title: Grönbok - Leva och arbeta i informationssamhället: människan i centrum

eurovoc_concepts:
information technology
job creation
organisation of work
technological change
vocational training

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 07. 1996 KOM(96) 389 slutlig GRÖNBOK LEVA OCH ARBETA I INFORMATIONSSAMHÄLLET MÄNNISKAN I CENTRUM (framlagt av kommissionen) Innehåll 1. Människan i centrum i informationssamhället - sammanfattning och kommentarer 2. 3. Varför en grönbok - uppmaning till en politisk, social och medborgerlig dialog Att arbeta i informationssamhället Frågor som oroar: nya yrkeskunskaper och oro för arbetstillfällen Fakta: en ny arbetsvärld 3. 1. 3. 2. 3. 3. Den första utmaningen: att förmedla kunskap och öka medvetenheten om de nya formerna för arbetets organisation 3. 4. Den andra utmaningen: att säkerställa att små och medelstora företag kan dra full nytta av informationssamhällets möjligheter 3. 5. Den tredje utmaningen: att modernisera reglerna som styr arbetslivet 3. 6. 3. 7. 3. 8. Ett nytt koncept för säkerhet En ny kultur med prognoser över framtida trender Frågor att fundera vidare kring 4. Sysselsättningen i informationssamhället 4. 1. Frågor som oroar: Tillväxt utan nya arbetstillfällen och arbetstillfällen som försvinner ? Fakta: en stadig ökning av sysselsättningen sedan 1960 4. 2. 4. 3. Den första utmaningen: att undvika en politik som styrs av särintressen 4. 4. Den andra utmaningen: effektivare administering av omvandlingen av arbetet 4. 5. Den tredje utmaningen, att förbättra bristande yrkeskunskaper 4. 6. Granskning av lämplig utbildning för att möta revolutionen inom informations- och kommunikationsteknologi 4. 7. Utgångspunkt: De nya prioriteringarna i konvergensprogrammen 4. 8. Frågor att fundera vidare kring 5. Sammanhållning: att leva i informationssamhället Frågor som oroar: koncentrering eller sammanhållning? Fakta: skillnaden ligger i de offentliga åtgärderna Den första utmaningen: att göra det bästa av det nya regelsystemet 5. 1. 5. 2. 5. 3 5. 4. Den andra utmaningen: grunden för de mänskliga resurserna 5. 5 5. 6 5. 7 Den tredje utmaningen: delaktighet och integration Hur framstegen skall befästas Frågor att fundera vidare kring 6. Informationssamhället - den europeiska modellen 1. MÄNNISKAN SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER I INFORMATIONSSAMHÄLLETS CENTRUM - EN 1. Vi lever i en period av tekniska förändringar som har sin grund i utvecklingen av informations- och kommunikationsteknologin samt de ökande tillämpningsområdena för den nya tekniken. Denna förändringsprocess är både annorlunda och snabbare än något annat vi tidigare sett. Den nya tekniken medför stora möjligheter att förbättra välfärden, öka levnadsstandarden och tillhandahålla bättre tjänster. 2. Informations- och kommunikationsteknologin spelar redan en viktig roll i vår vardag och förser oss med användbara hjälpmedel i hemmet, på arbetsplatsen och i livets alla situationer. Informationssamhället är inte något framtida samhälle utan existerar redan i vårt dagliga liv. Den ger vårt samhälle en helt ny dimension, en dimension som vinner allt mer i betydelse. Produktionen av varor och tjänster blir i allt större utsträckning kunskapsbaserad. 3. Hastigheten med vilken informations- och kommunikationsteknologin införs varierar dock mellan olika länder, regioner, sektorer, industrier och företag. Fördelarna i form av ökad välfärd och kostnaderna i form av de ökade bördorna som förändringen medför är ojämnt fördelade mellan unionens medborgare och medlemsstater. Därför är det fullt förståeligt att människorna oroar sig och kräver svar på frågor om vilka förändringar utvecklingen av informations- och kommunikationsteknologin kommer att medföra. Deras oro kan sammanfattas i två huvudfrågor: Den första rör arbetsplatserna. Kommer inte denna teknik att förstöra fler arbetstillfällen än den skapar ? Kommer människorna att kunna anpassa sig till förändringarna i sättet att arbeta ? Den andra rör demokrati och jämlikhet. Kommer inte komplexiteten och kostnaderna för den nya tekniken att öka klyftorna mellan de industrialiserade och de mindre utvecklade regionerna, mellan äldre och yngre människor, mellan människor som har kunskaper och människor som saknar dem ? 