltuustossa. III EUROOPAN STANDARDOINTIPOLITHKKA MAAILMANLAAJUISEN TIETOYHTEISKUNNAN RAKENTAMISEKSI 1. Maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantaminen 14. Jäsenvaltioiden selkeä poliittinen sitoutuminen avoimuuteen tietoyhteiskunnan toteuttamisessa on tarpeen, jotta tietoyhteiskunnasta saataisiin tehokas. Sääntelyyn liittyvien kaupan esteiden jatkuva olemassaolo haittaa edelleen Euroopan pääsyä hyötymään tietoyhteiskunnan eduista. Näin ollen komission on varmistettava, että tällaiset esteet tunnistetaan ja poistetaan tarpeen mukaan. Televiestinnän verkkoja ja päätelaitteistoja koskevien kansallisten määräysten yhdenmukaistaminen edelleen avaavat markkinoita jo merkittävästi. Toimia on jatkettava, jotta varmistetaan, että uusia tämäntyyppisiä esteitä ei synny. Direktiivin 83/189/ETY puitteissa tehdyistä televiestintään liittyvien ilmoitusten tilastoista käy ilmi, että jäsenvaltioiden sääntelyyn liittyvä toiminta on edelleen laajaa: esimerkiksi vuosina 1992-1994 televiestintä oli suurin ala, johon liittyvistä valmisteilla olevista kansallisista toimenpiteistä ilmoitettiin, ja se kattoi kaiken kaikkiaan lähes kolmanneksen kaikista ilmoituksista. Uusia toimia saatetaan tarvita sen varmistamiseksi, että sellaiset jäsenvaltioiden toimenpiteet, jotka saattavat luoda esteitä tietoyhteiskunnan toteuttamiselle, voidaan ottaa tarkasteluun ennen niiden täytäntöönpanoa. 15. Kun standardit tai julkisesti saatavat eritelmät periaatteessa edistävät markkinaperusteista kilpailua, teknisten eritelmien laatiminen aiheuttaa joskus syrjintää. Esimerkiksi yritykset, jotka ehdottavat tiettyä eritelmää, voivat tietyissä oloissa saada epäoikeudenmukaisen etuaseman tai osaamisedun verrattuna kilpailijoihinsa. Myös tietyt yksityiset tahot voivat joissakin tapauksissa vaikuttaa kohtuuttomasti kilpailevien eritelmien välillä tapahtuvaan valintaan. 16. 17. Tästä syystä viranomaisten tehtävänä on myös varmistaa, että standardoinnissa noudatetaan kilpailusääntöjä. Tässä yhteydessä tulisi pitää mielessä, että myös standardointielimet ovat EU:n perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan alaisia. Viranomaiset ovat tärkeä toimija markkinoilla käyttäessään tietotekniikkaa suhteellisen yhdenmukaisella sovellusalueella. Lisäksi julkiset hankinnat ovat suuri tekijä Euroopan taloudessa ja viranomaiset ovat merkittäviä tieto-ja viestintätekniikan ostajia5. Markkinoiden näkemykseen omasta edustaan vaikuttaa se seikka, että hallitukset ja muut julkiset hankintaelimet ovat itsekin tärkeitä talouden toimijoita. Se, että julkisia hankintoja tekevät elimet käyttävät eritelmiä, vaikuttaa laajalti niiden vakiintumiseen markkinoilla. Vaikka julkisia hankintoja koskevat direktiivit vakiinnuttavat tarjouspyynnöissä viitatuille eritelmille tietyn hierarkian, ne myös sallivat poikkeuksen sellaisten todella innovatiivisten hankkeiden kohdalla, joiden yhteydessä virallisia eurooppalaisia eritelmiä ei voi käyttää. Tämä mahdollisuus on tärkeä työväline uusien tekniikoiden tuomisessa julkisten hankintojen markkinoille. Se antaa viranomaisille mahdollisuuden edistää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen kautta saatujen, ennakolta standardoitujen tekniikoiden ja tuotteiden käyttöä. Sähköisen kaupan kehitys ja omaksuminen tapahtuu standardoinnin ja de facto - standardien ehdoilla. Järjestöjen ja yritysten välisellä laajalla yhteentoimivuudella on vaikutuksensa yrityksiin ja kokonaisiin teollisuuden-ja palvelujenaloihin ja niiden maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn. Tämän saavuttaminen edellyttää standardoinnin käsittelyä maailmanlaajuisessa yhteydessä yhdessä teknologisen kehittämisen kanssa. Teknologisen kehittämisen nykyinen nopeus, sähköisen kaupan omaksumisen merkittävät panokset ja Euroopan kilpailijoiden yritykset saada aikaan määräävä markkina-asema aiheuttava sen, että on erittäin kiireellistä saada aikaan aiempaa yhteensovitetumpi ja kohdistetumpi lähestymistapa sähköisen kaupan alalla. Tästä syystä komissio analysoi tällä hetkellä standardien ja eritelmien asemaa sähköisessä kaupassa ja valmistelee yhdessä asiaankuuluvien markkinatoimijoiden kanssa aloitteita sähköisen kaupan eritelmien ja standardien kehittämistä, soveltamista ja edistämistä varten Euroopassa ja maailmanlaajuisesti. 18. Äänen ja kuvien siirrossa kaapelia pitkin ja/tai satelliittien kautta ollaan siirtymässä kohti täyttä digitalisointia, johon liittyvät merkittävät laadun parannukset ja lisääntynyt joustavuus, mutta kanavointiin, tiivistykseen ja salakirjoitukseen käytettävät tekniikat edellyttävät purkamiseen käytettäviä dekoodereita (joita usein kutsutaan myös kotipäätteiksi). Ilman näitä järjestelmiä ja niiden yleistä toteutusta koskevaa sopimusta yhteensopivuus saattaa vaarantua ja markkinat saattavat segmentoitua. Toisaalta Tässä yhteydessä on kehitetty useita aloitteita. Esimerkkinä ovat EPHOS-hanke (European Procurement Handbook for Open Systems), IDA-ohjelma (Interchange of Data between Administrations), STEPS (Solutions for telematics in European public services) hallintoelinten telematiikka-alan kehittämä käsikirja telematiikan sovellusohjelman puitteissa. EPHOS- ja