title: Euroopan komissio: PHARE-ohjelma - Vuosikertomus 1995

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU financing
EU programme
European integration
development policy

text: Phare Euroopan komissio: Phare-ohjelma Vuosikertomus 1995 Bryssel 23. 07. 1996 Kom (96) 360 lopullinen tärkeimmät painopisteet ovat samat Phare-rahoituksen kaikissa maissa. Nämä painopisteet ovat valtionyritysten ja maatalouden uudelleenjärjestely, yksityissektorin kehittä minen, toimielimien uudistaminen, lainsäädäntö ja julkis hallinto, sosiaalipalvelujen uudistaminen, työllisyys, koulu tus ja terveys, energiasektorin kehittäminen, kuljetus- ja tietoliikenneperusrakenteet, ympäristöjä ydinturvallisuus. Neljä maata on allekirjoittanut Eurooppa-sopimuksen. Phare-ohjelma on Euroopan unionin liittymistä edeltävän strategian rahoitusinstrumentti, jonka tavoitteena on näiden maiden jäsenyys. Mikä Phare on ? Phare-ohjelma on Euroopan yhteisön aloite, jonka tarkoi tuksena on tukea laajan demokraattisen kansojen yhteisön kehittymistä vauraassa ja vakaassa Euroopassa. Sen tavoit teena on auttaa Keski-Euroopan maita palaamaan euroop liittymällä Euroopan palaisen kehityksen valtavirtaan Tavoitteensa saavuttamiseksi Phare antaa rahoitusapua ohjelman kumppanuusmaille auttaakseen niitä uusiutu maan taloudellisesti ja rakentamaan vakaan demokratian, jotta ne kykenisivät omaksumaan Euroopan jäsenyyden velvoitteet. Vuoteen 1995 mennessä eli ensimmäisen kuuden toiminta vuoden aikana Phare on antanut yhdelletoista osallistuja maalle 5416,9 miljoonaa ecua. Phare onkin lajissaan mitta vin avustusohjelma. Phare työskentelee tiiviisti kumppanuusmaidensa kanssa päätettäessä varojen käytöstä Euroopan yhteisön kanssa sovitulla tavalla. Täten Phare-rahoitus soveltuu kunkin valtion omaan uudistuspolitiikkaan ja -tarpeisiin. Pharen ansiosta sen kumppanuusmallia on mahdollisuus hyödyntää monipuolista ei-kaupallisten, julkisten ja yksi tyisten järjestöjen osaamista. Tutkimusten, pääoma-avus tusten, takausten ja luottolimiittien avulla Phare toimii tehokkaana katalysaattorina rohkaisten muita avustuseli- miä rahoittamaan tärkeitä hankkeita. Se sijoittaa myös suoraan jonka rahoitusosuus kasvaa yhdistymisen edistyessä. infrastruktuuriin, Sisällys Komissaarin saatesanat Phare taloudellinen katsaus 1995 Poliittinen kehitys vuonna 1995 Phare vuonna 1995 Phare-ohjelman toiminnallinen hallinto Albania Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Vuosina 1990-1995 sidotut varat maittain Vuosina 1990-1995 sidotut varat toimialoittain Phare-rahoitus maittain Phare-rahoitus toimialoittain Pharen taloudelliset saavutukset Tärkeimmät vuonna 1995 käynnistetyt ohjelmat 2 3 3 6 10 13 14 16 18 19 20 21 23 25 27 29 30 32 34 40 44 47 Komissaarin saatesanat ja osaamisen Viime vuoden aikana Phare-ohjelman toiminta laajeni rahoituksen tarjoajana Keski-Euroopan maille. Näiden maiden ja Euroopan unionin poliittisten suhteiden kehityksen myötä Phare on omaksunut uuden tavoitteen. strategian liittymistä Niinpä vuonna 1995 Phare aloitti toiminnan Euroopan rahoitus edeltävän unionin instrumenttina. Eurooppa-neuvoston Essenin kokouksessa vuoden 1994 joulukuussa esitelty liittymistä edeltävä strategia auttaa Keski-Euroopan maita etenemään kohti Euroopan unionin jäsenyyttä. Sen ansiosta ne voivat yhtenäistää poliittiset järjestelmänsä Euroopan unionin järjestelmien kanssa. taloudelliset ja Euroopan komission julkaisi vuonna 1995 valkoisen kirjan, joka koskee kumppanuusmaiden sisämarkkinoihin liittymisen valmistelua. Phare tukee tämän valkoisen kirjan toteuttamista. Kirja ohjaa kumppanuusmaita niiden yhtenäistäessä lainsäädäntöään Euroopan yhteisön lakien kanssa. Vuonna 1995 Phare keskittyi myös alueisiin, jotka liittyvät läheisesti yhdistymiseen, kuten perusrakenne investointeihin ja raja-alueyhteistyöhön. Phare tehtävä liittymistä edeltävässä strategiassa ilmenee myös uudessa ohjelmakaudessa. Kansalliset ja raja- alueohjelmat jaksotetaan nyt useamman vuoden kausiin. Täten Phare toimii keskipitkien tavoitteiden mukaan ja kykenee vastaamaan joustavammin kumppanuusmaiden tarpeisiin. Kuten tässä kertomuksessa osoitetaan, myös Pharen menetelmiä on parannettu. Tämä on ollut mahdollista komission Pharen parissa työskentelevän komission henkilöstön omistautumisen ja sitoutumisen ansiosta. Joulukuussa solmittu Daytonin rauhansopimus edellyttää kansainvälisen yhteisön tukea. Samassa kuussa Euroopan komissio ja Maailmanpankki järjestivät ensimmäisen lahjoittaville, tapaamisen Bosnia-Herzegovinaan varoja tarkoituksena tarvitsevat jälleenrakentamista kohteet ja rohkaista rahoittajia. Tätä varten laadittiin ohjelma nimeltä Pharen välttämättömän avun ohjelma (62,5 miljoonaa ecua), jonka ensimmäinen, monen keskiseen suunnitelmaan perustuva vaihe alkoi tammi kuussa 1996. etsiä Ohjelma on ennenkaikkea osoitus siitä konkreettisesta tavasta, jolla Euroopan unioni tukee rauhanprosessia, joka saattaa Bosnia-Herzegovinan Phare-rahoituksen piiriin. laajeneminen on kunnianhimoinen Euroopan unionin hanke, ja se edellyttää sekä unionin että liittymistään valmistelevien Keski-Euroopan maiden tukea. Phare on tämän hankkeen ytimessä. Ohjelmasta vuonna 1995 ja 1996 vastuullisena Euroopan unionin komissaarina jätän teille tämän vuosikertomuksen. Hans van den Broek Euroopan komission jäsen Phare 1995 taloudellinen katsaus Vuonna 1995 Phare-ohjelma sitoi 1154,7 miljoonaa ecua kumppanuusmaidensa käyttöön. Summa kasvoi 19 pro senttia edellisvuodesta (973 miljoonaa ecua 1994) ja on 99,4 prosenttia käytettävissä olevista varoista. Ongelman koko toiminta-aikana 1990 - 1995 on sidottu yhteensä 5416,9 miljoona ecua. Phare teki 1142,9 miljoonan ecun arvosta rahoitussopi muksia vuonna 1995. Sopimusten summa kasvoi merkit tävästi eli 72 prosenttia vuoteen 1994 (665 milj. ecua) verrattuna. Ohjelman maksatukset olivat 762,4 miljoonaa ecua vuonna 1995, eli 5 prosenttia enemmän kuin vuonna 1994. Tehdyt rahoitussopimukset vastaavat kaiken kaikkiaan 62,3 prosenttia Phare-sitoumuksista. Sopimuksista on maksettu 85,9 prosenttia. Seuraava taulukko osoittaa vuosittain tehtyjen Phare- rahoitussitoumusten summan vuosina 1990-1995. 773. 6 1012,3 ""' i *i »k « v * Pharen vuoden 1995 vuosikertomus käsittää kaikki ohjel man viisi budjettimomenttia. Tietokoneohjelmista johtuen vuoden 1994 kertomus sisälsi vain kahden momentin tiedot. Siksi vuosia 1994 ja 1995 koskevat tiedot eroavat hieman toisistaan. Poliittinen kehitys vuonna 1995 Phare on Euroopan yhteisön ja sen keski-eurooppalaisten kumppanuusmaiden poliittisten ja taloudellisten suhteiden ytimessä. Kumppanuusmaat valmistelevat liittymistään Euroopan unionin jäseniksi. Valmistelu perustuu Essenin kokouksessa vuoden 1994 joulukuussa annettuun liitty mistä edeltävään strategiaan, jonka rahoitusinstrumentti Phare on. Liittymistä edeltävä strategia Liittymistä edeltävä strategia on tie, jota pitkin Keski- Euroopan Eurooppa-sopimuksen solmineet maat kulkevat kohti Euroopan unionin jäsenyyttä. Se on suunniteltu aut tamaan kumppanuusmaita yhtenäistämään poliittiset, taloudelliset ja lainsäädännölliset järjestelmänsä Euroopan yhteisön järjestelmien kanssa. Strategia annettiin Essenin huippukokouksessa joulukuus sa 1994. Samalla Euroopan unionin ja sen kumppanuus maiden suhteissa tapahtui selkeä muutos. Strategialla on kolme pääelementtiä: Eurooppa-sopimuk set, rakenteellinen vuoropuhelu ja Phare-ohjelma. Eurooppa-sopimukset Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenmaiden sekä kumppa nuusmaiden kahdenväliset suhteet perustuvat Eurooppa- sopimuksiin. Euroopan yhteisön vuonna 1990 kehittämät ja sen jälkeen yksittäisten maiden kanssa allekirjoittamat Eurooppa-sopimukset koskevat kaupallista, poliittista, taloudellista ja kulttuurista yhteistyötä ja asettavat Phare- ohjelman ja Euroopan investointipankin tarvittavan rahoi tuksen järjestäjiksi. Sopimukset perustuvat yhteisymmär rykseen ja yhteisiin arvoihin ja ne tekevät tietä jatkuvalle lähentymiselle usealla alalla. Koska liittyminen Euroopan unioniin on nyt kumppanuusmaiden selkeä tavoite, ne perustavat jäsenyysvalmistelunsa Eurooppa-sopimuksiin. Maa Bulgaria Tsekin tasavalta Viro Unkari Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Allekirjoitti Eurooppa-sopimuksen Eurooppa sopimus voimaan Haki virallisesti EU :n jäsenyyttä Maaliskuu 1993 Lokakuu 1993 Kesäkuu 1995 Joulukuu 1991 Kesäkuu 1995 Kesäkuu 1995 Joulukuu 1991 Helmikuu 1993 Lokakuu 1993 Kesäkuu 1996 Helmikuu 1995 Helmikuu 1995 Helmikuu 1994 Helmikuu 1994 Helmikuu 1995 Helmikuu 1995 Joulukuu 1995 Tammikuu 1996 Marraskuu 1995 Maaliskuu 1994 Lokakuu 1995 Joulukuu 1995 Huhtikuu 1994 Kesäkuu 1995 Kesäkuu 1995 Kesäkuu 1996 Eurooppa-sopimusten poliittinen merkitys kasvoi Euroop- pa-neuvoston Kööpenhaminan kokouksen myötä vuonna 1993. Kööpenhaminassa neuvosto nimittäin sopi, että jäse nyyttä haluavista Keski- ja Itä-Euroopan maista tulee Euroopan jäseniä. Maat voivat liittyä kun ne kykenevät suoriutumaan jäsenyyteen kuuluvista velvoitteista täyttä mällä taloudelliset ja poliittiset ehdot. Allekirjoittamalla sopimuksen kumppanuusmaat sitoutu vat lähentämään omat lakinsa Euroopan yhteisön lakeihin, erityisesti sikäli kuin ne koskevat sisämarkkinoita. Assosiointineuvostot ovat eräs tärkeimmistä Euroopa- sopimuksen elementeistä. Neuvostot koostuvat sarjasta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja kumppa nuusmaiden kahdenkeskisiä neuvotteluja. Vuonna 1995 assosiointineuvostot ovat keskittyneet liittymistä edeltävän strategian toteutukseen ja alueiden yhteistyöhön. Assosiointineuvostojen assosiointi- tukena komiteat, jotka arvioivat kaikkia Eurooppa-sopimusten aloja, sekä parlamentaariset sekakomiteat. toimivat Rakenteellinen vuoropuhelu Rakenteellinen vuoropuhelu on liittymistä edeltävän stra tegian toinen instrumentti. Vuoropuhelu on aina ollut Euroopan yhteisön ja Keski-Euroopan maiden yhteistyön kulmakivi. Keski-Euroopan maiden vapautuessa vuosi kymmenten eristyksestä rakenteellinen vuoropuhelu auttoi ymmärtämään niiden vaatimuksia ja tarpeita. Euroopan unioni päätti Eurooppa-neuvoston Kööpen haminan huippukokouksessa vuoden 1993 kesäkuussa säännöllisistä monenkeskisistä ministerineuvotteluista Unionin ja kumppanuusmaiden välillä. Essenin neuvosto antoi tukensa näille neuvotteluille ja laati rakenteelliselle vuoropuhelulle käytännön toimintakehyksen. rooli Rakenteellisella vuoropuhelulla on merkittävä valmisteltaessa kumppanuusmaita Unionin jäsenyyteen. Sen avulla on mahdollista keskustella yhteisistä ongel mista, aloilla, jotka edellyttävät yleiseurooppalaisia toimia. Poliittiset aiheet vaihtelevat kulttuuriyhteistyöstä yhtei seen uiko- ja turvallisuuspolitiikkaan. Keskustelu molemmille osapuolille tärkeistä aiheista antaa jäsenehdokkaille myös mahdollisuuden osallistua Euroo pan unionin toimintaan ennen liittymisneuvottelujen aloit tamista ja tutustua paremmin unionin toimielimiin ja nii den tapaan toimia. Täten rakenteellinen vuoropuhelu tukee Euroopan yhdentymiselle oleellista läheistä yhteistyötä. Kumppanuusmaiden johtajat kutsuttiin Eurooppa-neuvos ton kokouksiin Cannesiin ja Madridiin. Ministerit ovat myös tavanneet keskustellakseen useista koko Eurooppaa koskevista seikoista, kuten televiestinnästä, kuljetuksesta, ympäristöstä ja tieteellisestä tutkimuksesta, sekä muista, EY:n sisämarkkinoita koskevista seikoista. Oikeus- ja sisäasioiden osalta yhteistyö on keskittynyt järjestäytyneen rikollisuuden vastaiseen taistoon. Phare-ohjelman uusi painopiste Phare-ohjelma, joka alunperin suunniteltiin välittömäksi vastineeksi Keski-Euroopan maita koskeviin haasteisiin on nykyisin myös liittymistä edeltävän strategian rahoitus instrumentti. Neuvosto sopi myös ohjelman rahoituksen lisäämisestä vuoteen 1999 asti. Pharen budjetti kasvaa vuoden 1995 1154 miljoonasta ecusta 1634 miljoonaan ecuun vuonna 1999 mikä tekee yhteensä 6693 miljoonaa ecua koko kautena. Tämä vahvistaa Euroopan unionin sitoutumista kumppanuusmaiden liittymiseen. Essenin neuvoston laatiman liittymistä edeltävän stra tegian mukaan Euroopan unionin Phare-ohjelma tukee yhdentymistä ohjeenomaisena keskipitkän ajan rahoitus instrumenttina, joka kykenee edistämään perusrakenteiden kehittämistä ja alueiden välistä yhteistyötä entistä parem min. Käytännössä tämä merkitsee sitä, että Phare käyttää entistä suuremman osan varoistaan perusrakenteiden kehittämis hankkeiden yhteisrahoitukseen ja raja-alueyhteistyön edis tämiseen. Phare ottaa myös käyttöön toimenpiteitä, jotka edistävät kumppanuusmaiden välistä yhteistyötä, ja inves tointitukea korostetaan aiempaa enemmän. Kumppanuusmaiden valmistelemiseksi sisämarkkinoita varten niitä päätettiin auttaa muokkaamaan lainsää däntöään, standardejaan ja normejaan yhdenmukaisem miksi Euroopan yhteisön lakien, standardien ja normien kanssa. Niiden julkishallintoa on tuettava niin, että lain säädäntö voidaan toteuttaa tehokkaasti. Eurooppa-neuvostolle joulukuussa 1995 jätetyssä liitty mistä edeltävän strategian edistymistä koskevassa kerto muksessaan Euroopan komissio totesi, että investointi- ja infrastruktuuritukea pitää korostaa vieläkin enemmän. Se totesi myös, että Phare tukee myös eräitä oikeus- ja sisä asioita koskevia hankkeita. Parantaakseen Phare-ohjelman tehokkuutta Euroopan komissio koordinoi sen ja muiden Keski-Euroopan maita tukevien avustuselinten, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Maailmanpankin tukitoimia. Komissio painottaa tiettyjä toimialoja, jotta tuen vaikutus olisi voimakkaampi. Cannesin Eurooppa-neuvosto Euroopan komissio esitti Essenin huippukokouksen pää töksiin perustuvan valkoisen kirjansa kumppanuusmaiden valmistelemisesta Euroopan yhteisön sisämarkkinoihin liittymistä varten. Cannesin Eurooppa-neuvosto päätti, että, kuten Essenin huippukokouksessa vahvistettiin, asso sioitujen maiden valmistelu sisämarkkinoihin liittymistä varten on jäsenyyttä valmistelevan strategin tärkein osa. Kumppanuusmaat aloittivat lainsäädäntönsä lähentämisen sisämarkkinalainsäädäntöön ja muutoksen kohti niitä taloudellisia vapauksia, joille sisämarkkinat perustuvat jo ennen valkoisen kirjan julkaisua. Koska niiden täys jäsenyys Euroopan unionissa on yhä lähempänä, päätettiin luoda asiakirja, joka määrittelee sisämarkkinalaeista tär keimmät. Phare-rahoitusta käytetään jo nyt valkoisen kirjan toteut tamiseen. Kirja on ennenkaikkea liittymistä edeltävälle strategialle oleellinen tekninen käsikirja. Sen tarkoitus on selkeyttää kansallisten lähentämistä Euroopan lakien lainsäädäntöön opastamalla kumppanuusmaita unionin sisämarkkinoiden toiminnalle välttämättömiin lakeihin, rakenteisiin ja laajoihin taloudellisiin ehtoihin. Lähentymistehtävästä suoriutumiseksi Valkoinen kirja ehdottaa loogista työjärjestystä kullekin sisämarkkinalain säädännön 23 alueesta. Vaikka toimien tärkeysjärjestyk seen asettamista pidetäänkin oleellisena, kukin maa päät tää itse alueista, joilla suurin vaikutus on saavutettavissa. Valkoinen kirja on alku prosessille, jossa kumppanuus- mailla on johtava asema. Vain kumppanuusmaat itse voi vat säätää, toteuttaa ja panna toimeen tarvittavat lait. Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot antavat tukea mutta on välttämätöntä, että työ koordinoidaan niin, että avun tar jonta on sekä tehokasta että vaikuttavaa. Tämän takia valkoinen kirja suositti, että komissio perus taisi teknisen avun tiedotustoimiston ja hoitaisi sitä. Pharen monen valtion ohjelma tukee toimistoa, josta tulee lainsäädäntöä ja tarpeellisia toteutusrakenteita koskevien neuvojen ja asiantuntemuksen keskeinen lähde. Toimis toon kuuluu sisämarkkinatietokanta, jonka kautta voi saada tietoa Pharen ja muiden Euroopan unionin ohjel mien myöntämästä tuesta. Toimisto myös etsii kumppa tai nuusmaiden eurooppalaisen ohjelman tai asiantuntijan. Näin toimisto ohjaa Pharen ja muiden julkisten ja yksityisten lähteiden antamaa tukea tavalla, joka parhaiten vastaa kumppanuus maiden tarpeita. sopivan kansallisen tukipyynnöille Seuraavat maat hakivat virallisesti Euroopan unionin jäse nyyttä vuonna 1995: Bulgaria, Viro, Latvia, Liettua, Romania ja Slovakia. Puola ja Unkari jättivät hakemuk sensa 1994. Tsekin tasavalta päätti odottaa vuoden 1996 alkuun, ja Slovenia jätti hakemuksensa kesäkuussa 1996. Madridin neuvosto toivoi, että alustava neuvotteluvaihe ja alkaisi samaan aikaan kuin neuvottelut Maltan Kyproksen kanssa. Ne alkanevat kuusi kuukautta HVK:n päättymisestä eli vuoden 1997 puolivälissä. Madridin neuvosto ja laajeneminen Madridin huippukokouksessa joulukuussa 1995 Euroopan komissio esitti selvityksensä vaihtoehtoisista strategioista Euroopan yhteisön ja kumppanuusmaiden maatalous- suhteiden kehittämiseksi. Komissio esitti myös selvityksiä liittymistä valmistelevan strategian etenemisestä ja laaje nemisen vaikutuksesta Euroopan unionin politiikkaan. Madridin huippukokous ilmoitti, että Euroopan unionin hallitusten välinen konferenssi (HVK) alkaa maaliskuussa 1996. Vaikka konferenssilla ei olekaan välitöntä vaiku tusta Phare-ohjelmaan, se sopeuttaa Euroopan unionin toi mielimet ensi vuosituhannen vaatimuksiin. Phare vuonna 1995 Vuosi 1995 oli Phare-ohjelmassa sekä jatkuvuuden että muutoksen vuosi. Monilla alueilla jatkettiin vuonna 1994 aloitettua työtä. Perusrakennehankkeet olivat edelleen kes keisiä, raja-alueyhteistyöohjelman toteuttaminen vauhdit tui ja Phare jatkoi taitotiedon levittämistä ja raha-avun jakamista kumppanuusmaihin. Joillakin alueilla tehtiin kuitenkin perustavaa laatua olevia muutoksia. Ohjelman uusi rooli liittymistä edeltävän stra tegian rahoitusvälineenä ja tämän roolin tuomat haasteet aiheuttivat sen, että ohjelman organisaatiota oli muutettava sekä jatkaa ohjelmointimenettelyn parantamista, luoda uusi seurantamenettely sekä tehostaa rahoituksenhallintaa. Seuraavissa jaksoissa kuvataan sekä vuonna 1995 tehtyjä muutoksia että niitä alueita, joilla toimintaa jatkettiin enti seen tapaan. Painopisteenä perusrakenneinvestoinnit Vuonna 1995 jatkettiin ja tehostettiin 1994 aloitettua työtä perusrakenteiden parantamiseksi. Joulukuussa 1994 pidet ty Essenin neuvosto tunnusti Pharen työn lisääntyvän merkityksen tällä alueella nostamalla Phare-rahoituksen perusrakenteisiin käytettävissä olevan osuuden 25 pro senttiin aikaisemmasta 15 prosentista. Tämä lisäsi ohjel man mahdollisuuksia täydentää perinteistä rooliaan osaa misen levittäjänä ja antaa myös kohdennettua rahallista apua avainalueilla. Käytännössä Phare on kyennyt muodostamaan rahoituk sellisen sillan kansainvälisten rahoituslaitosten tai yksi tyisten sijoittajien ja kumppanuusmaiden hallitusten välille ja siten panemaan liikkeelle sellaisia hankkeita, jotka muuten olisivat voineet juuttua paikoilleen. Perusraken teiden Phare-rahoitukseen liittyy joukko perussääntöjä. Tärkeimmät näistä säännöistä ovat seuraavat • Hankkeen on oltava kumppanuusmaan itsensä tärkeäksi katsoma. Tämä vastaa liittymistä edeltävä strategian periaatetta, jonka mukaan liittymistä edeltävien toimien tärkeysjärjestyksen määrittää kumppanuusmaa itse. Kumppanuusmaan on siksi tultava vastaan ja osallis tuttava hankkeen rahoitukseen itsekin. • Pharen osuuden on tuotava hankkeeseen sellaista lisä arvoa, jota muuten ei syntyisi. Pharen avulla voidaan saada esimerkiksi liikkeelle tärkeä hanke, joka ei muu ten etenisi sen vuoksi, että jokin maa ei halua tukea hanketta, jonka kustannukset kohdistuisivat sen omalle alueelle, mutta edut koituisivat usean maan hyväksi. Phare-rahoitus voi myös houkutella mukaan kaupallista rahoitusta kerrannaisvaikutustensa kautta. • Phare-rahoituksen tulee täydentää tavanomaisten toimi joiden kuten kumppanuusmaiden hallitusten, yksityis ten sijoittajien, kaupallisten lainaajien ja kansainvälis ten rahoituslaitosten toimintaa tällä alueella, ei kilpailla niiden kanssa. • Hankkeen tukena on oltava kokonaisstrategia, joka on yhdenmukainen Euroopan unionin standardien kanssa. Pharen perusrakennehankkeet ovat vuonna 1995 edelleen keskittyneet liikenteeseen, ympäristönsuojeluun, ener giaan, tietoliikenteeseen ja yksityissektorin kehittämiseen. Erityistä huomiota on kiinnitetty kahteen laajaan mutta erittäin tärkeään alueeseen. Näistä ensimmäisen muodos tavat Euroopan laajuiset verkot, jotka on nimetty etusija- alueeksi vuoden 1992 Maastrichtin sopimuksessa, ja jotka ovat edelleen välttämättömiä sisämarkkinoiden toimin nalle. Vuonna 1995 määriteltiinkin useita tähän liittyviä perusrakenteiden parannushankkeita, joiden piiriin kuului vat esimerkiksi maantie- ja rautatieyhteydet Berliinin ja Varsovan, Dresdenin ja Prahan, Niirnbergin ja Prahan, ja Budapestin välillä sekä sekä Triesten, Ljubljanan Venäjän, Valko-Venäjän, Puolan ja Euroopan unionin kautta kulkeva maakaasuputki, telemaattinen asema Itä merellä sekä Baltian sähköverkko. Toisen alueen muodostavat hankkeet, joiden tarkoituksena on avustaa Keski-Euroopan maiden olemassa olevien perusrakenteiden muuttamisessa vanhasta keskusjohtoi sesta järjestelmästä kohti länsimaista "vapaiden markki noiden" taloutta. Liikenteen alueella tämä on tarkoittanut maantie- ja rautatieverkostojen uudelleenjärjestelyjä ja uudenaikaistamista, rajanylityksen pullonkaulojen poista mista ja liikenteenhallintajärjestelmien kehittämistä. Lisäksi on määritelty ympäristöhankkeita, jotka pureu tuvat ilman ja veden pilaantumiseen liittyviin alueellisiin ongelmakohtiin, varsinkin sellaisiin, joilla on rajat ylit täviä vaikutuksia. Muita esimerkkejä ovat rannikko alueiden ja kosteikkojen hoito, välittömiä terveysetuja tuovat ympäristöhankkeet kuten maaseudun vesivarojen tai teollisuus- ja sotilasalueiden puhdistus sekä vähän saas tuttavan tekniikan käyttöönotto. Energiahuollon alueella Phare-rahoitusta ovat saaneet voimaloiden ympäristötekniikan ja turvallisuuden paran tamiseen, sähköverkkojen kehittämiseen ja yhteenliitt- ämiseen, energiatehokkuuden lisäämiseen ja uusiutuvien energiamuotojen käyttöön liittyvät hankkeet sekä paikal liset hankkeet, joilla saadaan aikaan selkeitä ympäristö- etuja. Phare on osallistunut myös maaseudun puhelinyhteyksien parantamiseen liittyviin kokeiluhankkeisiin, jotka ovat tärkeä askel kohti tämän päivän globaalisen liiketoiminta ympäristön edellyttämän viestintäinfrastruktuurin luo mista. Raj a-alueyhteisty ö Pharen raja-alueohjelma perustettiin vuonna 1994 Euroo pan parlamentin aloitteesta, ja sillä on edelleen tärkeä osa liittymisstrategiassa. Kun vuonna 1994 keskityttiin ohjelman tiedotusta, suun nittelua, toteutusta ja seurantaa varten tarvittavien raken teiden luomiseen, suoritettiin vuonna 1995 jo lukuisia konkreettisia toimia. ja yhteistyön päämäärien jäsenvaltioiden Phare työskenteli läheisessä yhteistyössä INTERREG- ohjelmaa hoitavan aluepolitiikan pääosaston kanssa alueellisen käytäntöjen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi. Komission asetus N:o 1628/94 Phare-ohjelman puitteissa tapahtuvasta raja- ja Keski-Euroopan alueyhteistyöstä maiden välillä sisältää säännöt rakenteellisille rahoitus toimille sellaisten Keski-Euroopan maiden raja-alueilla, joilla on yhteinen raja Euroopan unionin jäsenvaltion kanssa. Toimet ovat yhdenmukaisia Euroopan unionin rakenteellisten erityisesti toimenpideohjelmien INTERREG II -ohjelman kanssa. Suunnittelu- ja toteutus vaiheiden yhteensovittamisesta ja valittujen ohjelmien seurannasta vastaavat pääasiassa yhteinen ohjelma- ja seurantakomitea, jotka koostuvat molempien osapuolien asiaankuuluvista viranomaisista. ja liikenteen, tietoliikenteen Valtaosa Pharen raja-alueyhteistyöhankkeista kohdistuu perusrakenteiden, ja energiahuollon kehittämiseen, mutta vuosiksi 1995-1999 omaksuttuun uuteen lähestymistapaan kuuluu entistä enemmän "pehmeitä toimia", jotka liittyvät esimerkiksi matkailuun, inhimillisiin voimavaroihin ja kulttuuriin. Tätä toimintaa tukemaan on perustettu pienhankkeiden rahoitusjärjestelmä. Vuonna 1994 ohjelmaan voivat osallistua Albania, Bulgaria Baltian maat, Tsekin tasavalta, Puola ja Slovenia. Vuonna 1995 mukaan tulivat myös Unkari ja Slovakia (Itävallan liityttyä Euroopan unioniin) sekä uusia raja- alueita Tsekin tasavallasta ja Sloveniasta. Kumppanuus maat määrittelivät osallistuvat raja-alueet itse yhteistyössä komission kanssa yhteensopivuuden varmistamiseksi INTERREG-ohjelman kanssa. Vuonna 1995 Phare-ohjelman hallintokomitea antoi myönteisen lausunnon Albanian, Bulgarian, Tsekin tasavallan, Viron, Latvian, Liettuan, Puolan, Slovakian ja Slovenian raja-aluehankkeista. Nämä hankkeet liittyivät pääasiassa liikenteeseen, ympäristöön, maatalouteen, inhi millisiin voimavaroihin ja taloudelliseen kehitykseen, ja niitä varten hyväksyttiin 169 miljoonan ecun budjetti. Myönteinen lausunto annettiin myös useista ympäristöön ja alueidenväliseen yhteistyöhön liittyvistä yhteistyö ohjelmista. Tällaiseen ohjelmaan tarvitaan rahoitusta kan tai Euroopan unionin sainväliseltä rahoituslaitokselta jäsenvaltiolta. Phare antaa tarvittavaa tukea hankkeen arvioinnin ja valmistelun sekä toteutuksen aikana. Hank keet voivat koskea monenlaisia asioita kuten ilman saastu misen torjuntaa, jätevesien käsittelyä ja liikennehank keiden ympäristövaikutuksia. Alueidenvälisessä yhteistyöohjelmassa, joka on jo raken nettu Euroopan unionin ECOS- ja Ouverture-ohjelmien varaan, tämä on ensimmäinen kerta kun rahoitusta on annettu kaupungeille ja alueille kaikissa Pharen kumppa- nuusmaissa ja Euroopan unionin alueella. Rahoitusta annetaan yli 100 alueidenväliselle yhteistyöhankkeelle. Tulevaisuudessa, kun Keski-Euroopan maat pääsevät lähemmäs yhdentymistä, Pharen raja-alueyhteistyö siirtyy perusrakennehankkeiden toteutuksesta ja arvioinnista yhä ja yhteiskunnallis- enemmän koulutuksen, hallinnon taloudellisten rakenteiden kehittämisen suuntaan. Näin ohjelma voi paremmin tyydyttää yhdentymisprosessin tarpeita. Yhteisön ohjelmien avaaminen Vuoden 1993 Kööpenhaminan huippukokouksessa jäsen valtioiden valtionpäämiehet tekivät poliittisen päätöksen Keski-Euroopan assosioitujen maiden mahdollisuudesta osallistua yhteisön ohjelmiin. Komissio ja neuvosto allekirjoittivat yhteisymmärryksessä Euroopan parlamentin kanssa Bulgarian, Tsekin tasa vallan, Unkarin, Puolan ja Romanian kanssa 4 päivänä joulukuuta 1995 Eurooppa-sopimusten lisäpöytäkirjat, joilla luotiin tarvittavat lainsäädännölliset puitteet maiden osallistumiselle näihin ohjelmiin. Slovakian kanssa alle kirjoitettu lisäpöytäkirja odottaa vielä Euroopan parlamen tin hyväksyntää. Baltian maiden osalta lisäpöytäkirjat sisältyvät kunkin maan Eurooppa-sopimukseen. Ensi vaiheessa tämä sallii kumppanuusmaiden osallis tumisen Sokrates-, Leonardo- ja Nuorten Eurooppa III - ohjelmiin. Ne maat, joiden audiovisuaalinen lainsäädäntö on yhteensopiva yhteisön lainsäädännön kanssa, voivat osallistua myös Media II -ohjelmaan. Muita kulttuuriin, ympäristöön, terveydenhoitoon, energiaan ja sisämark kinoihin liittyviä ohjelmia on muokattava Keski-Euroopan maiden tulevaa osallistumista varten. Esimerkkejä ohjel mista, jotka on suunniteltu tai laajennettu Keski-Euroopan maita varten ovat Corine (satelliittikartoitus), LIFE (ympä ristö), SAVE II (energiatehokkuus) ja Synergy (energia yhteistyö). Vuonna 1995 sidottiin 9,9 miljoonaa ecua assosioitujen maiden osallistumisen valmisteluun. Keinoina olivat tiedotustilaisuudet sekä kansallisten hallintoviranomaisten vierailut ja heille suunnattu koulutus, tarpeellisten asia kirjojen siirto ja tarvittavien kansallisten rakenteiden tai tiedotustoimistojen perustaminen tietojen välittämiseksi näistä ohjelmista. Kumppanuusmaat voivat tietyin ehdoin osallistua myös joihinkin tutkimuksen ja kehityksen neljännen puite ohjelman erityisohjelmiin. Yhteensovittaminen muiden avustuselinten kanssa Euroopan yhteisön ja erityisesti Phare-ohjelman antaman avun tehokkuuden lisäämiseksi komissio sovittaa avustus toimintansa yhteen muiden Keski-Euroopan maita tuke vien avustusjärjestöjen kanssa. Pariisissa heinäkuussa 1989 pidetystä G7-maiden valtion ja hallitusten päämies ten huippukokouksesta lähtien komissio on ollut kaikkien avustusjärjestöjen toiminnan virallinen yhteensovittaja. Tässä ominaisuudessaan ja Phare-ohjelman tärkeyden takia komissio työskentelee läheisessä yhteistyössä G-24- maiden sekä kansainvälisten rahoituslaitosten kuten Maailmanpankin, Euroopan jälleenrakennus- ja kehitys pankin (EBRD), Euroopan investointipankin (EIP) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa. Phare ja OECD ovat tehneet yhteistyötä esimerkiksi SIGMA-ohjelmassa (hallinnon ja johtamisen tukeminen Keski- ja Itä-Euroopassa). SIGMA tukee kumppanuus maita johdonmukaisten uudistusstrategioiden ja tehok- 1995 aikaansaadun Daytonin Joulukuussa rauhan sopimuksen jälkeen oli myös erittäin tärkeätä, että lyhyen aikavälin ja jälleenrakennus Bosnia- keskipitkän saataisiin käyntiin mahdollisimman Herzegovinassa nopeasti. Joukko kansainvälisiä järjestöjä, varsinkin Maailmanpankki, Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) ja Euroopan yhteisö laativat ohjelman tätä tarkoitusta varten. Pharen välttämättömän avun ohjelma laadittiin monen välisen ensimmäinen 62,5 miljoonan ecun avustuserä oli tarkoitus laskea liikkeelle heti tammikuussa 1996. suunnitelman pohjalta, ja Tilintarkastustuomioistuin Tilintarkastustuomioistuin antoi kertomuksensa komission vuoden 1994 taloudellisesta ja toiminnallisesta suoritus kyvystä marraskuussa 1995. Tuomioistuin totesi, että Pharen hallinnon työ oli johtanut lukuisiin parannuksiin ohjelmassa. Tuomioistuin toi kuitenkin esille joitakin parannus- kohteita, joita olivat eritoten taloudellisen raportointi järjestelmän PHACSY:n käytön tehostaminen, tarjous prosessin jämäköittäminen, ja Phare-varoilla suoritettujen tutkimusten tulosten toiminnallisempi hyödyntäminen eri toten todellisten investointien edistämiseksi. Kuten seuraavassa jaksossa kerrotaan, Pharen rahoituksen- hallintajärjestelmiä ja toiminnallisia menettelyjä tarkas teltiin ja parannettiin jo vuoden 1995 aikana. Lisäksi perustettiin uusi seurantayksikkö. kaiden julkisten toimielimien kehittämisessä. Esimerkkinä Pharen ja EBRD:n yhteisrahoituksesta on ympäristö hankkeiden valmistelun tukeminen, laaja-alainen ohjelma, joka käynnistettiin vuoden 1995 lopulla ja joka helpottaa kiireellisten ympäristöhankkeiden toteuttamista Keski- Euroopan maissa. Maaliskuussa 1995 pidettiin korkean tason kokous, jossa G-24-maiden avustuselimet yhdessä analysoivat Keski- Euroopan viiden ensimmäisen siirtymävuoden aikana aikaansaatuja uudistuksia. Yleinen johtopäätös oli, että siirtymä on peruuttamaton. Avustusorganisaatiot sitoutui vat jatkamaan tukeaan Keski-Euroopan maiden liittämi