4. För att kunna ge svar på dessa frågor behöver vi riktlinjer som kan hjälpa oss att tillvarata fördelarna av den tekniska utvecklingen, och som kan säkerställa en rättvis tillgång till informationssamhället och en rättvis fördelning av möjligheterna att skapa välstånd. Denna grönbok avser att stimulera debatten om utvecklingen av det europeiska informationssamhället och rikta uppmärksamheten på nyckelfrågorna som rör arbetsorganisationen, sysselsättningen och den sociala sammanhållningen. 1. 1. Att arbeta i informationssamhället (kapitel 3) 5. Informations- och kommunikationsteknologin har under de senaste 50 åren lett till att kostnaden för att lagra och bearbeta information sjunkit kraftigt. Vi ser nu att kostnaden för att överföra information sjunker på ett liknande sätt. Detta är början på en revolution inom och kommunikationsteknologin arbetslivet, sättet hur företagen är organiserade och samhället informationsspridningen. På detta informations- förändrar sätt i dess helhet. Företag överger tidigare hierarkiska, komplexa organisationsstrukturer med enkla arbetsuppgifter och övergår till organisationsformer som består av decentraliserade nätverk där den enskilde har nier komplexa arbetsuppgifter. De mest framgångsrika företagen har en informations- och kommunikationsteknologi med vidareutbildning och omorganisation. Att utveckla denna strategi ställer oss inför ett flertal utmaningar som kombinerar ny integrerad strategi Den första utmaningen består i att förmedla kunskap och öka medvetenheten om de nya formerna för arbetets organisation och de möjligheter dessa ger till produktivitetsökning och en ökad tillfredsställelse i arbetet. Den andra utmaningen består i att hjälpa små och medelstora företag, de företag som skapar arbetstillfällen inom EU, att maximalt utnyttja denna förändring och på så sätt bli mer konkurrenskraftiga. Den tredje utmaningen består i att modernisera reglerna som styr arbetslivet för att finna lösningar som kan tillgodose både kraven på flexibilitet och trygghet. 1. 2. Sysselsättningen i informationssamhället (kapitel 4) 6. Europa har under de senaste decennierna haft en liten men stadig ökning av antalet arbetstillfällen. Införandet av ny informations- och kommunikationsteknologi tycks inte ha påverkat ökningen av antalet arbetstillfällen. Om något så har ökningen blivit lite mer arbetsintensiv, inte mindre. Införandet av informations- och kommunikationsteknologi påverkar avsevärt de krav som ställs på arbetstagarnas yrkeskunskaper, och arbetsmarknadspolitiken måste fokuseras mer på investeringar i mänskliga resurser. Detta understryks redan av den diskrepans som finns mellan tillgången och efterfrågan på nya yrkeskunskaper - arbetsmarknaden med två hastigheter. Europa måste noggrant se över sina grund- och yrkesutbildningar så att dessa dels förmedlar de kunskaper och kommunikationsteknologin kräver, och dels i nödvändig takt förmår anpassa sig till den teknologiska utvecklingen under kommande år. informations- revolutionen inom som Utbildningssystemet måste övergå från utlärning till inlärning. Företag måste tillhandahålla mer utbildning genom att erbjuda praktik. Arbetslösa måste erbjudas omskolning istället för långtidsarbetslöshet där deras kvalifikationer går förlorade. 1. 3. Att leva i informationssamhället (kapitel 5) 7. Ett av huvudmålen för unionen är ekonomisk och social sammanhållning. Mellan medlemsstaterna har skillnaden i inkomst per capita långsamt men säkert minskat medan skillnaderna mellan olika regioner i medlemsstaterna har haft en tendens att öka. Informations- och kommunikationsteknologier kan bli viktiga hjälpmedel för regional och lokal utveckling och främja integration och öppna möjligheter, och den avgörande frågan är hur man skall maximera nyttan och minimera de negativa följderna som de nya teknologierna kan ha för sammanhållningen. En första utmaning är att säkerställa att liberaliseringen av telekommunikationerna genomförs snabbt och fullt ut i hela Europa och att de nya rättsliga ramarna främjar sammanhållning. En andra utmaning är att samordna politiken rörande strukturfonderna och informations- och kommunikationsteknologin så att man främjar användningen av modern lokalt informations- och kommunikationsteknologi. Ett starkare engagemang genom lokala och regionala sysselsättningspakter skulle kunna bli en inriktad på viktig katalysator för en ny sammanhållningspolitik, mera sysselsättning och mänskliga resurser. En tredje utmaning är att säkerställa att informationssamhället blir ett redskap för att skapa ett jämlikt samhälle. Informationssamhället måste handla om människor, det skall användas för och av människor och leda till att information blir åtkomlig för alla, det skall inte skapa skillnader mellan dem som har tillgång till information och dem som saknar information. 