IDA- ohjelmien tarkistusprosessi on käynnistetty. markkinat voisivat päättää parhaasta ratkaisusta kilpailevien eritelmien välillä. ETSIn ja CENELECin tekemä työ, jota seurasivat European Digital Video Broadcasting Groupin (DVB:n) yksityiskohtaiset kommentit, ja DAVICina tunnetun teollisuuskonsortion kanssa tehty yhteistyö on johtanut sellaisten standardien valmisteluun, joiden odotetaan muodostavan sopivan teknisen perustan kaikkialla Euroopassa tapahtuvan audiovisuaalisten ohjelmien digitaalisen jakelun tueksi ja joista toivotaan syntyvän myös maailmanlaajuisen yhteensopivuuden perusta. Jää nähtäväksi, voidaanko tällaisten standardien yhteinen täytäntöönpano kotipäätteiden osalta toteuttaa nopeasti kaikkien talouden toimijoiden avulla. Panoksen tärkeys selittää yhteisön kiinnostuksen asiaan, jotta saadaan varmistetuksi käytön tasapuolisuus ja järjestelmien yhteentoimivuus. 19. Esittely- ja koehankkeet ovat tärkeitä yhteisön rahoittaman tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ulkopuolisilla alueilla tai muodostavat sille markkinajohteisemman lisän, ja niiden rooli on varmistaa, että uudet eritelmät johtavat toimiviin laitteistoihin, minimoida riskit jakamalla prototyyppien koekäytöstä saatava kokemus ja auttaa poistamaan esteet tietotekniikkatuotteiden hyväksymiseltä liiketoiminnassa. Esittelyhankkeiden tavoitteena ei ole korvata markkinadynamiikkaa tai suosia tiettyjä ratkaisuja. Luomatta epäoikeutettuja odotuksia niillä kuitenkin on osansa standardoinnin ja uusien tuotteiden käytön edistämisessä tietyillä osamarkkinoilla, sosiaalisia tarpeita heijastavilla aloilla ja alueilla, joilla voi vallita taloudellisen kiinnostuksen puute. Tähän mennessä koehankkeita on käynnistetty käyttäjien ja toimittajien standardointitarpeiden tunnistamiseksi. Näistä hankkeista saatu palaute on jo antanut arvokkaita suuntaviivoja tieto- ja viestintätekniikan standardoinnin tulevia toimintalinjoja varten6. Tulokset ovat olleet rohkaisevia, ja tarkoituksena on jatkaa ja laajentaa tätä toimintaa. Vuoden 1996 kolmannen neljänneksen aikana on tarkoitus julkaista avoin ehdotuspyyntö aloitteiden seurantavaihetta varten. Tämä koskee multimediajärjestelmien, sähköisen kaupan, etätyön ja terveydenhuollon verkkojen aloja. 20. Euroopan viranomaiset voivat parantaa tilannetta edistämällä toimintoja, joilla lisätään tietoisuutta standardoiduista tieto-ja viestintätekniikan tuotteista ja palveluista. Soveltuvia tapoja ovat tiedotus- ja esittelytoimet, kuten työpajat. Toiminta olisi kohdistettava muihin teollisuudenaloihin (toisin sanoen ei tieto- ja viestintätekniikan aloihin) ja yksittäisten käyttäjien, kuluttajien, työntekijöiden ja erityistarpeita omaavien henkilöiden yhdistyksiin. Kokemus osoittaa, että toimintaa tarvitaan, jotta tieto- ja viestintätekniikan teknisten eritelmien sekä eritelmien rooli ja tärkeys kilpailukyvyn parantamisen välineinä saadaan teollisuuden johdon - mielellään johtokunnan tasolla - tietoisuuteen. Erityisen tärkeitä ovat toimenpiteet, joilla autetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Esimerkkejä hankkeista löytyy liitteestä A, osasta 3. 2. Uusien teknisten ratkaisujen edistäminen 21. Standardoinnin on perustuttava vankkaan sovellettuun tieteeseen tutkimukseen ja tutkimuksen tulokset saavat käytännön toteutuksensa markkinoilla teknisten eritelmien kautta. Tämä on erityisesti totta tieto- ja viestintätekniikan alalla. Tästä syystä menettelytapoja on ohjattava kohti standardoinnin tarkempaa yhdistämistä tutkimuksen ja kehityksen prosessiin ja päinvastoin. Jos odotetaan, että tutkimusohjelmat on saatettu loppuun, ennen kuin harkitaan olemassaolevien teknisten eritelmien standardointia tai tutkimista, voi tuloksena olla pitkiä viiveitä ja lisäkustannuksia. Kokemus on osoittanut, että tutkimusyhteistyön tuloksena saatavilla standardeilla on muita suurempi menestymisen mahdollisuus kansainvälisen yksimielisyyden rakentamisessa. Lisäksi tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen hankkeet voivat auttaa pääsemään eroon tarkoituksenmukaisen standardoinnin mahdollisista esteistä. Potentiaalinen kaupallinen hyöty siitä, että rajoitettu määrä yhtiöitä ryhtyy standardointiin, ei yleensä ole riittävän suuri näiden yksittäisten yhtiöiden katsantokannan mukaan, vaikka tästä kehityksestä olisi hyötyä markkinoille kokonaisuudessaan. Lisäksi tieto-ja viestintäalan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen hankkeet voivat antaa osansa Euroopan teollisuuden maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn, jos standardoinnin tarve huomataan aikaisessa vaiheessa. Tämä johtaa siihen, että määritetyt tekniset eritelmät kehitetään todennäköisesti entistä nopeammin, ja ne saavat sijansa maailmanmarkkinoilla ja maailmanlaajuisissa foorumeissa. On kuitenkin tärkeää, että teknisten eritelmien osoitetaan toimivan, että ne ovat markkinoiden hyväksymät ja että Euroopan teollisuus on hyvin edustettuna kansainvälisillä foorumeilla7. 