selle kansainväliseen taloudelliseen yhteisöön. Niiden antama tuki suunnitellaan lisäksi niin, että se edistää liit- tymisstrategiaa. Nämä tavoitteet huomioon ottaen komission yhteen- sovittamistyötä kentällä kumppanuusmaissa vahvistetaan ja tiettyjä alueita painotetaan vaikutusten tehostamiseksi. Organisaatiot tekevät yhteistyötä ohjelma- ja hanketasolla. ensimmäisen Ulkomaanavun yhteensovittaminen tuli yleisön tietoi suuteen vuonna 1995. Entisen Jugoslavian tasavaltojen solmima rauhansopimus edellyttää kansainvälisen yhtei sön tukea. Joulukuussa 1995 komissio ja Maailmanpankki järjestivät kokouksen Bosnia-Herzegovinassa. Kokouksen päätavoitteina oli määritellä maan jälleenrakennukseen liittyvät tarpeet ja saada avustuselimien apu liikkeelle. Tämä oli ennen kaik kea merkkinä Euroopan unionin rauhanprosessille anta masta konkreettisesta tuesta ja unionin roolista maailman yhteisön avun yhteensovittajana Keski-Euroopassa. avustuselimien Phare ja entinen Jugoslavia Entisen Jugoslavian jälleenrakennus alkoi vuonna 1995. Komission hyväksymässä rahoitussuunnitelmassa osoi tettiin rauhanprosessin tukemiseen 600 miljoonaa ecua käytettäväksi vuosiksi 1996-1999. Phare-ohjelman toiminnallinen hallinto ja Phare on alusta lähtien pyrkinyt saamaan kumppanuus maat osallistumaan mahdollisimman suuressa määrin toiminnalliseen ohjaukseen. ohjelman strategiseen Ohjelman rakennetta on siksi ajan mittaan muutettu kumppanuusmaiden muuttuvien tarpeiden huomioon otta miseksi, yhteistyön ja yhteensovittamisen lisäämiseksi komission ja maiden välillä sekä Pharen puitteissa toteutettujen ohjelmien vaikuttavuuden kohottamiseksi. toiminnan kehittäminen Tämä jatkui vuonna 1995. Ohjelmaa hoitavan osaston ja ohjelman hallinnon sisäistä rakennetta muutettiin Phareen, Eurooppa-sopimuksiin ja liittymisstrategiaan lujit tamiseksi. liittyvien toimien yhteyksien tarkastusten määrää Hallintomenettelyjä parannettiin. Talouden ja hallinnon raportointijärjestelmiä uusittiin ja säännönmukaisten, riip pumattomien lisättiin. Perustetun erillisen seuranta- ja arviointiyksikön tarkoituksena on parantaa Phare-ohjelmien toiminnallista laatua ja varmis taa entistä kustannustehokkaampi varojen käyttö. Tämä tukee toiminnan hajautusta, jonka merkitys lisääntyy liitty mistä edeltävä strategian edetessä. Phare-ohjelman avoimuutta lisättiin Euroopan unionin muille toimielimille ja jäsenvaltioille - varsinkin julkisille palveluille ja kaupalliselle alalle - sekä kumppanuusmaille suunnatulla tiedotusohjelmalla. Toiminnallinen rakenne Phare-ohjelmaa hoitava osasto, joka toimii pääosasto IA:n alaisuudessa (Eurooppa ja uudet itsenäiset valtiot, yhtei nen uiko- ja turvallisuuspolitiikka ja ulkoiset edustustot), järjestettiin uudelleen vuonna 1995. Aikaisemmin Phare-osasto oli järjestetty pääsiassa toimialoittain ja henkilöstö oli jaettu toimialayksiköihin, joita olivat esimerkiksi maatalous ja perusrakenteet. Kävi kuitenkin selväksi, että tarvittiin kokonaisvaltaista maan tieteellistä rakennetta, joka vastaisi liittymistä edeltävä strategian ja Eurooppa-sopimusten tarpeita sekä tukisi ohjelman menestyksen kannalta erittäin tärkeitä raken teellisia suhteita ja rahoitusyhteistyötä. Tämän vuoksi komissio järjesti Phare-ohjelmaa hoitavan osaston uudelleen maittain heinäkuussa 1995. Silloin muodostettiin kolme maantieteellistä yksikköä, jotka vas taavat kaikista suhteista Keski-Euroopan maiden kanssa. 10 Tarkoituksena on hoitaa kunkin maan liittymistarpeet ja samalla parantaa ohjelman suorituskykyä niin, että maa kohtaisiin kysymyksiin voidaan reagoida entistä nopeam min ja yhteensovitetusti ja saadaan aikaan toiminnallista synergiaa kumppanuusmaissa olevien edustustojen ja Brysselin välille. Moniin Phare-ohjelmiin osallistuu kuitenkin useita maita. Jotta näiden ohjelmien hoitamisen edellyttämää kokonais kuvaa ei menetettäisi, muodostettiin erillisiä laaja-alaisia ja toimialakohtaisia yksiköitä, joiden vastuulla on toi mintaohjelmien yhteensovittaminen sekä laaja-alaisten ja monen maan ohjelmien johtaminen. Nämä yksiköt varmistavat, että yhteistyö maiden välillä jatkuu ja että synergiamahdollisuudet tunnistetaan ja hyödynnetään. toimia Osasto alkoi tältä maantieteelliseltä pohjalta kesäkuusta 1995 lähtien, jotta ei olisi hukattu Essenin ja Cannesin huippukokousten ja liittymistä edeltävä stra tegian käynnistymisen aikaansaamaa liikevoimaa. Phare käynnisti myös henkilöstökysymysten tarkastelun sekä päämajassa Brysselissä että edustustoissa. Parhaillaan määritellään niitä tehtäviä, jotka ovat keskeisiä Phare- ohjelman johtamisen kannalta ja kuuluvat komission osastojen toimeenpanovaltaan, ja jotka siten on hoidettava komission henkilöstön voimin. Muut tehtävät, joiden ei katsota olevan keskeisiä, voidaan teettää ulkopuolella, jolloin olemassa olevaa henkilöstöä voidaan käyttää mahdollisimman tehokkaasti. Uusi lähtökohta suunnitteluun Phare-ohjelman suunnittelua virtaviivaistettiin vuonna 1995. Essenin ja Cannesin huippukokoukset määrittelivät yhteiset päämäärät entistä tarkemmin, joten varat voitiin kohdentaa aiempaa tehokkaammin. Pharelle annettiin liittä myös monivuotiset rahoitustavoitteet ohjelman miseksi entistä läheisemmin kumppanuusmaiden keski pitkän aikavälin strategisiin pyrkimyksiin. Tämän seurauksena neljälle maalle (Tsekin tasavalta, Unkari, Puola ja Slovakia) laadittiin vuonna 1995 moni vuotiset tavoiteohjelmat. Suunnitelmissa on vastaavien ohjelmien laatiminen muille Phare-maille vuoden 1996 laaditaan yhteistyössä puoliväliin mennessä. Ohjelmat kyseisten maiden kanssa, ja ne ulottuvat vuoden 1999 lop puun. Kunkin maan suunnitelmat sisältävät maan tavoit teet, etusijalla olevat toimialat, toimintamuodot ja aika toimialalle osoitettavien varojen taulut sekä kullekin ohjeelliset määrät. Monivuotisia tavoiteohjelmia laadittiin 11 raja-aluehanketta varten, ja mukana ovat kaikki kump panuusmaat Romaniaa lukuun ottamatta. Uusi lähestymistapa on edullinen sekä kumppanuus maiden että jäsenvaltioiden kannalta. Kumppanuusmaiden osalta se tehostaa liittymisen valmistelua, antaa joukon konkreettisia tavoitteita ja mahdollistaa Phare-ohjelman sisällyttämisen keskipitkän aikavälin rakennemuutos ohjelmiin ja liittymisstrategioihin. Jäsenvaltioille se antaa mahdollisuuden strategiseen osallistumiseen ja kunkin maan Phare-prioriteettien tarkasteluun entistä pitemmällä aikavälillä ja kokonaisvaltaisemmin. Vaikka monivuotiset tavoiteohjelmat ovat antaneet Pharelle keskipitkän aikavälin näkökulman, on pidettävä mielessä, että ohjelmien toteutus perustuu vuosittaiseen budjettimenettelyyn. Tämä tarkoittaa sitä, että moni vuotisissa ohjelmissa esitetyt rahamäärät ovat puhtaasti ohjeellisia ja siten vain aikomusten ilmaisuja. Komissio tarvittavat varat vuosittain kullekin maalle osoittaa maakohtaisen toimintaohjelman perusteella. Toiminta ohjelma esittää kaikki ohjelman komponentit yhdessä asiakirjassa, ja se perustuu monivuotiseen tavoiteohjel maan, mutta ei välttämättä noudata sitä uskollisesti. Tämä antaa sekä kyseiselle maalle että Pharelle joustavuutta olosuhteiden ja prioriteettien muuttumisen varalta. Monivuotisten tavoiteohjelmien käyttöönotto on kuitenkin helpottanut vuotuista lyhentänyt varojen sitomisen, rahoitussopimusten teon ja maksatuk sen välistä aikaa ja merkittävästi yksinkertaistanut ohjel man suunnitteluprosessia. suunnittelukierrosta, Muutoksia toteutuksessa Toteutus on Phare-ohjelmien kriittisin alue. Kyky hoitaa yksittäiset hankkeet kentällä määrää hankkeiden vaikut tavuuden tason ja siten julkisten varojen käytön tehok kuuden. tiettyjä rahoitussääntely asettaa rajoituksia Yhteisön antamalla täyden vastuun varojen käytöstä komissiolle, ja tämä rajoittaa vastuun delegoimista kumppanuusmaille. Tätä mahdollista ristiriitaa pyrittiin kuitenkin ratkaisemaan vuoden 1995 aikana ja löytämään sellainen toteutustapa, joka olisi sekä tehokas että tarkka. Toteutusprosessin hajauttaminen eteni edelleen vuonna 1995. Hajauttaminen alkoi 1994, jolloin julkaistiin hajautetun toteutusjärjestelmän käsikirjat. Niiden tarkoi tuksena oli saada aikaan koko ohjelman laajuinen yhteinen ja sovittaa yhteen kumppanuus- toimintajärjestelmä hallintojen -tavat Phare-asetuksen puitteissa. johtamistaidot ja Vuonna 1995 jatkettiin hajautetun parantamiseen maiden kanssa. Työ painottui seuraaviin seikkoihin toteutusjärjestelmän työtä yhdessä kumppanuus tähtäävää • Suunnittelun yksinkertaistaminen ja varsinkin koko- naistyömäärän vähentäminen läheisempi yhteys sekä suunnittelussa että toteutuksessa tarvit tavien asiakirjojen välille moninkertaisen työn vähentä miseksi. luomalla • Toteutusvastuun tärkeällä tasolla, siirto kahdella ensinnäkin komissiolta kumppanuusmaille ja toisaalta Brysselin Phare-henkilöstöltä komission henkilöstölle maiden edustustoissa. Käytännössä tämä merkitsee asteittaista siirtymistä etukäteen tapahtuvasta ex ante - tapahtuvaan ex post - hyväksynnästä seurantaan luopumatta kuitenkaan komission yleisestä valvontavastuusta. jälkikäteen ja arviointiin • Tärkeimpien toteutukseen osallistuvien tahojen tehtä vien ja vastuiden tarkka määrittely etenkin Brysselin ja edustustojen välillä. Tähän kuuluu sopiminen tehtävän kuvauksista, mikä puolestaan vähentää moninkertaista työtä, tehostaa olemassa olevien voimavarojen käyttöä ja lisää eri ryhmien välistä yhteisymmärrystä. Hajautetun toteutusjärjestelmän käsikirjojen saatavuutta pyrittiin myös parantamaan ja niistä tehtiin helppokäyt töisempiä. Uudet menettelyt sisältävät uudet painokset julkaistaan vuonna 1996, ja julkaisua tuetaan edustustoille ja ohjelman hallintoyksiköille suunnatulla koulutuksella. Rahoituksen hallinta Phare-ohjelman monipuolisuus ja laajuus ja komission valvontavastuu edellyttävät tehokasta rahoituksen hallinta järjestelmää. Vuonna 1994 otettiin käyttöön PHACSY- järjestelmä, joka kokoaa yhteen ohjelmatiedot suoraan ohjelman hallintoyksiköistä, ja jota voidaan käyttää seurantatyökaluna. PHACSY uudistettiin vuoden 1995 alussa ja julkaistiin uudessa, helppokäyttöisemmässä muo dossa. Tiedotus Vuodesta 1993 lähtien Phare on aktiivisesti vastannut siihen kiinnostukseen, jota Euroopan yhteisön toimielimet, neuvoa-antavat elimet, jäsenvaltiot ja kumppanusmaat ovat osoittaneet ohjelmaa kohtaan. Vuonna 1995 Phare käytti tiedottamiseen 3,2 miljoonaa ecua. Se julkaisi 67 erillistä julkaisua 18 kielellä ja jakoi niitä yli 800000 kappaletta 26 maahan. Tiedotustoimisto vastasi yli 60000 puhelintiedusteluun, kirjeeseen ja tele- kopioviestiin, ja toimistoon tehtiin yli 5000 henkilö kohtaista vierailua. Tiedotustoimiston henkilöstö piti myös yli 100 puhetta tai esittelytilaisuutta Phare-ohjelmasta konferensseissa ja työpajoissa pääasiassa jäsenvaltioissa. sisältyy tutkimus Vuonna 1995 jatkettiin kumppanuusmaissa ohjelmaa, jonka tarkoituksena oli määritellä ja etsiä sopivia keinoja ihmisten tiedontarpeen tyydyttämiseksi. Edustustojen tiedotusohjelmat keskittyivät entistä enem män tiedottamaan päätöksentekijöille ja mielipiteenmuo- dostajille liittymistä edeltävistä toimista ja Euroopan unioniin liittymisen mahdollisista vaikutuksista. Näihin ohjelmiin kielillä, julkaisuja yhteydenpito-ohjelmien kehittämistä ja toteuttamista sekä paikallisten tiedotustietokantojen luomista. Joka toinen kuukausi ilmestyvän "Eurooppalainen vuoropuhelu" -leh den julkaiseminen aloitettiin, ja vuoden 1996 alkuun men nessä sitä jaettiin kuudella Keski-Euroopan kielellä 20000 päättäjälle ja mielipiteenmuodostajalle alueella. Erityisiä tiedotusohjelmia tasavallassa, Unkarissa, Puolassa ja Slovakiassa. Euroopan unionia käsitteleviä televisiodokumentteja, jotka välittivät tietoa unionista suurelle yleisölle, alettiin esittää entistä enem män kumppanuusmaissa. käynnistettiin Tsekin paikallisilla avaamiseksi Vuoden 1995 aikana tehtiin myös sopimuksia Pharen on- Internetissä. Palvelu line-tietopalvelun tarjoaisi tietoa sopimuksista ja asettaisi käytettäväksi Pharen osoitekirjan ja muuta yleistä Phare-tietoa. Se tar joaa myös ihmisille mahdollisuuden helppoon yhteyden pitoon Pharen kanssa sähköpostin välityksellä. Tämä vie Pharen jälleen askelen eteenpäin, nopeuttaa tiedonsaantia ja lisää tiedotuksen tehoa ja kustannustehokkuutta. tiedotusohjelmaa Tätä ennen järjestelmä yhdistettiin Pharen päätietokantaan (Desiree), joka puolestaan oli täysin yhdistetty SINCOM- järjestelmään, rahoituksen joka on koko komission hallintajärjestelmä. Tämä on virtaviivaistanut ja tarken tanut Pharen rahoituksenhallintaa, vähentänyt monin kertaista työtä ja tuonut järjestelmän paremmin ohjelman hallintoyksiköiden ulottuville. Vuoden 1995 loppuun mennessä noin 95 prosenttia kaikesta ohjelman hallinto yksiköistä tulevasta johtamistiedosta oli PHACSY-järjes- telmän piirissä, ja vuoden 1996 aikana pyritään sinne saamaan loputkin tiedot. Tätä on tukenut riippumattomien tarkastusten määrän lisääntyminen, joka jatkuu edelleen vuonna 1996. Seuranta ja arviointi lisääminen ja komission vastuiden hoito Hajautuksen edellyttävät tehokkaan seuranta- ja arviointijärjestelmän luomista. Kun Phare-ohjelmaa hoitava osasto vuonna 1995 järjestettiin uudelleen, perustettiin myös uusi, seurannasta ja arvioinnista vastaava yksikkö. Yksikön tehtävänä on toteuttaa seuranta- ja arviointi järjestelmä, joka on itsenäinen ja uskottava ja joka perustuu kumppanuusmaiden yhteiseen omistukseen ja osallistumiseen. Yksikköä kehotettiin käyttämään tässä työssä standardijärjestelmää, soveltaa laajasti kaikissa Phare-hankkeissa. jota voitaisiin luotiin perusta uudelle seuranta- Vuonna 1995 ja arviointijärjestelmälle. Sille luotuun alueelliseen raken teeseen kuuluu kolme alueellista toimistoa, joissa työsken telee riippumattomia konsultteja Euroopan unionista sekä paikallisia asiantuntijoita. Suunitelmien mukaan toimistot ovat täysin toimintakykyisiä vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon aikana ja vuosittain seurataan ja arvioidaan yli 400 hanketta. Prosessinkehitys on ennen kaikkea toiminnallinen työkalu kaikille Phare-ohjelmaan osallistuville. Arvioimalla sään nöllisesti Phare-hankkeiden tilaa ja edistymistä uusi yksikkö pystyy määrittelemään parhaat menettelytavat ja jakamaan niitä kaikkiin kumppanuusmaihin, tuomaan esille heikosti menestyvät hankkeet ja ehdottamaan parannuksia sekä antamaan palautetta tulevien ohjelmien ja arviointijärjestelmä on suunnittelijoille. Seuranta- suunniteltu niin, että se limittyy normaalin suunnittelu prosessin kanssa ja sen antamien tietojen perusteella voi daan ohjelmia sopeuttaa entistä lähemmin kumppanuus maiden tarpeiden mukaan. 