1. 4. Riktlinjer för informationssamhället (kapitel 6) 8. Det sätt på vilket vi utvecklar informationssamhället, som är den största förändringen i vår tid, måste återspegla de idéer och värden som präglar Europeiska unionen. För att få och förtjäna ett brett stöd bland Europas medborgare måste dessa idéer och värden formuleras klart och tydligt. För att uppnå detta inbjuder kommissionen alla intresserade parter till en diskussion om möjligheterna att formulera en samling allmänna gemenskapsståndpunkter för hur det europeiska informationssamhället skall byggas. - 2. VARFÖR EN GRÖNBOK ? UPPMANING TILL EN POLITISK. SOCIAL OCH MEDBORGERLIG DIALOG 9. Informationssamhällets betydelse som positiv kraft för förändring underströks i kommissionens vitbok om tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning1. Denna vitbok var tillsammans med den rapporten Europa och det globala informationssamhället, som gavs ut med Europeiska rådets fulla stöd, början till en viktig serie initiativ som skall hjälpa till att främja och forma informationssamhället i Europa. efterföljande 1994 gavs en översikt över kommissionens arbetsprogram 10. I kommissionens handlingsplan Europas väg till informationssamhället1 som lades fram rörande informationssamhället och i denna betonades särskilt sociala och samhälleliga frågor. Dessa frågor underströks också i kommissionens pakt för sysselsättning3. Denna grönbok är en del av de initiativ som tagits av kommissionen för att uppdatera och föra 1994 års handlingsplan framåt. 11. För att klara av uppgiften att förmedla nya insikter i de sociala utmaningar som informationssamhället medför har kommissionen konsulterat några av de ledande europeiska experterna vad gäller skapande av arbetstillfällen, social trygghet, lika möjligheter och likaberättigad tillgång, samt bevarande av Europas kulturella mångfald i informationssamhället. 12. Två huvudgrupper tillsattes av kommissionen. Gruppen av experter på hög nivå började sitt arbete i maj 1995 och presenterade sin preliminära rapport med titeln Att skapa ett europeiskt informationssamhälle för alla i februari 1996. Parallellt med detta skapades ett Forum för informationssamhället vars 128 medlemmar har mycket olika bakgrund. Forumets första årsrapport antogs i juni 1996. Informationssamhället var också en av fyra huvudfrågor på det första europeiska forumet för socialpolitik som hölls i Bryssel i mars 1996. 13. Rapporterna från gruppen av experter på hög nivå och forumet utformades så att de skulle stimulera en debatt om dessa frågor även utanför företagsvärlden och högskolorna, där frågorna redan är väl kända. Rapporterna finns att fa som komplement till denna grönbok, och anvisningar hur exemplar av dessa kan erhållas finns i slutet på denna grönbok. 14. Kommissionen har beslutat sig för att lägga fram en grönbok för att därigenom starta en bred debatt och öka medvetenheten om de sociala och samhälleliga frågor som aktualiserats. Endast genom ett aktivt deltagande av så många berörda parter som möjligt kan våra samhällen bemästra de nya utmaningar och valmöjligheter som vi ställs inför. Bilaga 6/93 Bull. EG KOM (94) 347, 19. 7. 1994 CSE(96) 1 av den 5. 6. 1996 15. Målsättningen är alltså att under återstoden av 1996 inbjuda till diskussion om grönboken och de båda tillhörande rapporterna från gruppen av experter på hög nivå och forumet. Denna process kommer att inledas vid ett europeiskt seminarium som hålls i Dublin i september i nära samarbete med det irländska ordförandeskapet. Med ledning av de reaktioner som kommissionen far, kommer kommissionen under 1997 lämna förslag till handlingsplaner. 