3. Yleisen edun suojeleminen 22. Markkinavälineet eivät aina yksinään riitä jakamaan tietoyhteiskunnan hyötyjä kaikille yhteiskunnan osille. Monet kansalais- tai yhtiöryhmät saavat hyötyä siihen osallistumisesta, mutta niiden erityisiä etuja, esimerkiksi yksityisyyden suojaa tai kansalaisryhmien, kuten vammaisten ja vanhusten, erityistarpeita, ei välttämättä oteta riittävästi huomioon sellaisessa prosessissa, joka perustuu vain kaupallisiin seikkoihin. Voidakseen turvata yleisen edun, kuten dekoodereiden yhteentoimivuuden, tai vastata omiin vaatimuksiinsa, kuten tiedonvaihtoon ja sanomien tietoturvaan, yhteisön on valvottava standardoinnin kehitystä ja rohkaistava tutkimusprojekteja sisällyttämään standardoinnin kehittäminen toimiinsa aina kun se on mahdollista. Tarpeen mukaan yhteisö voi käyttää vaikutusvaltaansa asiakkaana tai edistää standardointia järjestämällä koe- tai esittelyhankkeita tai laatimalla toimeksiantoja, jotka on osoitettu Euroopan standardointijärjestöille. Yleisen edun ollessa kyseessä ja silloin, kun kaikkia Esimerkkejä yhteisön rahoittamisia tieto-ja viestintäalaan liittyvistä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen hankkeista (neljäs puiteohjelma) löytyy liitteestä A. kohdasta 1. Esimerkkejä esittelyhankkeista löytyy liitteestä A, kohdasta 2. 23. 24. 25. tyydyttävää yksimielisyyttä ei saavuteta, paras mahdollinen ratkaisu koostuu määräyksiin liittyvistä toimista, jotka hyväksytään Maailman kauppajärjestön (WTO:n) yleisten määräysperiaatteiden mukaisesti. Komissiolla on mahdollisuus edistää standardeja alueilla, joilla Euroopan unioni haluaa nähdä kehitystä, Euroopan standardointijärjestöille osoitettujen toimeksiantojen avulla. Toimeksiannot ovat väline, joita tulisi käsitellä huolellisesti yleisen edun edistämiskeinona. Edellyttäen, että niissä yksilöidään markkinoiden kannustimet hoitaa asiaan liittyvä tarve, toimeksiannot muodostavat arvokkaan välineen standardien kehittämiselle tietoyhteiskuntaan ja virallisen indikaation yhteisön ja jäsenvaltioiden standardointijärjestöjen standardointia koskevista ensisijaisista tavoitteista. Toimeksiannot voivat myös toimia välineenä kutsua soveltuvat ryhmät, kuten konsortioiden ja ammatillisten ja peruskäyttäjien ryhmät, osallistumaan standardointiprosessiin. 4. Kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen Tieto- ja viestintätekniikan markkinat ovat maailmanlaajuiset, ja kansainvälinen yhteistyö edistää integroitujen maailmanmarkkinoiden kehitystä Maailman kauppajärjestön periaatteiden mukaisesti. Eurooppalaisilla toimittajilla ja valmistajilla on oltava mahdollisuus osallistua täysin tietoyhteiskunnan tarjoamiin maailmanlaajuisiin kaupallisiin mahdollisuuksiin. Vuonna 1995 Brysselissä pidetyn G7-maiden kokouksen tässä asiassa hyväksymiin periaatteisiin perustuvan politiikan täytäntöönpano on tärkeää, jotta saataisiin aikaan tietoyhteiskunnan maailmanlaajuinen ulottuvuus ja jotta pidettäisiin Eurooppa integroituneena muuhun maailmaan. Ottaen huomioon tämän maailmanlaajuisen ulottuvuuden komissio on ehdottanut maailmanlaajuisen kokouksen järjestämistä Brysselissä helmikuussa 1995 pidetyn G7- maiden kokouksen maailmanlaajuista tietoyhteiskuntaa koskevien päätelmien seurantaa varten. Tämä kokous, joka on tarkoitus pitää vuonna 1997, tuo yhteen käyttäjät, standardien laatijat ja viranomaiset. Kokouksessa tarkastellaan tähän mennessä tapahtunutta edistystä, tunnistetaan jatkotyötarpeet ja pyritään rakentamaan yksimielisyyttä tulevia toimia varten. Yhdessä G7-osapuolten kanssa komissio ryhtyy toimenpiteisiin vilkastuttaakseen maailmanlaajuista yhteistyötä maailmanlaajuisen arkkitehtuurin, maailmanlaajuisten yhteentoimivuussääntöjen ja yhteensopivuusominaisuuksien kehittämiseksi Maailmanlaajuisen tietoliittymän (Global Information Interface) eri osille. G7-maiden kokeiluhankkeiden aiheet8, jotka laadittiin helmikuussa 1995, ovat tässä tärkeä työväline. inventaario, I: Maailmanlaajuinen Aihe laajakaistaverkkojen yhteentoimivuus; 111: Kulttuurcidcnvälincn koulutus; IV: Elektroniset kirjastot (Bibliotheca Universalis); V: Elektroniset museoi ja galleriat; VI: Ympäristön ja luonnonvarojen hallinta; terveydenhuollon VII: Maailmanlaajuinen hätätilanteiden hallinta; VIII: Maailmanlaajuiset sovellukset; IX: Hallitus Online; X: Pk-yrityslcn maailmanlaajuinen markkina-alue; XI: Mcritictojärjcstclmät. II: Maailmanlaajuinen 11 26. 27. Kansainvälisen avoimuuden yhteydessä yhteisö on täysin sitoutunut Maailman kauppajärjestön sopimuksiin. Se pyrkii saattamaan neuvottelut televiestintäpalvelujen vapauttamisesta menestyksekkäästi päätökseen. Tämä tarjoaisi ainutlaatuisen mahdollisuuden saada aikaan maailmanlaajuisten televiestintämarkkinoiden progressiivinen vapauttaminen ja vastaavasti paremman pääsyn kolmansien maiden markkinoille. Keski- ja Itä-Euroopan maiden suhteen Euroopan komissio jatkaa neuvontaa televiestintään liittyvissä määräys- ja standardointiseikoissa helpottaakseen alan vapauttamis- ja yhdenmukaistamisprosessia. PHAREn useita maita koskevien televiestinnän ohjelmien ohjauskomitean kautta se kehottaa kaikkia Keski-ja Itä- Euroopan maita osallistumaan suunniteltuihin asiaan liittyviin PHARE-hankkeisiin, kuten kustannuspohjaisten tarifFivälineiden, määräyksistä päättävien viranomaisten, tyyppihyväksynnän ja lisensoinnin hankkeisiin. Samalla Keski- ja Itä-Euroopan maiden hallitusten on niin pian kuin käytännössä on mahdollista toteutettava tarpeellisia toimenpiteitä televiestinnän määräysten mukauttamiseksi erityisesti laitteiden yhtenäisyyden arvioinnin, niiden yhtenäisyyden tunnustamisen ja lisenssijärjestelmien alalla. Lisäksi, ottaen huomioon Keski-ja Itä- Euroopan maiden liittymistä edeltävät strategiat, maiden on tehtävä standardointijärjestönsä riippumattomiksi ja tuettava niiden integraatiota Euroopan standardointij ärj estelmään. 