12 Albania talous on alkanut tiukemman keskusjohtoisen toipua muita entisiä Albanian kommunistimaita talous järjestelmän romahtamisen seurauksista. Vuonna 1995 maan talouden kasvuvauhti oli Keski-Euroopan nopeim pia (11,3 prosenttia). Inflaatio aleni kurinalaisen raha politiikan ansiosta 6 prosenttiin ja työttömyys putosi 14 prosenttiin. Yksityistäminen etenee hyvin: kaikki jäljellä olleet valtionyritykset muutettiin osakeyhtiöiksi huhti kuussa 1995. Tämän johdosta voidaan toteuttaa laaja yksityistämisohjelma, joka käynnistyy vuonna 1996. Vuonna 1995 edistyttiin myös Albanian toimielinten ja lainsäädännön lähentämisessä Euroopan unionin järjes telmien kanssa. Maassa hyväksyttiin uudet siviili-, rikos- ja työlait, jotka luovat vahvemman perustan oikeus järjestelmälle. Albania allekirjoitti Euroopan neuvoston yleissopimuksen vähemmistöjen suojelemisesta, ja maa hyväksyttiin neuvoston täysjäseneksi heinäkuussa 1995. tuki edelleen Albanian Vuonna 1995 Phare-ohjelma uudistusprosessia. Albania ei ole enää riippuvainen välttä mättömästä, joten Pharen painopisteetkin ovat muuttuneet ja heijastelevat maan talouden huomattavaa paranemista. Vuoden 1995 35 miljoonaa ecua tavoiteohjelman kautta osoitettiinkin • liikenteen, tietoliikenteen ja energiahuollon kehittä miseen • korkean asteen koulutuksen tehostamiseen Tempus- ohjelman kautta • kunnallistekniikan parantamiseen Albanian kehitys rahaston kautta • yksityisten toimialojen, julkishallinnon ja oikeus järjestelmien kehittämiseen. Pharen painotukset siirtyivät vuonna 1995 maataloudesta perusrakenteiden kehittämiseen, varsinkin teiden, sata mien, tietoliikenteen ja energiahuollon parantamiseen. Näiden alueiden kehittäminen on välttämätöntä, jotta Albania voisi osallistua yhtenäismarkkinoihin täydessä mitassa. Vuonna 1995 perusrakenteiden kehittämisessä oli etusijalla itä-länsikäytävän rakentaminen ja parantaminen. Phare rahoittikin yhdessä Euroopan investointipankin kanssa • itä-länsikäytävän Durrës-Elbasan- Kapshtica-osuuksien (yhteensä 146 km) parantamista Pogradec- ja • Durrësin lauttaterminaalin kehittämistä. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 88 miljoonaa ecua Koulutus ja tutkimus 3,5 Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 8,5 Rahoitusala 35 Perusrakenteet (energia, liikenne tietoliikenne) 34 Nämä hankkeet ovat esimerkkinä siitä, kuinka tärkeä Pharen osuus on rahoituksen saamiseksi muilta kansain välisiltä elimiltä. Pharella oli tärkeä asema myös muilla alueilla. Vuoden aikana parannettiin perusterveydenhuoltoa ja kehitettiin sairaaloita, käynnistettiin ohjelmia paikallishallinnon vah vistamiseksi ja ryhdyttiin toimenpiteisiin varojen kana voimiseksi suoraan sellaisille pienimuotoisille hankkeille, joista on välitöntä etua paikallisille yhteisöille. Phare jatkaa myös tuen suuntaamista energia-alalle siten, että pääpaino on kansallisen strategian, politiikan ja lain säädännön valmistelussa ja investointien esitutkimusten suorittamisessa avainalueilla. ja rahoitussopimukset Albanian kyky käyttää Phare-ohjelman varoja oli edelleen tyydyttävä, tehtiin noin 73 prosentista Pharen budjettisitoumuksia. Pitkän valmistelun ja monivaiheisen tarjousmenettelyn vaativien perusraken lisääntyminen sekä maan rekisteröinnin nehankkeiden logistiset rajoitukset ja pankkialan kyvyttömyys tarvit tavien luottolimiittien järjestämiseen ovat kuitenkin jonkin verran hidastaneet toteutusta ja maksatusta vuoden 1995 aikana. Albanian vakaa talous antaa Phare-ohjelmalle tulevai suudessa mahdollisuuden entistä pitemmän aikavälin suunnitteluun, ja valmisteilla onkin monivuotinen tavoite ohjelma vuosiksi 1996-1999. Albania tahtoo myös edetä kohti assosioitumista Euroopan unioniin. Maaliskuussa 1995 Albania esitti virallisen pyynnön aloittaa neuvottelut erityissopimuksesta. 13 Myönnetty toimialakohtainen rahoitus in 1995 83 miljoonaa ecua Lainsäädännön lähentäminen 2 Maatalouden rakennemuutos 5 Koulutus ja tutkimus 21 Perusrakenteet (energia, liikenne tietoliikenne) 48 Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus 7 Vuoden 1995 liikenneohjelma rahoitti yhdessä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja Maailmanpankin kunnostushanketta kanssa merkittävää (noin 400 km). Lisäksi tuettiin Sofian julkisen liikenne järjestelmän uudelleenjärjestelyjä. rautateiden Energiahuollon alueella Phare tuki energiatehokkuuden parantamista (sähkö, kaukolämpö ja kaasu), investointien esitutkimuksia säännöstön käy ttöönottami seksi. toimenpiteitä yhteisön ja Vuonna 1995 hyväksyttiin lisäksi monivuotinen tavoite ohjelma raja-alueyhteistyöstä Kreikan kanssa. Ohjelma koskee vuosia 1995-1999, ja sen tavoitebudjetti on 115 miljoonaa ecua. Maiden hyvien kahdenvälisten suhteiden pohjalta ohjelma tukee Kreikan rajan läheisyydessä ole vien Bulgarian alueiden kehitystä Bulgarian yleisen alue- yhteistyöohjelman puitteissa. Avainalueita ovat liikenne, ympäristö, taloudellinen kehitys ja henkilöresurssit. Bulgaria Bulgariassa yhteiskunnallinen ja taloudellinen muutos on tuottanut vaikeuksia. Hallitusmuutokset ja parlamen taarisen tuen vaihtelu ovat hidastaneet päätöksentekoa rakenneuudistuksen avainalueilla. Talouskasvuun ovat vaikuttaneet myös Comecon-markkinoiden romahta minen, Persianlahden kriisi ja YK:n pakotteet entistä Jugoslaviaa vastaan. Markkinatalouden perusta on kuiten kin luotu ja perustukset demokratialle ja kansalaisyhteis kunnalle valettu. Edellisenä vuonna alkanut talouden tilan paraneminen jatkui vuonna 1995. BKT kasvoi 2,5 prosenttia, inflaatio ja työttömyys alenivat ja yksityistäminen edistyi. Tämä yhdessä poliittisen vakautumisen kanssa loi Phare-ohjel man toteuttamiselle rakentavan ympäristön ja vakiinnutti ja tehosti ohjelman johtorakenteita. Vuonna 1995 Phare tuki Bulgariassa hankkeita 60 mil joonalla eculla, jotka käsittelivät lainsäädännön lähentämistä • • yksityisen maanviljelyn edistämistä • • • energiahuoltoa ja ydinteknistä turvallisuutta. inhimillisten voimavarojen kehittämistä liikenteen kehittämistä Phare-ohjelmasta osoitettiin 5 miljoonaa ecua eri maa- taloushankkeille. Tukea annettiin maatalous- ja elin- tarviketeollisuusministeriölle, historiallisia maanomistus oikeuksia koskevien ja muiden toimien rekisteröintiin ja voimaanpalauttamiseen, valtionyhtiöiden uudelleenjärjes- telyihin ja yksityistämiseen sekä tuotanto- ja markkinointi rakenteiden kehittämiseen. Koulutuksen alalla Phare tuki edelleen Tempus-ohjelman kautta korkean asteen koulutuksen uudistamista. Vuoden 1993 kokeiluhankkeen pohjalta käynnistettiin ohjelma korkean asteen ammatillisen koulutuksen ja keskiasteen koulutuksen rahoitusjohtamisen kehittämiseksi. Ohjelma tuki myös korkean asteen koulutuksen tunnustamis- ja arviointiviraston perustamista. 14 Ohjelman toteuttamisen entistä tiiviimpi seuranta mahdol listi satunnaisten ongelmien tunnistamisen ja korjaamisen aikaisessa vaiheessa, ja poliittisen vakauden ansiosta on voitu harkita keskipitkän aikavälin suunnitelmien teke mistä. Tämän seurauksena osa edellisvuosien sitomatta jääneistä varoista saatiin käyttöön, ja rahoitussopimusten solmimisaste nousi vuoden 1994 48 prosentista 56 prosenttiin vuonna 1995. Vuoden 1995 lainsäädännön lähentämisohjelman tavoit teena oli saada aikaan kattava vastaavuus Bulgarian ja lainsäädäntöjen välille. Tavoitteen Euroopan yhteisön saavuttamiseksi Phare avusti uusien lakien valmistelussa ja koulutti kohderyhmiä julkishallinnossa ja oikeus laitoksessa. Lisäksi tarkoituksena on, että ohjelma käyttää hyväkseen Brysseliin vuonna 1996 perustetun teknisen avunannon tiedonvaihtotoimiston tietoja ja asiantuntijoita. Eurooppa-sopimus Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsen valtioiden kanssa tuli voimaan helmikuussa 1995 ja ensimmäinen assosiointineuvoston kokous pidettiin touko kuussa 1995. Kokouksessa osapuolet keskustelivat Bulgarian liittymistä edeltävän strategian edistymisestä. Phare on tärkein keino tämän strategian tukemiseksi. Bulgaria jätti virallisen jäsenyyshakemuksensa joulu kuussa 1995. Hallitus on ilmoittanut Euroopan yhden tymisen olevan yhden päätavoitteistaan ja perustanut ministeriöiden välisen yhdentymisorganisaation. 15 Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 110 miljoonaa ecua Sosiaalinen kehittäminen Mu ut 3 ia työllisyys 2 1 J 'J Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen L^g^ËMÊÈÊK*^. • • ! •• 1 n •. Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 5 Koulutus ja tutkimus 8 Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 91 miseen ja joihinkin raja-alueyhteistyöohjelmaan kuuluviin perusrakenneinvestointihankkeisiin. 1995 Vuodesta tukenut yhteiskunnallis- lähtien ohjelma on taloudellista kehitystä ja matkailuhankkeita raja-alueilla, esimerkiksi historiallisten muistomerkkien restaurointia. lisäksi Sen jälkeen kun Itävalta liittyi Euroopan unioniin vuoden 1995 alussa, Tsekin tasavallan rajoista noin 67 prosenttia on yhteisiä EU:n kanssa. Tämä ja (varsinkin Tsekin ja Saksan välisen) maantie- ja rautatieliikenteen voimakas kasvu ovat lisänneet raja-alueiden, rakenteellisten seik kojen ja ympäristövaikutusten merkitystä. Pharen raja- alueyhteistyöohjelma rahoittaa maanteiden ja rautateiden parantamista ja rajanylityspaikkojen kohentamista tai toimenpiteitä pullonkaulapaikkojen rakentamista sekä vähentämiseksi. Pharen kautta parannetaan myös ilman ja veden laatua näillä alueilla muiden muassa rakentamalla uusia kaasu- ja höyryputkia, ottamalla käyttöön vähän saastuttavaa tekniikkaa lämmön ja sähkön tuotannossa, parantamalla viemärijärjestelmiä ja rakentamalla uusia vedenpuhdistamolta jokien saastumisen vähentämiseksi ja juomaveden laadun parantamiseksi. Tsekin tasavalta Tsekin tasavallan Eurooppa-sopimus EU:n kanssa astui voimaan vuonna 1995, ja maan talouden hyvä kehitys jatkui. Samana vuonna Tsekki hyväksyttiin ensimmäisenä Keski-Euroopan maana OECD:n jäseneksi, mikä oli tunnustus hallituksen suorittamille uudistuksille. Makrotalouden vakauttamiseen ja mikrotaloudessa hin tojen vapauttamiseen, säännöstelyn lopettamiseen ja yksi tyistämiseen perustuva poliittinen linja tuotti hyviä tulok sia. Kasvu oli voimakasta ja työttömyys alhainen, vain 3,5 prosenttia. Kansallisesta valuutasta korunasta tuli vuonna 1995 vapaasti vaihdettava. Eurooppa-sopimuksen voimaantulo merkitsi sitä, että Tsekin tasavalta saattoi täysin osallistua "rakenteelliseen vuoropuheluun" Euroopan unionin kanssa. Assosiointi neuvoston ensimmäinen kokous pidettiin huhtikuussa 1995 ja parlamentaarisen sekakomitean ensimmäinen kokous toukokuussa. Jälkimmäisessä kokouksessa käsitel tiin valkoista kirjaa sisämarkkinoista. Phare-ohjelma otti vuonna 1995 uuden suunnan Tsekin tasavallassa. Kuten muissakin assosioiduissa maissa tämä uusi suunta tarkoittaa sitä, että Phare liittyy suoraan Tsekin tasavallan valmistautumiseen Euroopan unionin jäsenyyteen. Erityistä huomiota kiinnitetään perusraken teiden parantamiseen Saksan ja Itävallan rajojen lähellä olevilla alueilla sekä yhdentymisprosessin ja tulevan jäsenyyden kannalta keskeisten toimielimien vahvista miseen. Tsekin tasavallalle osoitettiin varoja yhteensä 110 miljoo naa ecua, josta 71 miljoonaa oli vuoden 1995 maakoh taiselle toimintaohjelmalle, 8 miljoonaa Tempus-ohjel malle ja 25 miljoonaa raja-alueyhteistyöhön Saksan ja 6 miljoonaa Itävallan kanssa. Phare-ohjelma keskittyi vuonna 1995 Tsekin tasavallan perusrakenteiden parantamiseen. Phare osallistui Berliini - Decin - Praha - Breclav - Wien - rautatiekäytävän rakenta- 16 Phare on osallistunut myös Tsekin lainsäädännön ja toimielinten toimintakyvyn vahvistamiseen rahoittamalla virkamiehille tarjottavaa asiantuntija-apua ja koulutusta sekä tukemalla yhdentymisprosessin kannalta oleellisten ministeriöiden ja toimielinten kuten tullin, tilastotoimen, teollisuusomaisuuden hoidon, kilpailuasioiden ja standar disoinnin hallintoa. Merkittävä osa tästä panoksesta on kohdistunut avunantoon lakien lähentämisessä Euroopan unionin lainsäädännön kanssa. Tulevaisuuden osalta on allekirjoitettu ja hyväksytty monivuotinen tavoiteohjelma vuosiksi 1995-1999. Sen pääpaino on investointien tukemisessa ja Pharen käytössä keskipitkän aikavälin rahoituskeinona. Tavoiteohjelman kokonaisbudjetti on 300-330 miljoonaa ecua, raja-alue yhteistyö mukaan lukien, ja etusijalla ovat seuraavat alueet • lainsäädännön yhdenmukaistaminen Euroopan yhtei söjen kanssa lopullisena päämääränä yhteisön säännös tön voimaan saattaminen • perusrakenteiden Euroopan unionin kanssa varsinkin liikenteen, energiahuollon ja ympäristönsuojelun alueilla yhdenmukaistaminen • yhteiskunnallis-taloudellinen kehitys mukaan lukien pk-yritysten toiminnan, viennin, alueellisen kehityksen, suorien ulkomaisten ja sosiaaliturva uudistuksen edistäminen. investointien Viro Viron talous on viime vuosina elpynyt nopeasti. Kaupan vapauttamisessa ja makrotaloudellisissa uudistuksissa maa on edennyt pitkälle. Tämä näkyy BKT:n kasvuna, joka vuonna 1995 oli 6 prosenttia jo toisena vuotena peräkkäin. Merkittävää on myös se, että ulkomaisten sijoitusten määrä pysyi edellisvuoden korkealla tasolla. Nämä tulokset ovat olleet mahdollisia rakenteellisten uudistusten merkittävän edistymisen ansiosta. Kahteen talouden alueeseen on kuitenkin kiinnitettävä erityistä huomiota tulevalla kaudella, nimittäin suhteellisen korkeaan inflaatioon ja kauppataseen vajeeseen, joka vuoden lopulla oli noin 300 miljoonaa ecua. Viro jätti virallisen jäsenyyshakemuksensa Euroopan unionille marraskuussa 1995 ja osallistuu liittymistä edel tävän strategian rakenteelliseen vuoropuheluun. Marras kuussa Euroopan unioni allekirjoitti Viron kanssa sopi muksen komission edustuston avaamisesta Tallinnassa. Yksityistämisprosessi vauhdittui vuonna 1995, ja sitä auttoi Pharen tuki yksityistämistoimistolle. Suurten valtionyritysten yksityistäminen on vielä kesken, mutta pienet yritykset on yksityistetty lähes kokonaan. Pienten ja keskisuurten yritysten osuus työpaikoista on yli 40 pro senttia. Talouden yksityistämistä edisti myös hallituksen pyrkimys luoda lainsäädännölliset edellytykset kansal liselle arvopaperipörssille, joka aloittanee toimintansa vuoden 1996 alkupuoliskolla. Vuonna 1995 Phare keskittyi edistämään Viron kehitystä saavutetun taloudellisen menestyksen pohjalta ja maan valmistautumista Euroopan unionin jäsenyyteen. Viron Eurooppa-sopimus allekirjoitettiin kesäkuussa 1995, ja se odottaa nyt kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ratifiointia. Viro on ainoa Keski-Euroopan maa, joka ei ole pyytänyt siirtymäkautta kauppapolitiikkansa vapauttamista varten. Virolle annetun Phare-rahoituksen määrä nousi vuonna 1995 24 miljoonaan ecuun. Budjettisitoumusten kokonais määrä vuosiksi 1991-1995 on siten 68,5 miljoonaa ecua. Viron hallituksen ja Phare-ohjelman jatkuva yhteistyö on johtanut sitoumusten tasaiseen kasvuun. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 24 miljoonaa ecua Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 2,9 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 2,8 Koulutus ja tutkimus 4,2 Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 9,1 Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 5 Maataloudessa Phare on jatkanut suunnitteluprosessien, maaseudun luototusjärjestelmien kehittämisen ja maan tukemista. Lisäksi rekisteröinnin sekä yksityistämisen Phare panostaa maatalousministeriön toimielinten ja hen kilöstön kehittämiseen. Tämä auttaa parantamaan maa talouselinkeinojen tehokkuutta maanviljelijöille annet tavan ammattiavun, maatilatalouden ja liiketaloudellisten neuvonantajien kouluttamisen ja maaseudun luototus- laitosten tukemisen muodossa. Vuoden 1995 aikana Phare on tukenut myös energiatehokkuuden parantamiseen täh täävän energiastrategian kehittämistä, saastumisen vähen tämistä, sekä sosiaaliturva- ja terveydenhoitojärjestelmien uudistamista. liikenteenperusrakenteisiin investointeja Pharen monivuotinen tavoiteohjelma, jolle on budjetoitu 84 miljoonaa ecua vuosiksi 1995-1999, keskittyy seuraa viin etusijalla oleviin alueisiin • Euroopan yhdentyminen • vienninedistäminen • alueellinen kehitys • julkishallinnon ja perusrakenteiden kehittäminen. Suunnitelmien mukaan ohjelmien painopiste siirtyy kauden aikana julkisiin ja yksityisiin investointeihin varsinkin maatalouden ja alueiden kehittämisessä. Paino pisteen siirtämisellä on tarkoitus tasata aiempaa panostusta kaupunkialueiden kehittämiseen sekä ottaa huomioon liittymistä edeltävän strategian vaatimukset. Unkari Unkari oli yksi ensimmäisiä Phare-tuen kohdemaita ja se on luonut demokraattiset poliittiset toimielimet, jotka nauttivat maan yhteiskunnallisten ja poliittisten voimien yleistä luottamusta. Maa on myös vakavasti pyrkinyt luomaan sopusointuiset suhteet naapurimaihinsa. Unkarin asema markkinasuuntautuneimpana entisenä Comecon-maana on houkutellut maahan eniten investoin teja muihin alueen maihin verrattuna (40,5 prosenttia alueen kokonaismäärästä vuosina 1989—1994). Valtion yritysten yksityistämisen nopeuttamiseen tähtäävät yksi- tyistämislait saatiin voimaan nopeasti, ja kaikki markkina talouden perusrakenteet on luotu. Vuonna 1995 Unkari joutui kuitenkin painimaan vakavien makrotaloudellisten ongelmien kanssa ja otti käyttöön vakauttamissuunnitelman, jonka tarkoituksena oli vähen tää budjetin ja vaihtotaseen vajetta ja nopeuttaa julkisen rahoituksen uudistamista. Phare keskittyikin vuonna 1995 tukemaan hallitusta sen pyrkimyksissä kohti taloudellista yhden lisääntyvää mukaisuutta sekä auttamaan Unkaria suoriutumaan valkoi sessa kirjassa esitetyistä liittymistä edeltävän strategian toimenpiteistä. Unkari jätti entisistä kommunistimaista ensimmäisenä hakemuksen Euroopan unionin täys jäsenyydestä (huhtikuussa 1994), ja hallituksen sitou tuminen liittymisprosessiin on aiheuttanut sen, että Phare on keskittänyt suuren osan tuesta lainsäädännön yhden mukaistamisen julkishallinnon uudelleenjärjestelyn tukemiseen. ja Käytännössä tämä on tarkoittanut toimialakohtaisten ja oikeudellisten selvitysten tekemistä, uuden lainsäädännön valmistelemista ja yhteisön lainsäädännön kääntämistä unkariksi, tarpeellisten toimielinten luomista, koulutus tilaisuuksien järjestämistä virkamiehille ja muille päät täjille sekä tärkeille kohderyhmille kohdistettua suhde toimintaa. liikenne- ja Toinen erittäin tärkeä alue on Unkarin tietoliikenteenperusrakenteiden muuttaminen ja uudista minen. Nykyinen tila osaltaan ehkäisee kotimaisten ja ulkomaisten sijoitusten tekemistä ja lisää eri alueiden taloudellisen kehityksen epätasaisuutta. Phare tukee aktii visesti tarvittavien standardien kehittämistä ja muiden muassa perusrakenteiden parantamista, tienrakennusta sekä rautateiden ja yhdistelmäkuljetusterminaalien raken tamista. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 92 miljoonaa ecua Sosiaalinen kehittäminen Muut 2 ja työllisyys 2 Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet i Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 6 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 3 Maatalouden rakennemuutos 10 Koulutus ja tutkimus 16 Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 36 Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus 12 Vuonna 1995 hyväksyttiin Pharen monivuotinen tavoite ohjelma (1995-1999), joka tukee 425 miljoonalla eculla seuraavia etusijalle asetettuja alueita: • Euroopan yhdentyminen, lainsäädännön lähentäminen ja julkishallinnon uudistaminen • koulutus painopisteenä inhimillisten voimavarojen • kehittämisrahaston perustaminen taloudellinen kehitys painopisteinä maatalous, yksi tyistäminen ja uudelleenjärjestelyt, pk-yritysten kehittä minen, alueellinen kehitys, kaupan ja investointien edistäminen ja matkailun edistäminen • julkisen rahoituksen ja sosiaalialan uudistaminen • perusrakenteiden kehittäminen painopisteinä maantie- ja rautatiekuljetukset, tietoliikenne, kauttakulku, vesi huolto, energiahuolto ja ympäristönsuojelu • osallistuminen Euroopan yhteisön ohjelmiin. Vuodeksi 1995 näille painopistealueille osoitettiin 85 miljoonaa ecua. Vuonna 1995 aloitettiin myös ensimmäinen raja-alue- yhteistyöohjelma Unkarin ja Itävallan välillä. Unkarin viranomaisten kanssa on sovittu raja-alueyhteistyön moni vuotisesta tavoiteohjelmasta vuosiksi 1995-1999 Itävallan kanssa tehdyn kahdenvälisen yhteistyön pohjalta. 19 Latvia Vuonna 1995 Latvian talous kehittyi taas suotuisasti 90- luvun alkuvuosien jälkeen. Kasvu oli taantuman voimakasta varsinkin palvelu- ja rakennusaloilla sekä metsätaloudessa vaikkakin tarvittavista uudelleenjärjeste lyistä johtuen teollisuus-ja maataloustoimialat heikkenivät edelleen. Pienten ja keskisuurten yritysten yksityistäminen sujui hyvin vuonna 1995, mutta suurten yritysten kohdalla kehitys on ollut paljon hitaampaa. Prosessia on edesautettu perustamalla keskitetty kansallinen yksityistämistoimisto. Toimisto järjestää jäljellä olevien valtionyritysten myyn nin lähivuosien aikana, ja sillä välin vielä valtion hallussa olevia yrityksiä hoitaa valtion omaisuusrahasto. Yksityissektorin kehittymisen kannalta on vielä tarpeen täydentää ja yksinkertaistaa lainsäädäntöä investointien houkuttelemiseksi. Phare on avustanut sekä Latvian yksityistämistoimistoa että valtion omaisuusrahastoa. lainsäädännön Muiden Keski-Euroopan maiden tapaan Latvia panee suuren painon tärkeänä askeleena kohti Euroopan unionin jäsenyyttä. Julkis hallinnon uudistus on oleellinen osa tätä pyrkimystä, ja Pharen rahoittaman ohjelman avulla valmennetaan mah dollisimman monta virkamiestä vuoteen 2000 mennessä. lähentämiselle Suotuisasta kehityksestä huolimatta Latvian taloutta kohtasi joukko takaiskuja vuonna 1995. Kesäkuussa maan tärkein liikepankki, Bankas Baltija, julistettiin maksu kyvyttömäksi, mistä seurasi yleinen pankkikriisi. Euroo pan unioni lupasi antaa 2,5 miljoonaa ecua rahoitusalan auttamiseksi. Toinen takaisku oli veronkierrosta aiheutunut valtion tulojen pienuus. Se johti vuoden ensimmäisellä puolis kolla budjettikriisiin ja aiheutti osaltaan budjettivajeen, joka vuonna 1995 oli noin 4,8 prosenttia BKT:stä. Eurooppa-sopimus solmittiin 25. kesäkuuta 1995 ja Latvia jätti virallisen jäsenhakemuksensa 27. lokakuuta 1995. Maa osallistuu liittymistä edeltävän strategian rakenteelliseen vuoropuheluun. täysin mitoin Latvian kohdalla Phare on keskittynyt tietämyksen antamiseen. Tässä ovat etusijalla olleet erityisesti julkis hallinnon uudistus, yksityistäminen ja pk-yritysten toimin nan edistäminen sekä pankkitoiminnan, maatalouden terveyden- tietoliikenteen, energiahuollon, liikenteen, 20 Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 32,5 miljoonaa ecua Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 9 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 1,3 Koulutus ja tutkimus 2 Rahoitusala 2,5 Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 8,3 Perusrakenteet(energia, liikenne, tietoliikenne) 9,2 huollon ja korkean asteen koulutuksen kehittäminen. Vuonna 1995 Pharen tuki laajennettiin koskemaan myös inhimillisten voima talousuudistusta, varojen kehittämistä ja perusrakenteiden parantamista. toimielinten ja Perusrakenteiden osalta Phare kiinnitti erityistä huomiota energiahuoltoon. Maalla ei ole lainkaan omia hiilivety- varoja, joten se on suuresti riippuvainen energian tuon nista. Maalla on kuitenkin kehityskelpoisia kotimaisia energiavaroja kuten vesivoimaa, puuta ja turvetta, ja Phare on rahoittanut hankkeita, joiden tarkoituksena on näiden energiamuotojen hyödyntämiskelpoisuuden tutkiminen. Pharen rahoitus oli 32,5 miljoonaan ecua vuonna 1995. Latviaan vuosina 1991-1995 sidottujen varojen kokonais määrä on siten 108 miljoonaa ecua. Vuonna 1995 vuosiksi 1996-1999 allekirjoitettu monivuotinen tavoiteohjelma kohdistuu seuraaviin ensisijaisiin toimiin • yksityissektorin kehittäminen mukaan lukien uudel leenjärjestelyt ja yksityistäminen, pankkitoiminta, pk- yritysten kehittäminen, ulkomaisten investointien ja ulkomaankaupan edistäminen ja maatalousuudistus toimielinten yhdentyminen, inhimilliset voimavarat ja sosiaaliala, tilastoyhteistyö, julkishallinnon uudista minen, korkean asteen koulutus, julkinen rahoitus ja laskentatoimi sekä sosiaalialan uudistus • • perusrakenteiden parantaminen painopisteinä energia huolto, ympäristöjä liikenne. Liettua Liettuan talous nousi Neuvostoliiton hajoamisen aiheut tamasta syvästä taantumasta ja BKT, joka vuosina 1992 ja 1993 oli pienentynyt, kasvoi 1,5 prosenttia vuonna 1994 ja 5 prosenttia vuonna 1995. Yksityistäminen on edennyt tyydyttävästi, pienten yritys ten osalta nopeastikin, ja se on tapahtunut pääasiassa yksi- tyistämistodistuksia vaihtamalla ja paikallisten sijoittajien kautta. Parlamentti hyväksyi vuoden 1995 puolivälissä uuden yksityistämislain, jossa esitetään taloudellisten ministeriöiden, valtion toimielinten ja paikallisten viran omaisten vastuut. Laki on selkeä merkki siitä, että hallitus on sitoutunut viemään yksityistämisprosessin loppuun. Lisäksi vuonna 1995 perustettiin yksityistämistoimisto, joka on aloittanut toimintansa ripeästi paikallisen Phare - neuvojan avustuksella. Toimisto on puolittain itsenäinen elin, jonka tarkoituksena on valmistella ja toteuttaa jäljellä oleva yksityistäminen pääministerin kanslian valvonnassa. Uuden lain ja toimiston toiminnan odotetaan nopeuttavan yksityistämistä. Erityistä huomiota kiinnitetään yritysten uudelleenjärjestelyihin jo yksityistettyjen yritysten tekni sen suorituskyvyn tai taloudellisten voimavarojen lisää miseksi. Osana yksityissektorin kehittämistä hallitus alkoi vuonna 1995 määritellä pk-yrityksiä koskevia lainsäädännöllisiä perusteita, ja maahan on perustettu voittoa tuottamaton ja riippumaton kehitystoimisto. Yrittäjät kärsivät kuitenkin yhä pääomanmuodostukseen tarvittavan rahoituksen puut teesta. Tätä tilannetta on osittain helpottanut ulkomaisten investointien nopea kasvu (noin 254 miljoonaa ecua vuosina 1989 - 1994). Investointien määrä on kuitenkin vielä huomattavasti pienempi kuin muissa Baltian maissa. Hallitus pohtii parhaillaan muutaman viime vuoden aikana perustettujen erilaisten taloudellisten kehitystoimistojen toiminnan yhteensovittamista. Liettuan virallinen jäsenhakemus Euroopan unioniin jätet tiin joulukuussa 1995, ja se vahvistettiin Liettuan parla mentin antamalla julistuksella. Liettua allekirjoitti Eurooppa-sopimuksen kesäkuussa 1995, ja maa on sittemmin osallistunut aktiivisesti raken teellisen vuoropuhelun puitteissa järjestettyihin kokouksiin. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 42 miljoonaa ecua Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 4,4 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 5,5 l lk Koulutus ja tutkimus 3,5 Perusrakenteet(energia, liikenne, tietoliikenne) 19 Lisäksi hallitus on aktiivisesti luonut tarvittavia toimi elimiä sekä lainsäädännöllisiä perusteita Euroopan yhden tymisprosessin aloittamiseksi. Osana tätä prosessia Liettua aloitti vuonna 1995 pyrkimykset lainsäädäntönsä lähentä miseksi Euroopan yhteisön säännöstön kanssa. Phare avusti tätä prosessia tukemalla lainsäädännön kehittämistä rahoitusalalla (pankkitoimintalaki, vakuutukset ja arvo paperit) sekä liiketoimintalain, työlainsäädännön, Euroo pan yhteisön ja kansainvälisen lain sekä valtiosääntö oikeuden ja hallinto-oikeuden aloilla. Eurooppa-sopimus edellyttää ulkomaalaisten maan omistusta koskevaa muutosta Liettuan perustuslakiin. Par lamentin odotetaan hyväksyvän tarvittavan muutoksen vuoden 1996 alkupuoliskolla. Eurooppa-sopimus ratifioi taneen vuoden 1996 aikana. Pharen vuoden 1995 budjettisitoumukset Liettualle olivat 38 miljoonaa ecua, 4 miljoonaa enemmän kuin edellisenä vuonna. Varat kohdistettiin vuosien 1994-1995 tavoite ohjelman mukaisesti taloudelliseen kehittämiseen, perus rakenteiden parantamiseen, investointeihin, Euroopan yhdentymiseen ja inhimillisten voimavarojen kehittämiseen. julkisiin Yksityissektorin kehittämiseen Phare on osallistunut avus tamalla liike-elämän neuvontakeskusten verkoston luomi sessa ja eurotiedotuspisteen perustamisessa Vilnaan. Phare on jatkanut yhden paikallisen neuvonantajan ylläpitämistä Liettuan investointien edistämistoimistossa, joka perustet tiin vuonna 1993. 21 Phare on osallistunut aktiivisesti myös maatalouden kehit- tämiseen. Maatalous on taantunut viime vuosien aikana, mutta on silti vielä toiseksi suurin talouden ala. Maatilojen yksityistäminen on johtanut omistuksen pirstoutumiseen ja tämä yhdessä pääoman saatavuuden sekä puutteellisten liike-elämän taitojen ja osaamisen kanssa rasittaa yhä alaa. Phare onkin tukenut maatalouden taloudellisen suunnittelun parantamiseen tähtäävien ohjel mien kehittämistä sekä liiketaloudellisen ja teknisen neu vonnan antamista ja luototusmahdollisuuksien kehittä mistä. rajallisen Phare tuki myös aktiivisesti ohjelmia, jotka koskivat julkishallinnon uudistusta (suunnitteluohjelma saatettiin päätökseen maaliskuussa 1995), terveydenhuoltoalaa (var- sinkin perusterveydenhuoltoa) sekä strategisen neuvonnan antamista sosiaali- ja työmarkkina-alalla, 22 Puola Vuonna 1995 Puolan talousuudistus eteni hyvän matkaa. Yksityissektori tuottaa jo reilusti yli puolet kansantulosta, markkinatalous on vakiintunut, ja taloudellisen suoritus kyvyn riippuvuus poliittisesta kehityksestä vähenee edelleen. Talouden kehitystä kuvaa selvimmin vuoden 1995 kasvu: BKT kasvoi 7 prosenttia viennin ja investointien voimak kaan lisääntymisen ansiosta, kun kasvu vuonna 1994 oli 5 prosenttia. Kasvu oli viennin ja investointien voimakkaan lisääntymisen ansiota. Lisäksi korot laskivat, mikä kuvasti zlotyn vahvan aseman säilymistä. Tämän taloudellisen menestyksen pohjalta Puolan hallitus käynnisti virallisesti laajan yksityistämisohjelman marras kuussa 1995. Ohjelman toteuttamiseksi luotiin 15 kansal lista sijoitusrahastoa, joita johtavat ammattimaiset omai suudenhoitajat. Kukin rahasto toimii noin 500 yksityis tettävän keskikokoisen yrityksen holding-yhtiönä, ja kansalaiset voivat ostaa rahastojen osakkeita nimelliseen hintaan. Euroopan yhteisö tuki ohjelmaa Phare-ohjelman kautta rahoittamalla tiedotuskampanjan sekä osakekirjojen painatuksen ja jakelun. Jäljellä olevien 4400 valtionyhtiön yksityistäminen jatkuu vuonna 1996. Osana yksityistämisprosessia tehostettiin pyrkimyksiä pankkitoiminnan uudelleenjärjestelyjen ja yksityistämisen toteuttamiseksi. Ala on vielä 60-prosenttisesti valtion omistuksessa. Phare jatkoi prosessista vastaavan pankki alan hoitoyksikön tukemista, ja prosessin odotetaan nopeutuvan ratkaisevasti vuonna 1996. Vuonna 1995 Euroopan unionin Phare-budjettisitoumuk- set Puolaan olivat 174 miljoonaa ecua. Summa kuuluu Puolan vuosien 1995-1999 jonka kokonaisbudjetti on 1015 miljoonaa ecua. tavoiteohjelmaan, Phare-tuen päätavoitteena on edistää Puolan osallistumista Euroopan yhdentymiseen (prosessiin) tukemalla yhteis- kunnallis-taloudellista muutosta. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 174 miljoonaa ecua Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 9 Julkisten toimielimien ja h a|] i n n on u u d i s t a m in en 2 Maatalouden rakennemuutos 13 Koulutus ja tutkimus 37 Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 91 Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus 22 Monivuotinen tavoiteohjelma keskittyy seuraaviin ensi sijaisiin kohteisiin, jotka on valittu niin, että ne sopivat yhteen Puolan hallituksen vuosiksi 1994-1997 laatiman talousstrategian kanssa • työmarkkinasuhteiden saattaminen lähemmäs markki nataloudessa vallitsevia suhteita, rakenteellisen työttö myyden torjuminen ja ympäristönsuojelun tehosta minen toimielinten uudistamisen jatkaminen sosiaaliturvan ja sosiaalipalveluiden alueella sekä rahoitusalalla • Puolan talouden kilpailukyvyn parantaminen. • Vuonna 1995 Puolan Phare-ohjelmaan sidotuista varoista 52 prosenttia käytettiin maan perusrakenteiden kehit tämiseen. Tästä 22 miljoonaa ecua osoitettiin yhdessä Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa rahoitettavaan E-20-rautatien uudenaikaistamiseen. Rata kulkee Berliinistä Varsovan ja Minskin kautta Moskovaan. Raja-alueyhteistyöhön osoitettiin vuonna 1995 yhteensä 53 miljoonaa ecua. Varat keskitetään siten, että vain ja kahdeksan aluetta Saksan vastaisella raja-alueella 23 läntisen Itämeren alueella voi saada tukea. Ohjelman lopullisena päämääränä on kehittää Puolan raja-alueen perusrakenteita siten, että ne saadaan samalle tasolle itäosan kanssa. Varat käytetään pääasiassa Saksan liikenteenperusrakenteiden ja ympäristönsuojelun kehit tämiseen ja 55 prosenttia on tarkoitettu rajanylitys paikkojen parantamiseen. Lisäksi perusrakenteiden kehit tämistä tuetaan Pharen rahoittamien alueellisten kehit tämistoimien kautta eri puolilla Puolaa 20 miljoonalla eculla. kansalliselle Ympäristönsuojelun ympäristörahastolle osoitetun rahoituksen jatkaminen 18 miljoonalla eculla. Tämä noudattaa Euroopan parlamentin tärkeyttä heijastaa suositusta, jonka mukaan Phare-rahoitusta ympäristön puhdistushankkeille tulee jatkaa. Muita tärkeitä alueita Puolan Phare-ohjelmassa olivat maatalous, matkailun edistäminen ja koulutus. Phare-ohjelman toteutus nopeutui huomattavasti vuonna 1995, mikä heijastaa vuoden aikana tapahtunutta Puolan ja Euroopan unionin välisten suhteiden paranemista. Kahden välinen assosiointineuvosto piti Eurooppa-sopimukseen liittyvän toisen kokouksensa heinäkuussa 1995. Neuvosto keskittyi kolmeen kysymykseen, jotka olivat Puolan strategia Euroopan unioniin yhdentymisessä, alueiden sisäinen yhteistyö ja kaupankäyntiin liittyvät asiat. 24 Romania Romanialle vuosi 1995 merkitsi vakaata talouskehitystä ja entistä lujempia poliittisia suhteita Euroopan unioniin. Hallituksen virallisten lukujen mukaan BKT kasvoi 6,9 prosenttia, inflaatio puolittui 27,8 prosenttiin, työttömyys aleni 10,9 prosentista 8,9 prosenttiin ja reaaliset keski ansiot kasvoivat 16,3 prosenttia. Vuoden loppupuolella tapahtunut maksutaseen heikkeneminen ja yleisön luottamuksen väheneminen kansalliseen valuuttaan osoit tavat kuitenkin, että kaikki kestävän kasvun makro taloudelliset edellytykset eivät vielä täyty. Mikrotalouden tasolla valtion omaisuusrahasto onnistui myymään yli 650 yritystä, mikä on tähän mennessä paras vuositulos yritysten lukumäärällä mitattuna. Yksityistet tyjen yritysten kokonaismäärä on nyt 1524, ja niissä työskentelee noin 10 prosenttia kokonaistyövoimasta. Lisäksi kesäkuussa käynnistettiin uudistettu laaja yksityis- tämisohjelma. Ohjelman mukaisesti Romanian kansalaiset saavat merkittävän omistusosuuden yli 4000 romania laisessa yrityksessä. Valtion omaisuusrahastolle jää vielä merkittäviä osuuksia, jotka se myy käteisellä joko huutokaupalla, yleisömyynnillä tai tavanomaisella kau palla. Yleisön kiinnostus ohjelmaa kohtaan oli kuitenkin heikko, ja merkintäaikaa jatkettiin maaliskuuhun 1996. Ohjelma helpottaa tuotantosektorin hajauttamista ja on merkittävä askel kohti toimivaa markkinataloutta. Pharen budjettisitoumukset Romanian ohjelmiin vuodeksi 1995 olivat 66 miljoonaa ecua ja toteutumisaikataulu kaksi-kolme vuotta. Summa on osa monivuotista rahoitus kehystä, jonka budjetti vuosina 1995-1999 on 550 mil joonaa ecua. Vuosiksi 1990-1994 myönnetty tuki oli 542 miljoonaa ecua. Vuonna 1995 Phare tuki erityisen aktiivisesti yksityis tämistä ja teollisuuden uudelleenjärjestelyjä. Hallituksen tuettiin muun muassa laajaa yksityistämisohjelmaa tiedotuskampanjalla, jonka tarkoituksena oli saada yleisö mahdollisimman hyvin ymmärtämään mistä on kysymys ja osallistumaan yksityistämiseen. Lisäksi Phare tukee merkittävästi valtion omaisuusrahastoa jäljellä olevien omistusten purkamisessa. Suurten valtionyritysten yksityistäminen eteni vuonna 1995 hitaasti. Phare osallistui merkittävällä panoksella taloudellisten laatimiseen tervehdyttämissuunnitelmien 26 raskaasti velkaantuneelle yritykselle, mutta näitä suun nitelmia ei ole vielä pantu täytäntöön. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 66 miljoonaa ecua Maatalouden rake nnemuutos 10 Koulutus ja tutkimus 18 Perusrakenteet (energia, liikenne tietoliikenne) 38 Phare jatkoi pk-yritysten kehityksen tukemista avus tamalla pk-yritysten neuvontakeskusten verkostoa apu rahaohjelman avulla. Phare rahoitti myös pankkien avus tusohjelmaa, jonka tarkoituksena on auttaa niitä liike toimissa pk-yritysten kanssa. Myös yritysmaailman ulkopuolella tapahtui merkittävää edistystä muiden uudistusten kohdalla. Esimerkiksi am matillisen koulutuksen uudistus nopeutui, ja Phare tuki merkittävällä panoksella sekä kansallisen tason kehitystä että avainammattikoulujen ryhmää joka koostuu 25 eri puolilla maata sijaitsevasta koulusta. Lisäksi uuden koulutuslain tarkoituksena on lisätä yliopistojen auto nomiaa, minkä tukemiseksi on kehitetty Phare-ohjelmaa. Myös keskusjohtoisessa taloudessa tärkeässä asemassa olleen tutkimus- ja teknologia-alan uudelleenjärjestelyt on aloitettu Pharen tuella. Phare on myös aktiivisesti tukenut paikallisten julkisten ja yksityisten elimien hajautettuja yhteishankkeita kaupun geissa eri puolilla maata. Pisimmälle viety ohjelma tällä alueella keskittyy aktiivisten työllisyystoimien kehittä miseen. 50 000 ecun Phare-avustuksia myönnettiin 21 kaupungissa toteutettaville hankkeille. Kaupunkien luku määrä kasvaa vuonna 1996. Muut vuoden 1995 aikana valmistellut tämän tyyppiset ohjelmat tukevat esimerkiksi paikallista taloudellista kehitystä ja sosiaalipalveluja. 25 Romanian ja Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenval tioiden välinen Eurooppa-sopimus astui voimaan helmi kuussa 1995. Assosiointineuvoston ensimmäinen kokous pidettiin huhtikuussa. Assosiointikomitean kokouksessa lokakuussa 1995 käsiteltiin pääsyä Pharen raja-alue yhteistyön piiriin, monen maan ohjelmien toteuttamista sekä kaupallista rahoitustoimintaa. Kesäkuussa 1995 Romania jätti virallisen jäsenyys hakemuksensa Euroopan unionille. Kaikki hakemuksen osapuolet allekirjoittivat Romanian jäsenyyttä puoltavan liitetty "kansallinen julistuksen. Myös hakemukseen liittymisstrategia" painotti Romanian poliittisen, yhteis kunnallisen ja taloudellisen muutoksen käyttövoimana olevaa suurta kansallista yksimielisyyttä. Sisämarkkinoita käsittelevän valkoisen kirjan suunta viivojen mukaisesti Romania aloitti kansallisen lainsää däntönsä yhdenmukaistamisen Euroopan yhteisön lain kanssa. Etusijalla ovat kilpailu, valtionavut, julkiset palve lut, rahoitus sekä ihmisten vapaa liikkuvuus. Phare kehittämiseksi on Kansalaisyhteiskunnan demokratiaohjelman kautta tukenut 19 pienhankkeen toteuttamista seuraavilla alueilla: nuorten poliitikkojen koulutus, paikallishallinnon ja kansalaisten vuoropuhelun edistäminen, romanialaisten organisaatioiden vahvista minen ja niiden yhteistyön kehittäminen paikallisten ja kansallisten viranomaisten kanssa, lasten oikeuksien edistäminen ja Unkarin-Romanian vuoropuhelun sekä monikulttuuristen toimintojen edistäminen. Terveyden hoitoalalla Phare on osallistunut rokotteiden säilytys- menetelmien kehittämiseen maaseutualueita varten. Phare tuki Romanian perusrakenteiden parantamista sekä suoraan rahoittamalla yhdessä Euroopan investointipankin kanssa suurta maanteiden parannushanketta että välillisesti rahoittamalla soveltuvuustutkimuksia ja muuta valmistelu työtä liikenteen, tietoliikenteen ja energiahuollon alueilla. 26 Slovakia Slovakian makrotaloudellinen kehitys vuonna 1995 oli vaikuttava. BKT kasvoi voimakkaasti, inflaatio oli alhainen, kauppatase pysyi positiivisena ja valtiontalouden vaje pieneni merkittävästi. Kielteistä oli vain työttömyys aste ja ulkomaisten sijoittajien vähäisyys. taloudessa Slovakian tapahtui dramaattinen käänne vuonna 1994, jolloin talous kasvoi 4,8 prosenttia. Vuonna 1995 BKT:n reaalikasvu kiihtyi edelleen ja oli 7,4 prosenttia. Korkeat reaalipalkat ja työllisyyden hienoinen paraneminen lisäsivät yksityistä kulutusta, ja talouden kasvulla oli viimeinkin positiivinen vaikutus investoin teihin. Talouskasvun kiihtymisestä huolimatta inflaatio laski alle 10 prosentin tiukan rahapolitiikan jatkumisen ansiosta. Kasvu lisäsi myös tuontia, mikä puolestaan pienensi vaihtotaseen ylijäämää ja nettoviennin osuutta kasvusta. Pharen budjettisitoumukset Slovakiaan vuonna 1995 olivat 46 miljoonaa ecua, enemmän kuin edellisen vuoden 40 miljoonaa. Pharen kokonaissitoumus oli vuonna 1995 sovitun monivuotisen tavoiteohjelman ensimmäinen erä. Ohjel man mukaan Pharen tuki keskittyy keskipitkällä aikavälillä seuraaviin laajoihin aiheisiin • yhteisön säännöstön käyttöönotto ja siihen liittyvä valtion ja yhteiskunnan rakenteiden uudistaminen sekä lakien, standardien ja määräysten lähentäminen • yksityissektorin kehittäminen ja uudelleenjärjestelyt • inhimillisten voimavarojen kehittäminen ja sosiaalialan uudistus • perusrakenteiden parantaminen. Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1995 46 miljoonaa ecua Julkinen terveydenhoito 2 Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 2,4 Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 1,5 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 5 Maatalouden rakennemuutos 2,6 Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi 0,5 Koulutus ja tutkimus 5 Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus 1 Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 14,2" Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) 8,2 sovitun monivuotisen Vuosiksi 1995-1999 tavoite ohjelman mukaan sidottuja varoja voidaan sovittaa tar peiden ja varojen käyttökyvyn mukaan. Käyttökyky on otettava erityisesti huomioon, sillä aikaisempien ohjelmien aikana Slovakian kyvyssä käyttää varoja on ollut toivo misen varaa. Slovakian viranomaisten kanssa käydään jatkuvaa keskustelua siitä, miten Pharen tehokkuutta ja vaikuttavuutta voitaisiin parantaa. Vuonna 1995 Phare-tuki keskitettiin pääasiassa osaamisen ja investointituen antamiseen yksityissektorin kehityksen edistämiseksi. Phare tuki hankkeita, jotka ovat välttämät tömiä Slovakian auttamiseksi sen valmistautuessa Euroo pan unionin jäsenyyteen • Yksityistämisen jälkihoitorahasto on Pharen ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin yhteinen aloite oman pääoman järjestämiseksi ja osaamisen jakamiseksi Slovakian pk-yrityksille 27 • Slovakian ja Itävallan välisen raja-alueyhteistyö- ohjelman puitteissa sidottiin 4 miljoonaa ecua erilaisiin ympäristöhankkeisiin (jäteveden- ja veden puhdistus) sekä liikenteeseen, yhteiskunnallis-taloudelliseen kehi tykseen ja aluesuunnitteluun liittyviin soveltuvuustutki muksiin. Slovakia on asettanut etusijalle yhdentymisen länsimaisiin taloudellisiin rakenteisiin ja turvallisuusjärjestelmiin ja eritoten Euroopan unioniin. Se jätti virallisen jäsen hakemuksensa Euroopan unionille 27. kesäkuuta 1995. rakenteelliseen vuoro Maa osallistui puheluun jäsenvaltioiden kanssa koko vuoden ajan ja vei Eurooppa-sopimuksen toteuttamista eteenpäin assosiointi neuvoston ensimmäisessä kokouksessa toukokuussa ja assosioitumisasioita käsittelevän parlamentaarisen seka komitean kokouksessa marraskuussa. täysmittaisesti pk-yritysohjelma antaa rahoitusapua ja siirtää osaa mista Slovakian pk-yrityksille. Ohjelman rahoitus keinoja, varsinkin pienten lainojen rahastoa, on käytetty ahkerasti. Tämä rahoitus yhdessä neuvontakeskusten verkoston antaman yritysneuvonnan kanssa ovat olleet arvokkaita apuvälineitä pk-yrityksille Slovakian keskuspankille ja valtiovarainministeriölle, jotka ovat tärkeässä asemassa talousuudistuksessa ja Euroopan yhdentymisessä, siirrettiin tarvittavaa tietoa. Inhimillisten voimavarojen kehittämisen alueella käyn nistettiin vuonna 1995 terveydenhoito-ohjelma, joka keskittyy perusterveydenhoitoon ja terveydenhoidon rahoittamiseen Slovakian oikeuslaitokselle annettiin lisätukea Vuonna 1995 rahoitettiin merkittävää perusrakenne- aloitetta, jonka kautta annettiin investointitukea maa- lämpöhankkeeseen standardisointivirastolle, kansalaisyhteiskuntaohjelmille tullihallinnolle, ja 28 Slovenia Slovenia on nopeilla talouden säätötoimilla saavuttanut hyvän makrotaloudellisen vakauden. Kansantuotteessa asukasta kohti Slovenia on joidenkin Euroopan unionin jäsenvaltioiden tasolla. Vuonna 1995 talous kasvoi lähes 5 prosenttia, ja inflaatio putosi alle 10 prosentin. Maan viennistä 65 prosenttia suuntautuu Euroopan unioniin. Slovenian kyky käyttää varoja on vaikuttava. Vuosina 1992 ja 1993 solmittiin rahoitussopimukset melkein kaikista sidotuista varoista, ja vuoden 1994 sitoumuksista lähes 60 prosentista on tehty sopimukset. Tämä osoittaa miten tehokkaasti Slovenia käyttää Phare-varoja. Vuonna 1995 Slovenian maakohtaiseen toimintaohjel maan osoitettiin 16,4 miljoonaa ecua. Raja-alueyhteis työhön osoitetut 6 miljoonaa ja Tempus-ohjelmaan tarkoi tetut 2,6 miljoonaa nostivat Pharen kokonaisrahoituksen vuonna 1995 25 miljoonaan ecuun. ja Vuoden 1995 aikana Phare-ohjelmalla oli välitön vaikutus eräillä avainalueilla. Toimiala- ja yrityskohtaista uudel leenjärjestelyä tuettiin jatkuvasti muun muassa koulut tamalla yritysjohtajia tukemalla yksityistämistodis- tusohjelmaa. Varoja käytettiin Dolga Vasin rajanylitys paikan parantamiseen Unkarin rajalla. Paikka on ollut pahimpia pullonkauloja tärkeällä Keski-Eurooppaan johta valla reitillä. Tukea annettiin lisäksi julkisen rahoituksen ja pankkitoiminnan uudistamiselle sekä uuden verotus järjestelmän luomiselle. raja-aseman parantaminen Itävallan kanssa sisältyi Raja-alueyhteistyöohjelmaan Jezerskon sekä Gornja Radgonan viemärijärjestelmän uudistaminen. Saman lainen ohjelma Italian kanssa sisälsi yhteistyötä muiden muassa liikenteen perusrakenteiden, ympäristönsuojelun, inhimillisten voimavarojen kehittämisen ja kulttuurin aloilla. Kesäkuussa 1995 allekirjoitettiin kansallisen Pharen yhteensovittajan ja komission välillä yhteisymmärrys pöytäkirja, jossa hahmotellaan strategiaa Slovenialle tule vaisuudessa annettavalle monivuotiselle Phare-avulle. Tämä toimi pohjana vuosien 1996-1999 monivuotiselle tavoiteohjelmalle, ja jäsenyystavoitteiden mukaisesti hahmotellaan kolme laajaa aluetta, joilla Phare voi tukea Slovenian valmis tautumista Euroopan unionin jäsenyyteen. Nämä alueet ovat seuraavat jossa hallituksen yhdentymis- Myönnetty toimialakohtainen rahoitus in 1995 25 miljoonaa ecua Koulutus ja tutkimus 2,6 Perusrakenteet(energia, liikenne, tietoliikenne) 7,4 Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 4,4 Yksityissektorin kehittäminen yritysten tukeminen 3 • Valmistautuminen jäsenyyden velvoitteisiin (yhteisön säännöstö) vähitellen mukauttamalla lainsäädäntöä, standardeja ja säännöksiä Euroopan unionin käytän töjen mukaisiksi. Tähän sisältyy valmistautuminen niiden toteuttamiseen ja täytäntöönpanoon sekä tär keiden unionin sisäisten ohjelmien kuten maatalous politiikan huomioon ottaminen. tavalla muidenkin tarkoituksenmukaisella • Taloudellisten, kaupallisten ja fyysisten yhteyksien kehittäminen Euroopan unionin, assosioitujen maiden ja lähia lueiden kanssa. Tämä on välttämätöntä tulevan laajene misen ja koko alueen kestävän kehityksen kannalta. • Keskipitkän aikavälin taloudellinen ja yhteiskunnal linen rakennemuutos. Tähän sisältyy teollisuuden ja palvelualan kilpailukyvyn nostaminen kansainväliselle tasolle sekä yksityissektorin, investointien, vientikyvyn ja pääomamarkkinoiden kehityksen tukeminen edel leen. Lisäksi tarvitaan sosiaalipalveluiden ja julkis hallinnon uudistamista sekä tieteen ja teknologian, perusrakenteiden ja ympäristönsuojelun kehittämistä. Alueita, joille uudistukset aiheuttavat ongelmia, on tuettava. Slovenian Eurooppa-sopimus parafoitiin vuonna 1995. Vuonna 1993 allekirjoitettu sopimus kaupallisesta ja taloudellisesta yhteistyöstä tukee edelleen osapuolten välisiä kaupallisia suhteita. Slovenia on osallistunut täysi painoisesti liittymistä edeltävän strategian toteuttamiseen. Eurooppa-sopimuksen allekirjoittamisesta 10. kesäkuuta lähtien. Hallitus on laatinut valkoisen kirjan liittymistä edeltävästä kansallisesta strategiasta sekä perustanut organisaation sen toteuttamiseksi. 