16. Alla medlemsstater är på ett eller annat sätt inbegripna i att undersöka de sociala utmaningarna som det framväxande informationssamhället för med sig. Grönboken väcker frågor som berör både regeringar, lokala och regionala myndigheter, arbetsgivare och arbetstagare och medborgarna i samhället. Med full hänsyn till subsidiaritetsprincipen kommer kommissionen att undersöka i vilken utsträckning det skulle medföra fördelar om resurserna samordnades genom demonstrationsprojekt eller andra initiativ, gemensamt stöd till forskning, systematiskt informationsutbyte som komplement och katalysator till den politik och de åtgärder som vidtas av medlemsstaterna. Strukturfonderna spelar en nyckelroll i denna process, detta gäller i synnerhet mål-4 och gemenskapens initiativ Adapt-Bis. 17. Grönboken kompletterar också en rad åtgärder som redan genomförs inom ramen för kommissionens andra insatser, främst vitboken om utbildning4 som understryker behovet av kunskaper och yrkesutbildning, en förutsättning för människor att delta i informationssamhället, i informationssamhället". "Utbildning kommande initiativet samt det 18. Inom ramen för pågående samarbetsprojekt är det tänkt att denna grönbok skall fördjupa den politiska dialogen mellan de europeiska institutionerna och medlemsstaterna, främst i frågor som rör sysselsättningspolitiken inom ramen för frågorna från Essen (enhetsrapporten till Europeiska rådet i december 1996 och framtagandet av fleråriga program 1997), fokusera den sociala dialogen mellan arbetsgivare och fackföreningar på dessa frågor och främja gemensamma initiativ på europeisk nivå, med slutsatserna från Europeiska socialpolitiska forumet som hölls i mars 1996 som utgångspunkt stimulera en medborgerlig dialog, främst med icke-statliga organisationer. Alla berörda parter uppmanas att kommentera de frågor som tas upp i denna grönbok. KOM (95) 590 3. ATT ARBETA 1 INFORMATIONSSAMHÄLLET 3. 1. Frågor som oroar: nya yrkeskunskaper och oro för arbetstillfällen 19. Under de senaste 20 åren har vi sett en revolution inom informations- och kommunikationsteknologin som gått mycket längre än de flesta av oss kunnat drömma om. En av huvudeffekterna av den nya tekniken har varit att kostnaderna och tidsåtgången för att lagra, bearbeta och överföra information sjunkit mycket kraftigt. Sådana dramatiska förändringar i prisrelationer får avgörande effekt för det sätt på vilket vi organiserar produktionen och distributionen av varor och tjänster och därigenom själva arbetet. Dessa förändringar påverkar arbetet, strukturen i yrkeskvalifikationerna och organisationen inom företagen. Härigenom medför de fundamentala förändringar av arbetsmarknaden och därmed samhället i dess helhet. 20. De därav följande förändringarna i yrkeskvalifikationernas struktur, sättet att arbeta, företagen samt även varor och tjänster är förvirrande och ställer väldigt skiftande och helt nya krav på både arbetsgivare och arbetstagare. Statiska funktionsrelaterade yrkeskvalifikationer och traditionella modeller och metoder för ledningen av företag anses otillräckliga och oflexibla på arbetsplatser som kräver det motsatta av arbetstagarna och företagsledningen: utvecklandet av en ny industri- och företagskultur och nya strukturer inom industrin, som kännetecknas av flexibilitet, förtroende, engagemang och förmåga att delta och dra nytta av förändringarna. ställer 21. Takten på arbetsplatsförlusten i slutet på 1900-talet skiljer sig inte så mycket från den som inträffat vid tidigare strukturförändringar. Värre är det nya sättet på vilket arbetstillfällen försvinner. Hastigheten i förändringen och de nya produktionsmetoder som detta medför större krav på mångsidiga yrkeskunskaper och nya produktionstekniker som kan svara på marknadens ständigt nya krav. Detta skapar oro för arbetstillfällenas trygghet, arbetets innehåll, att yrkeskunskaper blir överflödiga och för hur förhållandet mellan arbetet och livet i dess helhet skall förändras. Det ställer också unionen inför utmaningar när det gäller att uppnå unionens målsättningar om lika möjligheter och likaberättigad tillgång. Detta betyder dock inte att endast högutbildade arbetstagare med kunskaper om informationsteknologi kommer att kunna finna arbete i framtiden. Traditionella eller manuella arbeten kommer att finnas kvar, dock kommer deras relativa betydelse att minska. 3. 2. Fakta: en nv arbetsvärld 22. 