28. Euroopan teollisuus ja standardointijärjestöt ovat osallistuneet tehokkaasti kansainvälisten standardointijärjestöjen tieto- ja viestintätekniikan työhön ja tulosten saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä. Komissio kannustaa Euroopan teollisuutta osallistumaan entistä voimakkaammin maailmanlaajuisiin standardeja kehittäviin konsortioihin ja odottaa, että Euroopan kauppakumppanit sitoutuvat vastaavaan määrään kansainvälistä työtä ja osallistuvat erityisesti tieto-ja viestintätekniikan kansainvälisten standardien luomiseen ja hyväksyvät aikaansaadut standardit. IV. JULKISESTI SAATAVIEN ERITELMIEN HYVÄKSYMINEN JA KÄYTTÖ YHTEISÖN OIKEUDESSA 1. Tekniset eritelmät ja uusi lähestymistapa 29. Konsortioiden laatimilla teknisillä eritelmillä ei ole yhteisön oikeuden, ja erityisesti direktiivin 83/189, määrittämää standardistatusta. On kuitenkin esitetty kysymys siitä, voidaanko julkisesti saataviksi eritelmiksi luokiteltavat tekniset eritelmät samaistaa standardeihin ja voivatko ne näin ollen täyttää tehtävänsä yhteisön politiikoissa silloin, kun viitataan standardeihin. Samalla herää kysymys siitä, millainen kanta pitäisi ottaa, jos viralliset standardointijärjestelmät eivät voi esittää soveltuvaa teknistä eritelmää oikeaan aikaan. Lopuksi ongelmana on vielä se, voidaanko direktiivin 83/189/ETY 12 30. nojalla tehdyt ilmoitukset uusista teknisistä määräysluonnoksista asettaa kyseenalaisiksi julkisesti saatavien eritelmien olemassaolon perusteella9. Koska Euroopan unionin antamat erilaiset lainsäädännön ja politiikan välineet viittaavat standardeihin eri tavoin ja eri merkityksin, on soveltuvaa käsitellä ne tapauskohtaisesti. Uuden lähestymistavan direktiivit koskevat yleisen edun vaatimuksia, kuten terveyttä ja turvallisuutta tai muita julkisia etuja kuten yhteentoimivuutta. Yhdenmukaistetut standardit antavat laillisesti sitovan olettamuksen yhdenmukaisuudesta asiaan liittyvien direktiivien vaatimusten kanssa. Muut vaatimusten mukaisuutta osoittavat tavat ovat talouden toimijoiden omaehtoisesti käytettävissä. Tästä syystä komissio pitää välttämättömänä Euroopan standardointijärjestön esittämää yksimielisyysperustaa, joka on osoitettu kansallisten standardointielinten järjestämien äänestysten kautta. Ottaen huomioon standardien käytöstä saatavat edut, uusi lähestymistapa sisältää houkuttimen, jolla markkinat saadaan laatimaan virallisia eurooppalaisia standardeja ja käyttämään niitä. Näistä syistä uudessa lähestymistavassa ei pidetä soveltuvana ennustaa julkisesti saataville eritelmille tiettyä roolia, joka on samankaltainen kuin standardien rooli ja jolla on samat käyttöehdot. Uuden lähestymistavan direktiivien joukossa vain televiestinnän päätelaitteiden direktiivillä on suurta merkitystä tietoyhteiskunnalle. Nykyisessä muodossaan tämä direktiivi viittaa yhteisiin teknisiin määräyksiin (common technical regulation, CTR), joilla saadaan aikaan tarvittava sitova yhdenmukaistaminen. Lähitulevaisuudessa tätä direktiiviä muuttavalla uudella ehdotuksella on entistä laajempi merkitys virallisille eurooppalaisille standardeille, ja se ennakoi viranomaisten tekemää teknologioiden valintaa - kenties julkisesti saatavissa eritelmissä määriteltynä. 2. Julkisiin hankintoihin liittyvien eritelmien parantaminen 31. Julkisista hankinnoista annetut yhteisön direktiivit pyrkivät ensisijaisesti saavuttamaan tarjouspyyntöjen yhteydessä käytettävien teknisten eritelmien yhdenmukaisuuden ja välttämään syrjintää, jota saattaa ilmetä, jos käytetään vain kansallisia tai räätälöityjä eritelmiä. Direktiiveissä esitetään asiakirjahierarkia, johon viranomaisten on viitattava tarjouspyynnöissään, toisin sanoen etusijassa ovat eurooppalaiset standardit, sitten kansainväliset standardit ja seuraavaksi kansalliset standardit. Päinvastoin kuin uudessa lähestymistavassa, sääntelykehys ei sisällä houkutinta laatia standardeja. Vasta sitten, kun markkinat itse kiinnostuvat markkinoiden avaamisesta, saadaan aikaan todellista edistymistä. 32. Edellyttäen, että voidaan määrittää jonkinlainen normatiivisten voimavarojen tai yksinkertaisesti vain asiakirjojen tunnustamisen muoto viranomaisia varten, erityisesti julistamalla (julkisia hankintoja varten), että tietyt asiakirjat vastaavat standardeja, tämän seuraavat tiedonannon Kaikki tarkoitettu viittaamaan yksinomaan tietoyhteiskunnan kehittämiseen tähtääviin politiikkoihin. Monet tässä esitetyistä päätelmistä voidaan kuitenkin tietyssä määrin käsittää myös yleisesti ja odotettavissa on, että kysymys julkisesti saatavien eritelmien hyväksymisestä yhteisön politiikassa esitetään entistä laajemmassa yhteydessä. tiedot on 13 voidaan laajentaa sitä teknisten eritelmien määrää, joihin hankintaviranomaisten on viitattava. Direktiiviin 83/189 voitaisiin tätä varten sisällyttää menettely, jolla komissio ja jäsenvaltiot saatetaan osallisiksi asiaan. Näissä oloissa julkisesti saatavat eritelmät voivat olla sopiva väline, edellyttäen, että niiden alkuunpanijat täyttävät vähintään kohdassa 4 annetut ehdot. 