29 Vuosina 1990-1995 sidotut varat maittain 1990 0 1991 0 1992 0 1993 1994 1995 1990 1991 1992 f-' 1993 0 1994 0 1995 0 1990 0 1991 0 1992 1993 1994 1995 1990 1991 0 1992 0 1993 0 1994 0 1995 0 34 100 10 12 22,5 24 35 Albania Bulgaria Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Viro DDR Unkari Latvia Liettua Puola 30 (miljoonaa ecua) 197 200 225 208,'8, Romania Slovakia Slovenia Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut dijelmat Huom. 47,7 72,3 luvut 1995 vuosikertomukseen Pharen vuoden sisätyvät kaikkien Phare-ohjelman puitteissa hallittavien viiden budjettimomentin (B7-5200, Phare-demokratia- ohjelma; B7-6000, apu Keski- ja Itä-Euroopan maiden taloudellisen rakennemuutoksen tukemiseksi (Phare); B7- 6020, tuki yhteisön kansalaisjärjestöjen ohjelmien assosioiduille maille). raja-alueyhteistyö; B7-6310, avaaminen Keski-Euroopan toiminnalle; B7-6330, yhteisön 119,5 it 243,2 Ohjelmistorajoituksista johtuen vuoden 1994 vuosiker tomukseen sisältyivät vain kahden budjettimomentin luvut. Tästä johtuu pieni ristiriita vuoden 1994 ja 1995 kertomusten historiallisissa tiedoissa. 31 Vuosina 1990-1995 sidotut varat toimialoittain 80 ^^^^B^^M^^M^^^^^W78. 5 40,6 16. 2 10,5 136 (miljoonaa ecua) m H9. 7 169,9 26,5 26,5 25,1 H H K 7T 81,9 Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyh teiskunta ja demokratis oituminen Hätäapu Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Julkinen terveydenhoito Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 32 48,2 47,3 1990 0 1991 0 1992 0 1993 0 1994 0 1995 |2 1990 0 1991 0 1992 0 1993 H 5 1994 M 4 1995 0 I Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Rahoitusala Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Muut toimialat Huom. 1995 vuosikertomukseen Pharen vuoden sisätyvät kaikkien Phare-ohjelman puitteissa hallittavien viiden budjettimomentin luvut. Ohjelmistorajoituksista johtuen vuoden 1994 vuosikertomukseen sisältyivät vain kahden budjettimomentin luvut. Tästä johtuu pieni ristiriita vuoden 1994 ja 1995 kertomusten historiallisissa tiedoissa. raportointijärjestelmän Rahoituksen ansiosta on nyt mahdolista jaotella toimialat entistä tarkemmin. Siksi toimialojen määrä on noussut vuoden 1994 yhdeksästä viiteentoista. 33 Phare-rahoitus maittain Albania (miljoonaa ecua) Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä 1990 0 0 Ö 0 0 Ö 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1991 0 0 0 Ö 0 0 10 0 0 Ö 0 0 0 0 0 10 1992 1993 1,2 10 0 2,5 3. 3 35 10 Ö 0 Ö~~ 7 0 0 6 0 75 0 15 0 1. 2 0 35 50 4,4 0 0 0 0 0 0 4,4 110 1994 " 4. 6 5 0 2. 4 0" Ö 7 " 2 3" "0 0 " Ö" "!)" ""o" 7 0 W 1995 o o ""()" 3,5 35 0 34" 0 0 "~Ö" ~8~5~" 0 "o 7 Yhte. 5. 8 30 " Ö "9. 6" " 3. 3 Ï05 77 6K4" """Ö" 0" " "T 8,5 0 13 11. 4 332 Huom. : Albania tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1991 Bulgaria Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä Tsekin tasavalta 0 Î6 0 0 3,5 1990 1991 0 25 0 5 19 K) 20 5 0 0 20 0 2. 5 0 0 2 4 3 1 0 63 0" 5 0 0 0 0 0 0 0 0 1992 0 Ï0 0 8" 0 o 21 ()" "0 22,5 0" 0 15 0" "873" 1994 L2 0 1. 2 12 5" 0 ~~Ö~ 62,6 1995 0 '5 0 21" 0 ""Ö" 48 1993 16 Ö 0 17,5 "15. 6" 5 0 13,9 0 0 6 "" Ö" 4 10. 5 1,5 " 90 0 85 0 83 Yhte. 17. 2 "56" 1. 2 63. 5 61,l" "15" "" 25 150. 5 '"" ~2 Ö" 51. 5 0 6,5 ""25,5 Ï. 5 476X Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä 1990 0_ "~(T Ö~" Ô"" 0 1991 0 ö~ (T ö"" o 1992 0 Ö" """CT 0 1993 0 " " " ( " )" o- 8~ 0" 0 1994 ii ]4jT 0 "" ""5. 5 () " 0 0 "9 0 0 "27" 0 8 0 8 60 0 25 0 " 0 o" o "Ï4 0 0 60 Yhte. 16 "475"" " 0 " 2 L 5" 0" 0 Q~ " 1 2 5" 0 Ö~ """28" 0 _" ^ 4 "" 0 1! 1995 5 "ir o" sT o o" (f" 9Ï o o"" "["" o 2 0 " 3" lW Huom. : Ennen vuotta 1993 rahoituksen saaja oli Tsekkoslovakia 34 Tsekkoslovakia Viro DDR Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä 1990 0 0 0 4" 30 " Ö 0 0 0 Ö 0 Ö 0 0 0 34 1991 0 0 0 9 5 O" 0 11 0 (") " 39 0 15 0 20 99 1992 0 0 4 25" () 0 0 10 0 0 31 0 0 0 30 100 1993 0 0 Ö Ö 0 " 0 0 0 0 0 0 0 Ö 0 0 0 1994 0 0 0 0 1995 Ö 0 0 0 Yhte. 0 0 4 38 Ö Ö 0 S Ö Ö Ö 0 0 0 0 0 0 Ö 0 6 0 Ö" " 35 0 0 21 0 0 0 0 0 Ö 0 0 70 0 15 0 50 233 Huom. : Vuodesta 1993 lähtien Phare-rahoitusta on annettu erikseen Tsekin tasavallalle ja Slovakialle Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä 1990 0 0 0 0 Ö 0 0 0 0 "Ö 0 0 0 0 0 0 1990 0 0 Ö 1 20 Ö Ö" Ö 0 Ö Ö 1 4" 35 1991 0 Ö 0 Ö 0 0 0 0 Ö 0 0 0 0 0 0 0 1991 0 0 0 0 Ö Ö 0 0 0 Ö 0 0 Ö " 1992 Ö 0 0 i " Ö 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9 TÖ 1993 0 0 0 "T,5 0 0 '""() 0 0 0 0 0 0 0 "ÏCK5 " 12 1994 0 0 0 4. 5 2,5 0 ()" 6 0 O 8 0 0 0 1. 5 2 23 1995 2. 8 0 0 4. 2 Ö 0 0 5 0 0 9. 1 0 2. 9 0 0 24 Yhte. 2. 8 Ö 0 i ï , 2" 2. 5 "" O" 0 11 0 0 17. 1 0 2. 9 0 " " 2 1" 6 83 Huom. : Viro tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1992 1992 0 0 0 0 0 0 Ö" 0 0 0 0 0 Ö 1993 0 0 Ö Ö Ö 0 0 Ö 0 0 0 0" 0 1994 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1995 0 0 () 0 6 0 0" Ö 0 0 Ö 0 0 Yhte. 0 0 0 1 20 0 0 0 0 0 0 "Ï4 35 Huom. : Apu DDR: Ile lakkasi vuonna 1990 tapahtuneen Saksan yhdistymisen jälkeen 35 Unkari Latvia Liettua 36 Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä 1990 0 20 0 7,5 27 5 0 0,8 0 0 26 0 3 0 0 8 93 1990 0 0 0 0 0 Ö" Ö" 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1991 8 13 0 17 10 14 0 7,5 0 0 45,5 0 0 0 0 "ÏÏ5 1992 14,5" _5 ¥ 21 10 0 0 __. O" 0 " ii _J°" " 26 0 _4_ io iX 1993 1,5 30,5_ 0 26 0 0 0 O" 0 O" " 31 """ 0 0 10 100 1994 0 0 "o 24 15,5 0 0 29 0 Ö" 16,5 " 0 0 0 0 85 1995 3" 10 O" 16 \2 "o 0 ~_36 0 " 0 " 6 5 2_ 0 2 92 Yhte. "27 78,5 ""_ 0 "l I i,5 " 7 4 , 5" Ï9 0 ""73,3 "_ "o o 136" 15 31 io" 7 582,8 " 1991 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 "_ 1992 0 0 0 1,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 13,5 15 ~_ 1993 0 0 0 2 "o o o o "o o o"" "o o "o Ï6 18 1994 0 "o 0 """5 "5,5" 14,5 o" 0 o" "o o" o o o" 43 29,5 1995 _ L3 Ö 0 -—2- " 0 2,5 0 9,2 " 0 "O 8,3 0 9,2 "o" 32"3 Yhte. L3 0 _0_ 10,5 5,5" 17 0 9,2 0 0" 8,3 0 9,2 0" 34 95 Huom. : Latvia tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1992 Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä '_ 1990 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Ö 0 0 0 0 _2"(T " Ö 1991 0 0 0 0 0 0 0 "'_ 0 0 Ö 0 0 0 0 O 0 1993 1992 0 0 0 0 0 0 2,5 1,5 0 0 "ÖJ"___ 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9,5 0 0 0 0 0 0 _'_9"""22,5 25 20 1994 0 0 0_ 6 |4^5 0" 16,5 0 0" "O _jo~ O 0 "f 39 1995 5,5 0 0 3,5 "0 " o_ 0 19 0 _0 " 9,6 _0 "" "^4,4" 0_ o" 42 Yhte. 5,5 " "o " 0 13,5 JF "U,5 0" 35,5 0 Jo Ï9,T" " o 4~4~ 0 32,5 126 Huom. : Liettua tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1992 Puola Romania Slovakia Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristöjä ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä 1990 10" 100 o 2,8 22 2 0 6 Ö 0 " 38 Ö 0 0 0 780,8 1991 "73 " 17 Ö Ï4,5 35 16 0 10 0 0 56 0 "f"8 20 3 197 1992 9,2 18 0 42 18 " 4 ,7 0 26,4 0 "0 74,5 0 7,2 0 0 200 1993 27 30 0 45 0 21 0 63 0 5 1 " 0 0 0 27 225 1994 2" f , 5" 2,5 0 39 12 22 0 93,8 0 0 9 0 9 0 0 208,8 1995 "T" 13 0 37 22 0 0 91 0 0 9 0 0 0 0 174 Yhte. 77,2 180,5 0 180,3 109 65,7 0 290,2 0 5 193,5 0 3 4y 20 30 1185,6 Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä 1990 0 Ö 0 0 Ö 0 15,5 0 0 0 0 0 0 0 0 1 53 1990 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Ö 1991 0 34 0 10 0 Ö 34,3 9 0 0 0 0 0 25 22 1343 1991 0 0 0 0 0 0 """"O 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1992 0 32 0 _13 5 5 22 0 0 0 40 0 15 0 20 152 1992 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Ö 1993 10 5 0 18 0 0 9,9 0 0 0 70 0 0 0 27 139,9 " 1993 0 3 0 5 0 0 0 5 0 0 19 0 3 0 5 40 1994 9,6 0 5 37 0 0 0 25 0 0 23,4 0 0 0 0 100 1994 4 5 0 9 0 " 5 0 6,5 0 0 0 0 5,5 0 5 40 1995 0 10 0 18 0 0 0 38 0 0 Ö 0 0 0 0 66 Yhte. 19,6 81 5 96 5 5 81,7 72 0 0 133,4 0 15 25 69 607,7 1995 5 2,6 0,5" 5 3 0 8,2 0 0 14,2 1,5 ~2,4" 2 0,6 46 Yhte. 9 10,6 0,5 19 0 19,7 0 0 33,2 1,5 10,9 2 10,6 126 Huom. : Ennen vuotta 1993 rahoituksen saaja oli Tsekkoslovakia 37 Slovenia Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä 1990 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1991 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1992 Ö 0 0 2. 3 0 "o o o o o o o o o 6,7 9 1993 Ö" 0 0 3,5 0 0 o o o o o o" o o 7,5 11 1994 0 0 "o 5,5""" 0 0 o 6" 0 " "0 1X5 0 " 0 o o 24 1995 0 0 ö" 2,6 " "0 0 0 7,4 0 " 0" T o 4,4 0 7,6 25 Yhte. 0 0 0 13,9 Ö Ö 0 13,4 0 0 15,5 "O "4. 4" 0 21,8 69 Entinen Jugoslavia Huom. : Slovenia tuli Phare-ohjelman piiriin vuonna 1992 Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä 1990 0 Ö 0 Ö 0 0 "30,2 0 0 0 0 0 0 0 0 30,2 1991 0 0 0 6 0 0 7,1 0 0 0 0 0 0 0 0 13,1 1992 0 Ö 0 0 0 0 47,7 0 0 0 0 0 0 0 0 47,7 1993 0 0 0 0 0 0 25 0 0 0 0 0 0 0 0 25 1994 2 0 0 0 0 0 23 0 0 0 0 0 0 0 0 25 1995 0 Ö" 0 0 Ö" 0 "25 0 0 "0 o o" o o "ö " 25 Yhte. "2 0 o 6 0 Ö "158 0 0 0 0 0 0 0 0" 166 Monen maan (ohjelmat) Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä 1990 0 0 0 21,3 0 0 51 0 0 Ö 0 0 0 0 Ö 723 1991 11 "Ö" "0 28,1 "23",5" Ö 0 """o o o "20 4,3 0 0 1,5 88,4 1992 1,5 0 0 "24" 46 0 0"" 35 0 0 3 6,5 0" 0 0" 116 1993 10 Ö" """o" 20,8" 20 Ö" " 0 " " 24 0 0 273 " Ï0 o o o 1123 1994 25 "O"" Ö" 13 i"3"" 0" "O" 31" 0 0 0 4 " 0 0 0 86 1995 0 0" 0 83" 20 0 Ö" 70,5 0 0 5 0 0 0 "o 104 Yhte. 47,5 0 " 0 115. 7 1223 Ö 51 "160,5 0 0 "553 2"43 0 o 1,5 579 38 Muut ohjelmat Myönnetty toimialakohtainen rahoitus 1990-1995 Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Maatalouden rakennemuutos Kansalaisyhteiskunta ja demokratisointi Koulutus ja tutkimus Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Rahoitusala Hätäapu Perusrakenteet (energia, liikenne, tietoliikenne) Lainsäädännön lähentäminen Kuluttajansuoja Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys Julkinen terveydenhoito Muut Yhteensä 1990 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 13,4 13,4 1991 0 0 0 0,4 0 Ö" 0 0 0 0 0 0 0 0 10 Ï0,4 1992 0 0 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 38,6 4 33 1993 0 0 10 9,9 0 00 0 0 0 0 0 0 0 0 54,9 74,8 1994 3 0 10 7 23 0 2 0 4 21 0 0 6 43,5 1193 1995 0 0 10 17,8 20 0 0 0 0 2 74 32 20 0 67,4 243,2 Yhte. 3 0 35 35. 1 43 0 0 2 0 6 95 32 20 6 227. 8 504,9 39 Phare-rahoitus toimialoittain Hätäapu Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola 0 5 0 0 0 0 10 20 0 0 0 0 50 10 0 0 0 0 0 o o o o o Romania 15. 5 34,3 22 9. 9 Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Unkari Viro 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 o o o Entinen Jugoslavia 30. 2 7,1 "47,7 Monen maan ohjelmat Muut 51 0 0 0 o o 0 0 0 0 0 0 25 0 o Yhteensä 101,7 71,4 119,7 44,9 7 0 0 0 o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o o 77 25 0 0 0 o 81,7 O 0 0 0 0 0 "23 o o 30 25 0 158 51 0 0 25 392,7 Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Unkari Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut Yhteensä 0 0 0 o o o o o o o 0 0 o o o 10 7,5 9,2 o o o o o o o o o o 0 o o o o 8 0 0 11 0 0 0 0 0 O 14,5 0 0 1,5 0 10 263 25,2 1,2 16 0 0 0 4,6 1. 2 0 0 0 27 10 21,5 9,6 0 0 o o 1,5 0 0 10 0 65,7 4 0 11 0 o o 2 25 3 81,9 O 0 0 5. 8 17,2 0 1. 3 ~~ 1,3 5,5 5,5 2 "77,2 0 5 0 5 0 3 2,8 0 0 0 24,6 19,6 9 0 16 0 27 2. 8 2 47,5 3 233,9 (miljoonaa ecua) Julkinen terveydenhoito Kansalaisyhteiskunta ja demokratisoituminen 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Unkari Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut Yhteensä 0 0 0 o o 20 25 0 0 0 o o o o o o 45 6 10,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10 0 0 0 o 26^ 13 25,5 0 0 0 20 25 2 0 0 0 10 o o o 6 1013 Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Unkari Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut Yhteensä 0 1,2 0 0 0 o 5 0 o o o o o o o 0 o o o o o o o 1,2 0 0 0 o 5 0,5 0,5 0 0 0 o o o o 0 0 4 0 0 0 0 10 16,2 10 1Ö3 " 35 45,7 40 Koulutus ja tutkimus Lainsäädännön lähentäminen 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia 0 0 1 0 0 0 5 0 0 o Ï. 8 14. 5 0 0 0 0 4 n"" 0 10 0 0 0 9 17 0 " 6 1,2 8 0 1,5 1,5 0 2,3 0 25 2,5 17,5 0 2,5 45 5 3,5 8 0 0 20,8 9,9 140,5 162,2 2,4 12 0 5 6 3,5 21 0 2 3,5 9,6 63,5 1 10,5 13,5 39 37 180,3 ~37 9 5,5 5,5 0 24 4,5 0 96 19 13,9 21,5 38 2. 6 8 0 16 111,5 4,2 11,2 0 6 "" "l3 8,5 115,7 7 35. 1 17. 8 169,9 147,1 7463 Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Unkari Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut Yhteensä Unkari 7. 5 Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat 21. 3 28,1 Muut 0 Yhteensä 36,6 0,4 90 Kuluttajansuoja Maatalouden rakennemuutos 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Unkari Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut Yhteensä Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia 0 16 0 0 0 100 0 0 0 0 0 Unkari 20 0 25 0 0 0 17 34 0 0 0 0 13 0 0 0 0 Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut Yhteensä 0 0 0 0 136 89 5 0 0 0 o 2,5 0 5 0 4,5 0 0 0 0 0 0 5 0 0 0 30 56 0 0 0 13 10 180,5 81 2,6 10,6 0 0 0 0 4. 5 0 10 78. 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 o 5 0 0 0 0 0 0 30,5 0 0 0 0 80 0 783 0 17 0 0 40,6 447X 41 Perusrakenteet Sosiaalinen kehittäminen ja työllisyys 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia 0 0 0 o o 6 0 0 0 0 0 Unkari 0. 8 0 5 0 0 4,4 21 0 0 0 26. 4 63 o 23 34 61,4 13,9 62. 6 48 150,5 0 0 0 0 5 0 9 0 0 0 0 0 0 16. 5 93. 8 25 6. 5 6 25 0 29 6 0 0 0 9. 2 35. 5 290,2 72 19,7 13,4 125 21 73. 3 11 0 0 0 0 o 10 o o o 35 24 31 70,5 160,5 0 0 2 96,8 114,9 326,4 4573T044,7 0 II 7. 5 0 0 0 o 0 0 0 0 "6,8" 423 Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Unkari Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut Yhteensä 0 2. 5 0 0 0 18 0 0 0 0 15 0 0 0 o o 353 0 0 0 0 0 7. 2 15 0 0 0 0 26 0 0 0 0 0 0 o o 9 0 5. 5 0 14 0 0 0 0 0 0 0 o 9. 2 4. 4 0 0 2. 4 4. 4 0 6. 5 0 9. 2 4. 4 34. 2 15 10. 9 4. 4 24 15 31 2. 9 2. 9 0 0 0 0 0 48X 0 183 20 20 473 177,5 Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten tukeminen 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 0 14. 