1 våra ekonomier håller produktionssättet på att förvandlas från standardiserad manuell produktion till en mer di versifierad, kunskapsbaserad produktion av varor och tjänster. Av denna anledning medför informations- och kommunikationsteknologin enorma möjligheter både till förbättrad produktivitet, höjda reallöner och även stark ekonomisk tillväxt och nya arbetstillfällen. lång tid återspeglades 23. Under i någon produktivitetsökning. Samtidigt ledde den långsamma produktivitetsökningen till en begränsad ökning av reallönerna och låga förväntningar bland konsumenterna, vilket haft inte den teknologiska revolutionen 8 en negativ effekt på konsumtionen och företagens vilja att investera och skapa nya arbetstillfällen. Huvudskälen till att informations- och kommunikationsteknologin inte lett till någon produktivitetsökning är väl dokumenterade: historiskt sett har införandet av nya teknologier bromsats upp av brister i organisationernas förmåga att anpassa sig till förändringarna. 24. Trots dessa problem, och trots enstaka påståenden om motsatsen, är ekonomierna och arbetsmarknaderna inom EU anmärkningsvärt rörliga. Kommissionen har gjort en översyn av empirisk forskning varvid det har framkommit att andelen nystartade och nedlagda företag i Europa per år uppgår till minst 10% av det totala antalet företag (inom vissa sektorer är denna siffra betydligt högre) och att genomsnittslängden på ett arbetstillfälle är 4-5 år, siffror som är jämförbara med motsvarande siffror i USA. 25. Detta pekar på att eventuella problem, vid säkerställandet av en framgångsrik integrering av informations- och kommunikationsteknologin, inte beror på att företagen är oflexibla när det gäller att anställa personal. Under de senaste åren har det funnits ett växande antal exempel där införandet av informations- och kommunikationsteknologi har motsvarat de högsta förväntningarna. Slutsatsen som kan dras av dessa exempel är att det finns behov av en integrerad strategi som kombinerar införandet av informations- och kommunikationsteknologin med vidareutbildning, praktik och omorganisation. 26. Organisationen av sådana framgångsrika "flexibla företag" har i allt större utsträckning blivit processortenterad. och allt mindre inriktad på specialiserade funktioner. Arbetstagarna utför en rad olika uppgifter istället för att bara lämna över arbetet till nästa person i kedjan. Företag håller på att omvandlas från hierarkiska, komplexa organisationer med enkla arbetsuppgifter till mer decentraliserade, nätverksorienterade organisationer där de anställda utför komplexa arbetsuppgifter. Det nya flexibla företaget har liknats vid en flotta av småbåtar som håller samma kurs, snarare än en oljetanker som styrs från en central kommandobrygga. Det är viktigt att inse att detta inte är en " ny modell" för arbetsorganisation utan ett led i processen mot förbättrad organisation av arbetet. 27. Europa är medvetet om den pågående organisationsförändringen. Vi saknar inte nya idéer och vi har redan en relativt välutbildad arbetskraft. Vår svaghet har varit att kombinera teknologisk innovation med förändring av organisationen av arbetsplatsen, något som redan konstaterades i kommissionens grönbok om innovation5. Strategier för hög kvalitet kräver utbildning på företagsnivå, noggrann utformning av arbetsplatser och ett snabbt genomförande av innovationer. Rådgivande gruppen om konkurrenskraft och dess ordförande C. A. Ciampi har företagit en undersökning av de nya formerna av arbetsorganisation. Gruppens slutsatser stöder teorin att dessa innovationer i sättet att organisera arbetet i företagen leder till förbättrade resultat för företagen, bättre trivsel på arbetsplatsen och samtidigt också innebär ett skydd av existerande arbetstillfällen. 3. 3. Den första utmaningen: att förmedla kunskap och öka medvetenheten om de nya formerna för arbetets organisation KOM (95) 688, 20. 12. 1995 28. Det största hindret för utvecklingen är bristen på medvetenhet om de nya formerna för arbetets organisation och de potentiella fördelarna med en flexibel organisation. Företagsledningarna kan också med rätt vara skeptiska till innovationer som innebär förändringar i processer som redan fungerar på ett tillfredsställande sätt och inte vilja ge sin in på okända domäner, där det finns viss osäkerhet om hur processen skall slutföras och hur lång den kommer att bli. Det finns inga patentlösningar. Själva flexibiliteten i den nya tekniken innebär att tekniken måste integreras i den sociala organisationen av arbetsplatsen för att medföra den önskade kombinationen av ökad produktivitet, ökad kapacitet och ökad kvalitet. Den avgörande frågan är alltså hur man skall öka medvetenheten om den potential de nya formerna för arbetets