3. Yhteentoimivuus ja viranomaisten toimeenpanema käytäntöön soveltaminen 33. Useimmissa tapauksissa markkinat ja niiden standardointimekanismit tieto- ja viestintätekniikkaa, tuotteita ja palveluja varten toimivat hyvin. Joissakin tapauksissa voidaan kuitenkin havaita epäonnistumisia standardointiprosessissa, kuten kykenemättömyytenä toimittaa soveltuvat standardit ajoissa, tai epäonnistumista markkinoilla, kuten se, että asiakkaan saatavissa ei ole soveltuvia tuotteita tai että asiakkaat on sidottu valmistajakohtaisiin eritelmiin. Viranomaisilla on vastuu yleisestä edusta, kuten järjestelmien välisen yhteentoimivuuden varmistamisesta. Muissa tapauksissa ne tarvitsevat yhteisiä eritelmiä voidakseen täyttää omat erityisvaatimuksensa, esimerkiksi hallintoelinten välisessä yhteistyössä. Jos virallinen standardointi ei kykene tuottamaan soveltuvia ratkaisuja tällaisten tarpeiden tyydyttämiseksi, edes edellä mainittujen toimenpiteiden tukemana, Euroopan unionin on pakko ryhtyä hallinnollisiin toimenpiteisiin. Tätä varten olisi luotava menettely, joka mahdollistaa sellaisen tekniikan hankinnan, joka on sisällytetty muunlaisiin eritelmiin kuin standardeihin. Tämä menettely voisi perustua uuteen välineeseen, joka luodaan direktiivin 83/189 tai erityisdirektiivien puitteissa ja joka jälkimmäisessä tapauksessa rajoittuu niiden soveltamisalaan. Tämä menettely koskisi jäsenvaltioita. PÄÄTELMÄT Standardit määrittävät tekniikan, jolla tietoyhteiskunta toteutetaan ja niin muodoin tavan, jolla talouden toimijat, käyttäjät ja hallintoelimet hyötyvät tietoyhteiskunnasta. Tässä tiedonannossa tutkitaan, kuinka tieto- ja viestintätekniikan markkinoiden sekä niiden standardoinnin ominaisuuksien valossa, voidaan luoda parhaat mahdolliset olosuhteet maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi tarvittavien standardien laatimista varten ja kuinka voidaan osoittaa ne tavat, joilla yhteisö aikoo edistää niitä seikkoja, joista se on erityisesti vastuussa. Tieto- ja viestintätekniikan standardoinnilla on erityispiirteitä, jotka syntyvät tieto- ja viestintätekniikan markkinoiden luonteesta. Standardien on seurattava tuotteiden tai palvelujen elinkaarta, mutta koska tieto-ja viestintätekniikan alan tuotteiden elinajat ovat lyhyitä ja tulossa yhä lyhyemmiksi, perinteisten menettelyjen mukaisesti hyväksytyt standardit osoittautuvat usein riittämättömiksi niiden laatimiseen käytettävien aikaa vievien menettelyjen vuoksi. Tästä syystä on ollut tapana kehittää de facto -standardeja täydentämään virallisia standardeja. Viralliset standardit olisi kohdistettava niille alueille, joilla tarvitaan laajaa 14 yksimielisyyttä ja joilla markkinat toteavat standardit tarpeellisiksi, esimerkiksi sellaisilla alueilla, joilla eritelmien on muodostettava kestävä perusta tai joilla eritelmistä odotetaan syntyvän kansainvälisiä standardeja. Euroopan maailmanlaajuista tietoyhteiskuntaa koskeva politiikka tähtää maailmanlaajuisen kilpailukyvyn parantamiseen määräyksien aiheuttamien esteiden tunnistamisella ja poistamisella, markkinoilla tapahtuvalla omalla interventiolla, tutkimus- ja esittelytoimilla sekä uusien teknisten ratkaisujen edistämisellä. Koska tietoyhteiskunta on maailmanlaajuinen, Euroopan viranomaiset ovat sitoutuneet tieto-ja viestintätekniikan standardoinnin maailmanlaajuisen integraation edistämiseen ja sen etujen edistämiseen yhteisön ulkopuoliseen Eurooppaan. Lisäksi yhteisöllä on erityistehtävä suojella yleistä etua, esimerkiksi vanhusten ja vammaisten tarpeita. Tätä taustaa vasten: - Tietoyhteiskunta on markkinajohteinen. Tästä syystä tämän alan eritelmien ja standardien kehittämisen päätehtävä on markkinatoimijoilla. Komissio tutkii standardeihin liittyviä esteitä tieto- ja viestintätekniikkapohjaisten palvelujen, erityisesti sähköisen kaupan, luomiselle. Tarpeen mukaan se toteuttaa toimenpiteitä tällaisten esteiden poistamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi vältettävä sellaisten uusien määräysten hyväksymistä, jotka luovat tietoyhteiskunnan alan erilaisten teknisten eritelmien ja standardien kehittämisestä syntyviä uusia teknisiä esteitä. Euroopan standardointijärjestöjä kehotetaan edistämään mahdollisuuksia hyväksyä eritelmiä, jotka ovat peräisin niiden virallisten rakenteiden ulkopuolelta. Standardointijärjestöjen olisi tutkittava mahdollisuutta hyväksyä julkisesti saatavat eritelmät. - - Alueellisten ja kansainvälisten standardointijärjestöjen välistä standardointiyhteistyötä edistetään. Komissio painottaa tulevan standardointia ja maailmanlaajuista tietoyhteiskuntaa koskevan maailmanlaajuisen kokouksen tärkeyttä. Kokous seuraa helmikuussa 1995 pidetyn G7-maiden kokouksen päätelmien toteuttamista, tarkastelee tapahtunutta edistymistä ja tunnistaa lisätyötarpeita standardoinnin alalla maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan aikaansaamiseksi. Komissio suojelee kilpailua ja rohkaisee avointen ja syrjimättömien eritelmien ja standardien luontia uusille palveluille ja tieto-ja viestintätekniikan sovelluksille. 