5 14. 5 22 0 5 0 0 0 0 4,7 21 5 0 0 0 o o o o 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 35 105 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 15 0 17 14,5 65. 7 5 8 0 0 o 19 0 0 0 0 40 44,7 61 36 403 249,2 Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Unkari Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut Yhteensä 0 20 0 0 0 0 22,5 0 0 9,5 56 74. 5 0 0 0 0 39 45. 5 0 0 20 0 40 0 0 0 31 11 0 0 3 0 7 6 0 0 0 7 70 19 0 27 0 31 0 0 27. 5 0 64 1803 1913 1943 0 3 0 0 0 9 23,4 0 0 0 8. 3 9. 6 9 0 7 51. 5 0 8,3 19. 1 193. 5 133. 4 0 14. 2 33. 2 12. 5 0 0 16. 5 8 0 0 3 1 0 6 9. 1 0 5 15. 5 28 70 136 17. 1 0 55,5 21 95 74 93,4 139,2 863,1 Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut Yhteensä Rahoitusala Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Unkari Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut Yhteensä 42 Ympäristö ja ydintekninen turvallisuus Muut toimialat 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Unkari Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut 0 3,5 20 0 0 0 19 0 0 0 22 35 0 0 0 o 30 27 0 0 0 o 0 0 0 0 5 10 0 0 23. 5 0 9 23 Yhteensä 1023 3. 3 15. 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 20 0 0 5 0 5. 5 1 12 0 0 0 0 0 15. 5 2. 5 0 13 23 0 7 0 3. 3 61. 1 20 5. 5 1 109 5 1 0 0 35 74. 5 2,5 0 122,5 43 38,9 773 82 483,4 Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Unkari Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat 0 0 14 0 0 0 0 0 0 0 0 o o o o 4. 4 0 0 13,5 9 0 20 0 6. 7 0 30 4 9 0 0 0 1. 5 0 16 22. 5 27 27 5 7. 5 8 0 1 0 0 0 4. 5 1 0 0 5 0 0 0 0 10. 5 1. 5 0 0 0 0 7 0 0 o o o o 0. 6 7,6 3 0 0 0 11. 4 1. 5 14 34 32. 5 30 69 10. 6 21. 8 11 50 7 21 0 1. 5 Muut 13. 4 38. 6 54. 9 43. 5 67. 4 227,8 Yhteensä 27,4 56,5 135,2 180,9 5 53 87,6 543 Kokonaisvaltaiset alueelliset toimenpiteet 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. Albania Bulgaria DDR Latvia Liettua Puola Romania Slovakia Slovenia Tsekin tasavalta Tsekkoslovakia Unkari Viro Entinen Jugoslavia Monen maan ohjelmat Muut Yhteensä 0 0 0 o o o o o o o o 10 o o 4. 3 6,5 0 43 0 163T 0 0 0 0 8. 5 8. 5 0 0 0 0 0 0 1. 5 0 0 0 0 0 0 0 1,5 0 0 0 15 0 0 24. 8 32 81,8 43 Pharen taloudelliset saavutukset Kuva. 1 - Sitoumukset, sopimukset ja maksusuoritukset 1990-1995 (miljoonaa ecua) Phare paransi vuonna 1995 edelleen taloudellista suoritus taan. Ensimmäistä kertaa tehtiin vuoden aikana yhtä paljon kuin kyseiselle vuodelle oli budjettisitoumuksia. rahoitussopimuksia Vuoden 1996 panostus toimintojen tehostamiseen ja Pharen hajauttamiseen mahdollistavat tämän hyvän sopi- mustason ylläpitämisen ja parantamisen. Pharen rahoituksellista suoritusta voidaan ilmaista sidot tujen, rahoitussopimusten piirissä olevien ja maksettujen varojen määrillä ja näiden määrien suhteilla eri aikoina. Kuvassa 1 on esitetty sitoumusten, sopimusten ja mak sujen kokonaisarvot vuosina 1990 - 1995. Kuva 2 osoittaa sitoumusten, sopimusten ja maksusuoritusten kumulatii viset arvot samana aikana. Kuva. 2 - Sitoumukset, sopimukset ja maksusuoritukset kumulatiivisesti 1990-1995 (miljoonaa ecua) 1990 1991 1992 1993 1994 1995 • sitoumukset • sopimukset maksusuoritukset Sidotut varat Phare-ohjelman sidottujen varojen osuus vuoden 1995 budjetista oli edellisten vuosien tapaan korkea, eli 99,4 prosenttia. 44 1993 sitoumukset • sopimukset maksusuoritukset Rahoitussopimukset Pharen rahoitussopimusten arvon kasvu jatkui vuonna 1995, ja sopimusten arvo oli kaikkien aikojen suurin (1142,9 miljoonaa ecua). Sopimustilanteen paraneminen oli seuraavien kolmen seikan ansiota Kuva. 3 - Sopimukset kalenterivuosittain (miljoonaa ecua) • Hajautus - Kumppanuusmaiden toteutusrakenteet on nyt luotu, ja vuoden 1994 toimenpiteet menettelyjen standardisoimiseksi varsinkin jakamalla hajautetun toteutusjärjestelmän oppaita alkoivat kantaa hedelmää vuonna 1995. Lisäksi 1995 oli ensimmäinen vuosi, jolloin (Program Management Unit, PMU) tehtiin enemmän sopimuksia kuin Brysselissä. hallintoyksiköissä ohjelman • Ohjelmien laadun paraneminen - Ohjelmien suunnit telussa varsinkin vuonna 1994 tapahtunut edistys nopeutti ohjelmien toteutusta ja tehosti sopimusten tekoa. • Toteutuksen seuranta - Vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla aloitettiin ohjelmien järjestelmällinen ja yksityiskohtainen seuranta. Seurannan avulla voitiin tunnistaa toteutuksessa ilmenneitä ongelmia ja suunni tella toimia toteutuksen nopeuttamiseksi. Seurauksena oli rahoitussopimusten lisääntyminen. Budjettivuodet, joihin kunakin kalenterivuonna alle kirjoitetut rahoitussopimukset liittyvät, nähdään kuvasta 3. budjetti 98. 4% budjetti 99. 07c budjetti 81. 1% budjetti 59. 6% budjetti 46. 6% budjetti 21. 1% sopimukset 1990 Sopimusten %-osuus 31. 12. 95 mennessä sopimukset 1991 • sopimukset 1992 • sopimukset 1993 • sopimukset 1994 • sopimukset 1995 D ei vielä sovittu Rahoitusmenettely Phare-ohjelmassa on kolme vaihetta, joiden kautta budjettiviranomaisten hyväksymä vuosibudjetti etenee hankkeiden toteutukseen ja varojen maksamiseen. Pharen rahoituksenhallinta noudattaa tätä prosessia. Sitoumus - Jokaiselle vuodelle hyväksytään Phare- budjetti, eli ne varat, jotka komissio on valmis sitomaan kuhunkin maahan Phare-ohjelman kautta. Sitten suunni tellaan maakohtainen toimintaohjelma ja valmistellaan rahoitusehdotukset. Kun Pharen hallintokomitea on antanut ehdotuksista myönteisen lausunnon ja komissio on liittyviä varoja sanotaan "sidotuiksi". Pharen on sidottava koko vuosi- budjettinsa sen vuoden kuluessa, jota budjetti koskee. tehnyt päätöksensä, esityksiin Sopimus - Kun varat on sidottu, julkaistaan tarjous pyynnöt toimien toimintaohjelmassa hahmoteltujen toteuttamiseksi. Kun tarjousprosessi on saatu päätök seen ja sopimus allekirjoitettu, sanotaan että kyseisistä varoista on "rahoitussopimus". Sopimusten tekeminen on avainasemassa ohjelman toteuttamisessa, sillä sopimusten kautta Phare-rahoitus vapautuu ja varsi nainen toteuttaminen kentällä voi alkaa. tehty Maksusuoritus - Maksusuoritukset ovat rahoituspro sessin viimeinen vaihe. Maksuja suoritetaan sopimus kauden kuluessa hankkeen osien toteutumisen mukaan. Koska hankkeet voivat kestää useita vuosia, maksa minen jatkuu yleensä yhtä kauan. Siksi maksut ovat aina jäljessä sitoumuksista ja sopimuksista. 45 Kuva. 4 - Maksusuoritukset budjetti vuosittain (miljoonaa ecua) 1012. 3 1007. 9 1990 budjetti 98. 3% 1991 budjetti 92. 3% 1992 budjetti 77. 9% 1993 budjetti 54. 5% 1994 budjetti 30. 4% 1995 budjetti 5. 5% Maksujen %-osuus 31. 12. 95 mennessä maksettu 1990 maksettu 1991 • maksettu 1992 • maksettu 1993 • maksettu 1994 • maksettu 1995 • ei vielä maksettu Kuva. 5 - Sopimukset ja maksusuoritukset kumulatiivisesti 1990-1995 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Sopimusten osuus sitoumuksista prosentteina kumulatiivisesti Maksusuoritusten osuus sitoumuksista prosentteina kumulatiivisesti 31,0 36. 0 44,0 48,0 52,0 62,0 35,0 36,0 39,0 43,0 50,0 53. 0 Maksusuoritukset Maksusuoritusten osuus budjetoiduista varoista oli vuonna 1995 85,3 prosenttia. Osuus oli pienempi kuin vuoden 1994-99 prosenttia pääasiassa seuraavista kahdesta syystä • Albanialle tarkoitetun 20 miljoonan ecun makro taloudellisen tuen jäädyttäminen • vaikeudet raja-alueyhteistyön toteuttamisessa. Maksujen rahallinen arvo kasvoi kuitenkin vuonna 1995 5,5 prosenttia vuoteen 1994 verrattuna. Koska sopimuksia solmittiin paljon sekä vuonna 1995 että vuonna 1994, maksusuoritusten osuus kohoaa sitä mukaa kuin sopimukset toteutuvat. Budjettivuodet, joihin kunkin vuoden maksusuoritukset liittyvät, nähdään kuvasta 4. Sopimusten ja maksusuoritusten kumulatiivinen määrä prosentteina kumulatiivisista sitoumuksista Nämä ovat tärkeitä tunnuslukuja. Ensinnäkin ne ilmaise vat sitä, miten Phare on kyennyt lyhentämään sitoumusten teon ja tarvittavien sopimusten solmimisen välistä aikaa ja mittaavat siten Pharen tehokkuutta. Toiseksi ne ilmaisevat sopimusten solmimisen ja varojen maksatuksen välillä kulunutta aikaa, joka kuvaa sekä Pharen että kentän hankejohdon tehokkuutta. Siksi onkin rohkaisevaa, että molemmat suhdeluvut paranivat vuoden 1995 aikana. Sopimusten kumulatii vinen rahamäärä prosentteina sitoumuksista kasvoi 62 pro senttiin, eli 10 prosenttia vuodesta 1994. Kumulatiiviset maksut kasvoivat myös merkittävästi, 3 prosenttia 53 prosenttiin. Kuvasta 5 nähdään mainitut suhdeluvut ja aika. 46 Tärkeimmät vuonna 1995 käynnistetyt ohjelmat Maatalous Koulutus ja terveys Maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelma Puola 13 miljoonaa ecua Korkean asteen koulutuksen uudistusohjelma Romania 8 miljoonaa ecua Maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelma Unkari 10 miljoonaa ecua Sosiaaliturva- ja terveysohjelma Viro 2,9 miljoonaa ecua Maatalouden ja maaseudun kehittämisohjelma Romania 10 miljoonaa ecua Maatalousohjelma Bulgaria 5 miljoonaa ecua Maatalous- ja maanrekisteröintiohjelma Slovakia 2,6 miljoonaa ecua Strategiset toimenpiteet uudistustavoitteiden saavuttamiseksi (SMART) Puola 7 miljoonaa ecua Ammatillinen koulutus, koulutusuudistus, tiede ja tekniikka Bulgaria 9 miljoonaa ecua Raj a-aluey hteistyö Raja-alueyhteistyöohjelma Itämeren alueella 14 miljoonaa ecua Raja-alueyhteistyöohjelma Itävallan kanssa Tsekin tasavalta 6 miljoonaa ecua Raja-alueyhteistyöohjelma Itävallan kanssa Unkari 7 miljoonaa ecua Raja-alueyhteistyöohjelma Itävallan kanssa Slovenia 3 miljoonaa ecua Raja-alueyhteistyöohjelma Itävallan kanssa Slovakia 4 miljoonaa ecua Raja-alueyhteistyöohjelma Saksan kanssa Puola 49 miljoonaa ecua Raja-alueyhteistyöohjelma Saksan kanssa Tsekin tasavalta 25 miljoonaa ecua Energia Tavanomaisen energian ohjelma Bulgaria Tavanomaisen energian ohjelma Romania Energiaperusrakenteiden kehittämisohjelma Slovenia Energiaohjelma Unkari Ympäristö Ympäristöohjelma Unkari Ympäristöohjelma Puola Raja-alueyhteistyöohjelma Kreikan kanssa Albania 9 miljoonaa ecua Vesivarojen hoito-ohjelma Unkari Raja-alueyhteistyöohjelma Kreikan kanssa Bulgaria 23 miljoonaa ecua Perusrakenteet 5 miljoonaa ecua 21 miljoonaa ecua 4,4 miljoonaa ecua 4 miljoonaa ecua 7 miljoonaa ecua 18 miljoonaa ecua 5 miljoonaa ecua Raja-alueyhteistyöohjelma Italian kanssa Albania 9 miljoonaa ecua Perusrakenteiden kehittämisohjelma Viro 5 miljoonaa ecua Raja-alueyhteistyöohjelma Italian kanssa Slovenia 3 miljoonaa ecua Perusrakenteiden kehittämisohjelma Latvia 6,2 miljoonaa ecua 47 Perusrakenteiden kehittämisohjelma Liettua 9,5 miljoonaa ecua Yksityistämisohjelma Unkari 5 miljoonaa ecua Perusrakenteiden kehittämisohjelma Slovakia 5,2 miljoonaa ecua Perusrakenneinvestointiohjelma Tsekin tasavalta 60 miljoonaa ecua Posti- ja telealan teknisen tuen ohjelma Romania 12 miljoonaa ecua Julkisten investointien rahoitusohjelma Liettua 5,5 miljoonaa ecua Kauttakulkuliikenteen edistämisohjelma Unkari 8 miljoonaa ecua Liikenne- ja viestintäohjelma Unkari Liikenteen perusrakenneohjelma Puola 17 miljoonaa ecua 22 miljoonaa ecua Alueellinen kehittäminen ja terästeollisuuden muuntaminen siviilituotantoon Unkari 5 miljoonaa ecua Alueelisen kehittämisen ohjelma (STRUDER II) Puola Pk-yritysten kehittämisohjelma Puola Matkailuohjelma Unkari Matkailuohjelma (TOURIN III) Puola 20 miljoonaa ecua 3 miljoonaa ecua 1 miljoonaa ecua 6 miljoonaa ecua Julkisten toimielimien ja hallinnon uudistaminen Liikenneohjelma Albania Liikenneohjelma Bulgaria Liikenneohjelma Romania 16 miljoonaa ecua Euroopan yhdentymistä koskeva ohjelma Viro 2,8 miljoonaa ecua 20 miljoonaa ecua Euroopan yhdentymistä koskeva ohjelma Latvia 1,3 miljoonaa ecua 5 miljoonaa ecua Euroopan yhdentymistä koskeva ohjelma Liettua 5,5 miljoonaa ecua Yksityissektorin kehittäminen ja yritysten rakennemuutos Pankkitoimintaohjelma Latvia Talouden kehittämisohjelma Liettua Talouden uudistusohjelma Viro Talouden uudistusohjelma Latvia Talouden uudistusohjelma Slovenia Euroopan yhdentymistä koskeva ohjelma Slovakia 5,55 miljoonaa ecua Puiteohjelma kansallisen lainsäädännön lähentämiseksi EU:n lain kanssa Bulgaria 2 miljoonaa ecua 2,5 miljoonaa ecua 9,6 miljoonaa ecua Inhimillisten voimavarojen kehittämisohjelma Tsekin tasavalta 2 miljoonaa ecua 6,1 miljoonaa ecua Inhimillisten voimavarojen kehittämisohjelma Liettua 4,4 miljoonaa ecua 8,3 miljoonaa ecua 7,6 miljoonaa ecua Toimielimien ja inhimillisten voimavarojen kehittämisohjelma Slovenia 4,4 miljoonaa ecua Toimielimien ja inhimillisten voimavarojen kehittämisohjelma Latvia 9,2 miljoonaa ecua Ulkomaisten investointien edistämisohjelma Tsekin tasavalta 1 miljoonaa ecua Yksityissektorin kehittämisohjelma Slovakia 18,7 miljoonaa ecua Inhimillisten voimavarojen kehittämisohjelma Viro 2,7 miljoonaa ecua 48 Julkishallinnon uudistamisohjelma Unkari Toimielinten yhdentymisohjelma Tsekin tasavalta Turvallisen yhteiskunnan ohjelma Puola Sosiaalinen kehittäminen Sosiaalisen avun ohjelma Unkari 3 miljoonaa ecua Euroopan kansalaisjärjestöjen yhteistyöohjelma (LIEN) 10 miljoonaa ecua 5 miljoonaa ecua 2 miljoonaa ecua Monen maan raja-alueohjelma 12,95 miljoonaa ecua Kumppanuusohjelma Energia-alan ohjelma Ympäristöohjelma 10 miljoonaa ecua 9 miljoonaa ecua 20 miljoonaa ecua Tietoliikenne ja postipalveluohjelma 7 miljoonaa ecua 2 miljoonaa ecua Kauttakulkuliikenteen edistämisohjelma 30 miljoonaa ecua 50 miljoonaa ecua 30 miljoonaa ecua Sosiaaliturvaa, työmarkkinoita ja terveydenhoitoa käsittelevä ohjelma Slovakia 4,4 miljoonaa ecua Yhteisyritysten perustamista ja kehittämistä edistävä ohjelma (JOP-laajennus) Laadunvarmistusohjelma Monen maan ohjelmat Talousalan yhtesityötä koskeva yhteisön toimintaohjelma (ACE) 10 miljoonaa ecua Yhteistyö etäopetuksessa 10 miljoonaa ecua Yhteistyö korkean asteen koulutuksess Demokratiaohjelma Ympäristöhankkeen valmistelujärjestelmä 3,5 miljoonaa ecua 10 miljoonaa ecua Alueellinen teoUisuusomaisuutta koskeva ohjelma 4 miljoonaa ecua Eurooppa-sopimusmaiden sosiaaliturvaohjelma 10 miljoonaa ecua Kaupan kehittämisohjelma 5 miljoonaa ecua Euroopan laajuinen korkean asteen koulutuksen yhteistyöohjelma (Tempus II) miljoonaa ecua 15 miljoonaa ecua Liikenneohjelma 11,5 miljoonaa ecua Ympäristölainsäädännön lähentämistä tukeva palvelu 10 miljoonaa ecua Muut Immateriaalioikeuksien ohjelma 2 miljoonaa ecua Alueidenvälinen yhteistyöohjelma Sisämarkkinoihin osallistumisen valmistelua tukevan osaamisen siirto-ohjelma Yleiset tekniset tukipalvelut Albania 7 miljoonaa ecua 2 miljoonaa ecua Paikallisyhteisöjen kehittämisohjelma Albania 8,5 miljoonaa ecua 18,5 miljoonaa ecua Teknisen avun rahasto Tsekin tasavalta 3 miljoonaa ecua 49 ISSN 1024-4492 • Kom (96) 360 lopullinen • ASIAKIRJAT • FI • Luettelonumero: CB-CO-96-363-FI-C ISBN 92-78-07165-X • Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg Euroopan komissio • Pääosasto Ulkosuhteet: Euroopa ja uudet itsenäiset valtiot, yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka ja ulkoiset edustustot (PO IA) Tiedotusyksikkö - Phare Käyntiosoite Montoyerstraat 34 Rue Montoyer B-1000 Bryssel Postiosoite MO 34 3/80 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bryssel World Wide Web tiosoite http://europa. eu. int/en/comm/dgla/phare. html Puh. (+32-2) 299 16 00 / 299 14 44 / 299 15 55 Fax (+32-2) 299 17 77 E-mail phare. info@dgla. cec. be Finnish P/FI/08. 96/02/02/1 l/B