organisation har. 29. Det är viktigt att finna den rätta balansen mellan vilka åtgärder som skall vidtas på företagsnivå och vilka åtgärder som skulle kunna vidtas på nationell eller europeisk nivå. Nyckeln till framgång är att möjliggöra och stödja lokala initiativ; regeringarnas och de europeiska institutionernas roll blir att starta processer och uppmuntra nya initiativ. De offentliga organens roll ställer dock höga krav på engagemang på en rad olika nivåer. Detta omfattar en förståelse för de nya formerna för arbetets organisation och dessas konsekvenser för den politiska debatten och företagen, en förmåga att vidta åtgärder på rätt sätt inom många olika områden som omfattar frågor från ekonomisk utveckling till handelspolitik, från forskningspolitik till kunskapsutveckling, samt låta dessa åtgärder genomsyras av värderingar som lika möjligheter och likaberättigad tillgång. 3. 4. Den andra utmaningen: att säkerställa att små och medelstora foretag kan dra full nytta av informationssamhällets möjligheter 30. Det nya konceptet med en integrerad strategi som omfattar införandet av informations- och kommunikationsteknologi tillsammans med vidareutbildning, praktik och omorganisation har enorma förutsättningar att göra företagen mer konkurrenskraftiga och samtidigt skapa en bättre arbetsmiljö. Det medför speciellt fördelar för små och medelstora företag, de företag som skapar flest nya arbetstillfällen, och särskilt "mikroföretag", eftersom hela konceptet är byggt på små enheter, är mycket nära marknaden, är decentraliserat och baserat på arbete i grupp. 31. Den utsträckning i vilken små och medelstora företag kan skapa nya arbetsplatser med hjälp av informations- och kommunikationsteknologi varierar. För små och medelstora företag som har en internationell inriktning medför den nya tekniken stora fördelar. I vissa fall är grundandet av mikroföretag direkt knutet till informations- och kommunikationsteknologi. I andra fall är mikroföretag bara en förlängning av de traditionella konsult- och yrkestjänsterna. De krav som små och medelstora företag ställs inför och deras speciella problem, nämligen att i tid uppfatta framtida trender och fa del av utbildningsmöjligheter, rättfärdigar särskild uppmärksamhet. I detta sammanhang bör den första åtgärden vara att möjliggöra för små och medelstora företag att själva bestämma i vilken omfattning de vill anpassa sig till informationssamhället och med hjälp av informationssamhällets verktyg och teknologier kommer de sedan att själva finna en 10 lösning. Det nya integrerade programmet för små och medelstora företag6 som nyligen presenterats av kommissionen föreslår att man startar ett pilotprojekt för att vinna klarhet i de små och medelstora företagens prioriteringar och i vad som hindrar dem från att använda sig av informationsteknologi. 3. 5. Den tredje utmaningen: att modernisera reglerna som styr arbetslivet 32. Parallellt med frågan om att öka medvetenheten om den potential de nya formerna för arbetets organisation har, måste vi även undersöka frågan om hur en modernisering av reglerna och regelverket kring arbetsförhållandet kan ske. Arbetslivet måste organiseras på ett sätt som främjar och underlättar positiv utveckling istället för att försvåra denna. Detta innebär även att man måste öka kvaliteten på yrkeskunskaperna, något som bara kan ske genom utbildning och praktik (se även kapitel 4). 33. Detta innebär också att en väl fungerande rättslig och avtalsrättslig ram skapas (arbetsrätt, kollektivavtal, förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare) så att individer och företag ges möjlighet till flexibilitet, samtidigt som arbetstagarnas säkerhet tillgodoses på ett adekvat sätt. Medlemsstaternas arbetsrätt som utgår från en standardmodell som bygger på heltidsanställning, anställningsavtal som är knutna till en viss arbetsplats och som gäller tillsvidare, kan inte längre fullt ut tillgodose de behov som den kunskapsbaserade produktionen av varor och tjänster ställer. 