15 Komissio painottaa tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn tärkeyttä teknisten eritelmien ja standardien kehittämisessä ja toteuttamisessa Euroopan tasolla ja kansainvälisellä tasolla. Komissio tuo esille ehdotuksia julkisesti saatavien eritelmien tai de facto -standardien käytöstä, soveltuvin osin, yhteisön oikeudessa, esimerkiksi julkisten hankintojen ja yhteentoimivuuden aloilla. 16 LIITE A Tutkimus, teknologinen kehittäminen ja esittely Osa 1: Esimerkkejä tieto-ja viestintätekniikkaan liittyvistä toimista neljännessä puiteohjelmassa Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljäs puiteohjelma koostuu sarjasta erityisohjelmia, jotka ovat erittäin tärkeitä Euroopan kilpailukyvylle ja tietoyhteiskunnalle. Tietotekniikan alalla tietotekniikan ohjelma, ESPRIT, on suunniteltu auttamaan Euroopan teollisuutta saamaan kilpailuetua keskittymällä käyttäjien tarpeisiin. Erityishuomiota kiinnitetään yhteistyön vaalimiseen käyttäjien ja toimittajien välillä. Tätä varten ESPRIT tukee laajapohjaista tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ympäristöä, jossa tutkimusta ja teknologista kehittämistä täydennetään tietouden lisäämiseen ja teknologioiden saannin helpottamiseen tähtäävillä toimenpiteillä. Tarvittaessa ESPRIT osallistuu standardointialoitteisiin ja kannustaa niitä. Esimerkkejä nykyisistä aloitteista: WEBCORE-koehanke on toimi, jonka tarkoituksena on varmistaa maailmanlaajuinen yhteentoimivuus ja Euroopan kilpailukyky maailmanlaajuisessa tietoyhteiskunnassa. Hanke kohdistuu World Wide Webin (WWW) kehittämiseen käyttöympäristöjen väliseen HTML-standardiin perustuen. WWW sallii käyttäjien pääsyn tietoihin eri lähteistä yhtenäisellä tavalla verkkojen avulla. WEBCOREssa kehitetään standardeja erikoisesti tekstinsiirtoa (HTTP), turvallisuutta ja asiakirjojen luontia ja asiakirjoihin pääsyä varten. Tämän hankkeen yhteydessä perustettu WWW-konsortio (W3C) koostuu eurooppalaisista, yhdysvaltalaisista ja japanilaisista organisaatioista ja mahdollistaa Euroopan jatkuvan osallistumisen Euroopassa alun perin kehitetyn teknologian kehittämiseen. Tähän hankkeeseen läheisesti liittyvän liitännäistoimenpiteen, W3UserNetin, tavoitteena on saada käyttäjät, erityisesti pk- yritykset, mukaan WWW:n ja sen standardien kehittämiseen. IMPRIMATURin (Intellectual Multimedia Property Rights Model and terminology for Universal Reference) ja siihen liittyvän hankkeen, COPEARMSin (Co-ordinating Project for Electronic Authors Right Management Systems) tavoitteena on kehittää teknologiaa ja rakentaa yksimielisyyttä maailmanlaajuisesti teollis-ja tekijänoikeuksien turvaamiseksi ja tähän liittyvien tietoyhteiskunnan maksujärjestelmien kehittämiseksi "yksityisyyttä kunnioittavalla" tavalla yhteistyössä yhdysvaltalaisten ja japanilaisten kumppanien kanssa. Yhdysvaltalaiset ja japanilaiset kumppanit ovat mukana hankkeessa, jotta voitaisiin varmistaa maailmanlaajuisesti yhteentoimivan järjestelmän kehittäminen. /?'} P-aloitteen (Intelligent Information Interfaces) tavoitteena on tehdä tietojen käsittelemisestä vaivatonta laajalle amatöörikäyttäjien joukolle. Aloite on vastaus tietoyhteiskunnassamme käytettäväksi tulevien nopeasti kasvavien tietomäärien, joiden saanti ja hallinta on yhä vaikeaa ja aikaavievää, ongelmaan. Aloite keskittyy tutkimukseen luoda älykkäitä tietoliittymiä, joita voidaan käyttää luonnollisesti ja intuitiivisesti ja jotka kattavat joustavasti eri laitteet, sovellukset ja tietovälineet. OMIn (Open Microprocessor Initiative) tavoitteena on tunnistaa ja ottaa markkinoilla huomioon teknologinen kehitys ja suuntaukset, kuten siirtyminen entistä suurempaan on-chip-järjestelmien integraatioon, aiempaa yksinkertaisempien arkkitehtuurien tarve, halu välttää uudelleenmuotoilua siirrettävyyden kautta ja helpon laitteistopäivityksen tarve. OMI pyrkii lähenemään hyväksyttyä teknologiaa ja teknisiä eritelmiä eikä kilpailemaan niiden kanssa sekä auttamaan Eurooppaa rakentamaan kriittisen massan tunnistamalla ja yhdistämällä voimansa. STEPin (Standard for the Exchange of Product Data) tavoitteena on parantaa tiedonvaihdon tehokkuutta ja tehoa kaikissa tuotantoprosesseissa. Se on erittäin menestyksekäs maailmanlaajuinen tekninen eritelmä, joka on syntynyt aiempien tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmien yhteydessä tehdystä työstä. CAFE-hankkeen (Conditional Access For Europe) tavoitteena on suunnitella ja esitellä sähköinen maksutapa, "sähköinen lompakko". CAFE-eritelmä on uusi eurooppalainen tekninen eritelmä sähköisiä maksujärjestelmiä varten: päätteet ovat yhteensopivia kaikkien eritelmän mukaisesti suunniteltujen "lompakkojen" ja clearing-järjestelmien kanssa. Päätteet toimivat asiakkaan syöttämällä toimikortilla, joka sisältää sähköistä rahaa. Myös etätoiminta on mahdollista. Tämä erittäin turvallinen järjestelmä on suojattu turvalaitteilla ja pitkälle kehitetyillä suoja-algoritmeilla. Järjestelmää kokeillaan parhaillaan Euroopan