34. De nya formerna för arbetets organisation leder till att det centrala elementet i det traditionella anställningsförhållandet blir otydligare: begreppet arbetsgivare blir mer komplext (grupper av företag, samriskföretag, nätverk, underleverantörer). Även arbetsplatsen har blivit vidare samtidigt som arbetstider har blivit mer individuella för att kunna tillgodose olika behov och krav. I vissa fall kan timlön ersättas av ersättning för vissa uppgifter samtidigt som arbetstagarens möjlighet till egna beslut ökar. Med andra ord håller den traditionella anställningen och företagandet på att närma sig varandra vilket medför att tillämpligheten av arbetsrätten blir oklar och i vissa fall förlorar sin effekt (individuella kontrakt istället för standardkontrakt, distansarbete och arbete som läggs på entreprenad eller sköts av externa enheter). KOM (96) 329 11 Call Centres i Europa inom skapats Den typ av arbete som Europas invånare utför håller på att förändras; under det senaste årtiondet har de flesta nya arbetstillfällena informations- och tjänstesektorerna. Sättet människor arbetar på har också förändrats, många arbetsplatser har flyttats. Ett exempel på detta är att mer än 6 000 företag numera har s. k. "call centers" som förser kunderna med information. Mer än 130 000 européer är idag sysselsatta i dessa, och fram till år 2000 förväntas ytterligare ca 100 000 arbetstillfällen skapas inom denna sektor. Denna utveckling är snabbast på Irland, men det finns 4 000 centrum i Förenade kungariket med sammanlagda intäkter på 450 miljoner ecu under 1996. I vissa av dessa centrum är arbetet mycket kvalificerat och kräver språkkunskaper i flera olika språk. I andra är arbetet mer rutinmässigt, men ställer istället krav på social kompetens och en vilja att arbeta på obekväma tider. 3. 6. Ett nvtt koncept för säkerhet 35. Det är viktigt att föra en ingående debatt om dessa förutsättningar för utvecklingen av arbetslivet Trots detta begränsar sig debatten om arbet:fätten ofta bara till enkla argument för eller emot reglering eller avreglering. Det infor stationssamhälle som börjar växa fram kräver en mer avancerad och djupgående debatt om det regelverk som skall skapa den nya arbetsrätten för informationssamhället. 36. Informations- och kommunikationsteknologin kombinerad med vidareutbildning, praktik och omorganisation erbjuder enorma möjligheter både till förbättrad produktivitet och nya välavlönade arbetstillfällen. Den politik som bedrivs måste baseras på denna insikt. Dock måste diskussionen komma bort från debatten om reglering kontra avreglering och istället inrikta sig på att finna en ny balans mellan flexibilitet och säkerhet och de ömsesidiga fördelarna, som både företagen och arbetstagarna erhåller genom att en ny balans kan skapas. Detta är det nya perspektiv som kommissionen införde i samråden med arbetsmarknadens parter angående arbetstiden. 37. Denna nya balans mellan flexibilitet och säkerhet innebär å ena sidan användningen av deltid, temporära anställningar, tidsbegränsade anställningar, distansarbete och nya former för relationen mellan arbetsgivare och arbetstagare där så är lämpligt. Å andra sidan innebär detta också säkerhet inte bara mot uppsägningar, som saknar giltig grund, och diskriminering, utan också säkerhet som uppstår genom det ökade engagemanget i företaget och möjligheten att utveckla kunskaper och upprätthålla den enskildes attraktivitet på arbetsmarknaden, något som gynnar både den anställde och företaget. I samband med detta uppstår frågan om hur man på bästa sätt skall skapa förutsättningar för att engagera arbetstagaren i dessa frågor. 38. Detta är exempel på nödvändig förnyelse. Mer fundamentalt finns det ett behov av att se över alla berörda områden - anställningsskydd, arbetstid, det sociala skyddet samt 12 skyddet för säkerhet och hälsa - för att anpassa dem till en arbetsvärld som kommer att organiseras på ett annorlunda sätt. Detta gäller särskilt där gränserna mellan arbete och fritid, arbete och inlärning, anställning och eget företagande är, eller blir, mindre väl definierade. Konceptet för anställningsskyddet måste utvecklas, vidgas och mer inriktas på att skapa säkerhet baserat på attraktivitet på arbetsmarknaden än på säkerhet som baserar sig på den enskilda arbetsplatsen. Den bör inrikta sig på att skapa säkerhet i förändringsprocessen, inte skydda mot själva förändringen. I detta sammanhang är det viktigt att ta hänsyn till frågor som rör jämlikhet och hur man skall säkerställa att förändringarna både förhindrar en segregering på arbetsmarknaden och samtidigt gör det möjligt att kombinera arbete med familjeliv för både kvinnor och män. 39. Mot bakgrund av denna utveckling förbereder kommissionen en grönbok om arbetsorganisation och arbetstid som från en ekonomisk utgångspunkt kommer att undersöka vilka konsekvenser förändringar i arbetets organisation och arbetstider har för Europeiska unionen och medlemsstaterna. Målsättningen med grönboken är att stimulera till en debatt, särskilt med och mellan arbetsmarknadens parter. 