komission tiloissa. - Biologisten tietokantojen yhteenliittäminen on hanke, jonka yhteydessä ehdotettiin kokemuksen hankkimista kokeiluluonteisesti Common Object Broker -arkkitehtuurin (COBA) soveltuvuuden testaamiseksi biolääketieteen alalla. COBA on uusi tekninen eritelmä, joka tarjoaa yhtenäiset puitteet hajautettujen sovellusten yhteistoimintaa varten. Syöpä-ja aidstutkimuksen jatkokehitys, rokotteiden kehitys ja karjan maataloustieteellinen parannus muiden alojen ohella riippuu erittäin paljon siitä, miten kyetään integroimaan valtavia määriä erilaisia biologisia tiedonlähteitä. COBA on tärkeä askel tähän suuntaan. Neljänteen puiteohjelmaan kuuluva ACTS-ohjelma (Advanced Communications Technologies and Services) kattaa televiestintekniikan alalla koko toisiaan lähellä olevien viestintämuotojen laajan skaalan pitkälle kehitetyistä televiestintäverkoista multimediaan ja digitaaliseen audiovisuaaliseen viestintään. Sen lähestymistapa mahdollistaa standardointikiertojen nopeuttamisen niin, että hankkeet vahvistavat käsitteensä ja tekniset eritelmänsä käyttäjien suorittamissa kenttäkokeissa. ACTS-hankkeiden osallistujat tekevät yhteisissä kokeissa tai eritelmissä yhteistyötä neuvottelumekanismien avulla soveltuvin osin. Tästä prosessista syntyvät eritelmät saavat ACTS-hankkeisiin osallistuneiden organisaatioiden tuen standardointielimissä. ACTS-hankkeet on suunniteltu yhteisten mallien kehittämistä varten. Näissä malleissa kuvataan kunkin toimija-, palveluntoimittaja-ja käyttäjäluokan roolit ja liittymät. Pitkälle kehitetyn viestinnän alan ohjeita tehdään teknologian, palvelujen/sovellusten ja liiketoiminnan/käytäntöjen tasolla. Kaikkien ACTS-hankkeiden odotetaan tietyssä määrin osallistuvan viralliseen standardointiin tai adhoc -foorumeihin. Telecommunications Information Networking Architecture Consortium (TINAC) -niminen maailmanlaajuinen aloite on tunnustanut jotkin ACTS-hankkeet. Osa 2: Esimerkkejä tieto-ja viestintätekniikkaan liittyvistä esittelytoimista neljännessä puiteohjelmassa Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen avulla aikaansaatujen teknologioiden esittely on tärkeä osa neljättä puiteohjelmaa. Telemaattisten sovellusten ohjelma kattaa muun muassa seuraavat alueet: "Terveydenhuollon telemaattiset sovellukset" -alan oli tarkoitus AIM- tutkimustoimivaiheen aikana (Advanced Informatics in Medicine) osallistua eurooppalaisen standardoinnin luomiseen terveydenhuollon informatiikan standardeissa. "Directory of the European Standardization Requirements and Programme for the Development of Standards" on kattava ja yksityiskohtainen toimintasuunnitelma, joka sisältää aiemmin AIM-aloitteen ja sen seuraajan, eli Terveydenhuollon telemaattisten sovellusten, yhteydessä tehdyt tutkimushankkeet: • • BEAMin (Biomedical Technology Assessment and Management) tavoitteena oli kehittää lääketieteen teknologiaan liittyvää tietoa ja koodausta. Sen tuloksena oli lopullinen esistandardien puiteasiakirja, joka on tarkoitettu organisaatioille, jotka kehittävät ja ylläpitävät lääketieteen laitteiden nimikkeistöjä ja koodausjärjestelmiä, sekä tietokantojen tai tietojärjestelmien, mukaan lukien lääketieteen laitteita sisältävät tietokannat ja -järjestelmät, suunnittelijoille. Avoimen tiedonvaihdon ja ECG-tiedonkäsittelyyn keskittyvän OEDIPE- hankkeen (Open European Data Interchange and Processing for Computerised Electrocardiography) tavoitteena on esitellä ja edistää SCP-ECG:tä (Standards Communication Protocol for ECG) tekemällä esittelyjä laite-pääkone- ja pääkone-pääkone-tiedonvaihdosta sekä kehittämällä kokeiluluonteinen hajautettujen yhteiskäyttöisten tietokantojen Euroopan verkko tiettyjen sydänsairauksista kärsivien väestönosien seurantaa varten. "Kuljetusalan telemaattiset sovellukset" -ala osallistui DRIVE-vaiheen aikana RDS- TMC-liikennetiedon (Radio Data Systems-Traffic Message Channel) vahvistamiseen ja esittelyyn. Yhteistyössä CENin kanssa, joka jakaa kuljetusalan telematiikan standardointitoimet ISOn kanssa, on laadittu standardeja paikannusviitteiden sääntöjä (RDS-TMC), ALERT-C-tapahtumalistaa (Advice problem Location for European Road Traffic) ja sanomankoodauksen ja -hallinnan ALERT-C-protokollaa varten. Muita esimerkkejä ovat tieliikennetietojen laadinta, tallennus ja jakelu. Pitkälle kehitetyt liikennetietopalvelut ovat nyt osa kuljetusalan Euroopan laajuisten verkkojen ensisijaisia kohteita, ja useimmat Euroopan maat ottavat RDS-TMC. n käyttöön vuoteen 1998 mennessä. "Vammaisten ja vanhusten telemaattiset sovellukset" -ala - aiemmin Technology Initiative for the Disabled and Elderly (TIDE) - on myös käynnistänyt useita apu- ja kuntoutusteknologioiden esistandardointityöhön liittyviä tärkeitä toimia ja hankkeita. TIDE:n alaisuudessa tehdyt alustavat tutkimukset (esimerkiksi HEART-hanke) johtivat tämän alueen Euroopan standardointitoimien suunnitteluun. - ADLIB (Advanced Database Linkages in Biotechnology) on tuonut yhteen Euroopan suurimmat tieteellisten julkaisujen kustantamot, biologisen tiedon tuottajat ja käyttäjät testaamaan tieteellisen kirjallisuuden tietokannan ja tosiasioihin perustuvien tietoketjujen (DNA, genomit, molekyylit) yhdistämisen teknistä toteutettavuutta. Tämä edellyttää aiemmasta hankkeesta tulokseksi saadun CCDB-tietomallin ja "BIOMED"- hankkeessa kehitetyn SRS-protokollan toteuttamista, joka mahdollistaa eri tietokantojen tietojen yhdistämisen toisiinsa. ADLIB on erinomainen esimerkki siitä, kuinka aiemmat eri alan tutkimukset (akatemia, teollisuus) kiteytyvät tuoteperustaiseksi ja markkinoita lähellä olevaksi hankkeeksi. Osa 3: Esimerkkejä neljättä puiteohjelmaa täydentävistä esittely-ja koehankkeista Esimerkkeinä yhteisön toimista neljättä puiteohjelmaa täydentävissä esittely- ja koehankkeissa voidaan mainita: Ohjelma multimediatietopalvelujen toimittamiseksi kaupunginhallinnolta kansalaisille yhteistyössä paikallisen teollisuuden kanssa yhteisellä käyttöympäristöllä, jossa käytetään nykyisten ja uusien teknisten eritelmien kokoelmaa (EUKIOSK). Vaatimusten määrittäminen yleisen kotipäätteen (laite, joka muodostaa sillan tv- lähetysten, kaapelin tai televiestintälähteiden tietovirtojen ja kotona olevan ruudun välille) arkkitehtuuria varten. European Broadcast Union (UNITEL) Hanke, jonka tarkoituksena on kehittää uusimmilla lääketieteen kuvantamistekniikoilla tuotettujen kuvien visualisointitapoja. Hankkeessa on tarkoitus kehittää vakiotekniikoita useista lähteistä saatujen kuvien yhdistämistä ja käsittelyä varten sekä kolmiulotteisten mallien asiantuntijalle esittämistä varten. (EUROMED) Kuljetusalan Euroopan laajuisten verkkojen politiikan mukaisesti yhteisö tukee Eurocontrolin standardointityötä, arkkitehtuuri- ja tietomallintamisen tutkimuksia sekä esittelyhankkeita, joiden tavoitteena on lentoliikenteen hallintajärjestelmien kapasiteetin parantaminen. Lopuksi, koulutuslaitoksilla on oma panoksensa annettavana tietoyhteiskunnalle, ja tietynlaiset toimet, kuten yhteisöjen Socrates- ja Leonardo-ohjelmat voivat auttaa vahvistamaan etäopiskeluun liittyviä tieto- ja viestintätekniikan teknisiä eritelmiä. C l LIITE B Lyhenneluettelo Huomautus: Tämä luettelo sisältää kaikki lyhenteet, joita käytetään tämän tiedonannon tekstissä. Yksittäisten tutkimus-ja esittelyohjelmien nimet on selitetty tekstissä, eikä niitä ole laitettu tähän luetteloon, jos ne tunnetaan paremmin akronyymeillä kuin koko niinillään. Euroopan standardointikomitea Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea yhteinen tekninen määräys (common technical regulation) eurooppalainen standardi Euroopan avointen järjestelmien hankintakäsikirja Euroopan telealan standardointilaitos CEN CENELEC CTR EN EPHOS ETSI EWOS Euroopan avointen järjestelmien työpaja (European Workshop on Open Systems) tieto- ja viestintätekniikka (Information and Communications Technology) ICT hallintojen välinen tietojenvaihto IDA Kansainvälinen standardointijärjestö ISO ISO:n ja Kansainvälisen sähkötekniikan toimikunnan tekninen sekakomitea 1 JTCI julkisesti saatava eritelmä (publicly available specification) PAS tukitoimet Itä-Euroopan maiden rakennemuutokselle PHARE Maailman kauppajärjestö WTO ISSN 1024-4492 KOM(96) 359 lopullinen ASIAKIRJAT FI 16 15 Luettelonumero : CB-CO-96-410-FI-C ISBN 92-78-07815-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: 390 R 1866 : Commission Regulation (EEC) No 1866/90 of 2 July 1990 on arrangements for using the ecu for the purposes of the budgetary management of the Structural Funds(OJ No L 170, 3.7.1990, p. 36).,390 R 1866 : Kommissionens forordning (EØF) nr. 1866/90 af 2. juli 1990 om bestemmelser vedrørende anvendelsen af ecu ved strukturfondenes budgetmæssige gennemførelse(EFT nr.L 170 af 3.7.1990, s. 36).,390 R 1866 : Reglamento (CEE) N̊ 1866/90 de la Comisión de 2 de julio de 1990 por el que se establecen las disposiciones relativas a la utilización del ecu en la ejecución presupuestaria de los Fondos Estructurales(DO n̊ L 170 de 3.7.1990, p. 36).,390 R 1866 : Regolamento (CEE) n. 1866/90 della Commissione del 2 luglio 1990 che stabilisce le modalità relative all'uso dell'ecu nell'esecuzione del bilancio dei Fondi strutturali(GU n. L 170 del 3.7.1990, pag. 36).,390 R 1866 : Regulamento (CEE) N̊ 1866/90 da Comissão de 2 de Julho de 1990 que estabelece regras relativas à utilização do ecu na execução orçamental dos fundos estruturais(JO n̊ L 170 de 3.7.1990, p. 36).,390 R 1866 : Règlement (CEE) n̊ 1866/90 de la Commission du 2 juillet 1990 portant modalités relatives à l'utilisation de l'écu dans l'exécution budgétaire des Fonds structurels(JO n̊ L 170 du 3.7.1990, p. 36).,390 R 1866 : Verordening (EEG) Nr. 1866/90 van de Commissie van 2 juli 1990 tot regeling van het gebruik van de ecu bij de besteding van de middelen van de Structuurfondsen(PB nr.L 170 van 3.7.1990, blz. 36).,390 R 1866 : Verordnung (EWG) Nr. 1866/90 der Kommission vom 2. Juli 1990 über die Einzelheiten der Verwendung des Ecu beim Haushaltsvollzug für die Strukturfonds(ABl. Nr.L 170 vom 3.7.1990, S. 36).,390 R 1866 : Κανονισμός (ΕΟΚ) αριθ. 1866/90 της Επιτροπής της 2ας Ιουλίου 1990 περί ρυθμίσεων σχετικά με τη χρησιμοποίηση του Ecu στην εκτέλεση του προϋπολογισμού των διαρθρωτικών ταμείων(ΕΕ αριθ. L 170 της 3.7.1990, σ. 36).

eurovoc_concepts:
Structural Funds
consolidation of EU law
implementation of the budget