40. Kommissionen kommer under det andra halvåret av 1996 också att presentera ett meddelande om distansarbetets följder för arbetsrätt, säkerhet och hälsa i arbetet samt det sociala skyddet. Målsättningen med meddelandet kommer att vara att uppmuntra medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att utveckla goda rutiner och genomföra åtgärder som förbättrar villkoren för distansarbete. 41. Informations- och kommunikationsteknologierna medför också nya möjligheter inom hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Användningen av ny teknologi kan särskilt vara till nytta vid riskbedömningar, insamling, gallring och spridning av information, utbildning och praktik inom hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt för slutanvändare, speciellt små och medelstora företag. Det fjärde åtgärdsprogrammet för hälsa och säkerhet7 tar upp frågan om vilka följder informations- och kommunikationsteknologin kommer att fa för arbets- och levnadsvillkoren och en konferens rörande dessa frågor kommer att hållas i Bryssel den 13-15 november 1996. 3. 7. En ny kultur med prognoser över framtida trender 42. Europeiska socialfondens insatser inom ramen för mål-4 och gemenskapsinitiativet Adapt som berör angränsande frågor, har som målsättning att förbättra utnyttjandet av mänskliga resurser genom att förutse de förändringar som informationssamhället kommer att medföra, särskilt genom att främja investeringar i humankapital. Strukturförändringar medför permanenta förändringar på arbetsmarknaden vad gäller volym, struktur och kvalifikationer. Det är särskilt viktigt att inom företagen utveckla kapacitet att förutse framtida förändringar, för att på så sätt minimera förändringarnas negativa effekter. Detta kommer också att leda fram till nya arbeten som skapas genom utbildning som förmedlar nya yrkeskunskaper. KOM (95) 282 12. 07. 1995 13 43. På både makroekonomisk och företagsekonomisk nivå är man medveten om behovet av en förändring. Med anledning av detta är målsättningen med initiativet om framtidsprognoser att ge företagen möjlighet att snabbare fastställa sina kvalitativa och kvantitativa behov avseende mänskliga resurser, så att de bättre kan förstå de stora förändringarna, och därigenom förbättra både den interna och externa förmågan till anpassning. 14 3. 8. Frågor att fundera vidare kring 44. Utvecklingen av förhållandet mellan de nya formerna för arbetets organisation och arbetsrätten aktualiserar några grundläggande frågor som måste diskuteras inom ramen för den sociala dialogen och inom ramen för den process angående sysselsättning som påbörjades i Essen. När man försöker finna den rätta balansen mellan flexibilitet och säkerhet finns det ett behov av lagstiftning både på europeisk och på nationell nivå i frågor som rör de grundläggande principerna för fundamentala sociala rättigheter och för en ökad aktivitet från arbetsmarknadens parters sida för att omsätta dessa rättigheter till avtal och praxis på arbetsplatsen och arbetsmarknaden. Är de aktuella mekanismerna som styr förhållandet mellan lagstiftning och kollektivavtal de rätta eller finns det behov av att finna en ny balans ? Tidigare har många viktiga frågor angående arbetslivet överlåtits till staten, bl. a. sysselsättning, hälsa och säkerhet, konsekvenser för familjelivet och kampen mot utslagning. Bör kollektivavtalens räckvidd i detta hänseende ses över? I takt med att nya produktionsstrukturer blir allt vanligare måste man kanske ompröva dessa frågeställningar. Hur skall man, när arbetstagarens rättsliga status förändras allt oftare (mellan anställd och egenföretagare, mellan förvärvsarbete och utbildning, mellan olika yrken och arbetsplatser) kunna samordna arbetsrätt, social skydd och en social trygghet för att anpassa sig till de förändringar som sker och samtidigt leva upp till principerna om social rättvisa och ekonomisk effektivitet ? I detta sammanhang är det också viktigt att reflektera över följande. Hur skall man bäst främja goda rutiner i användning av informations- och kommunikationsteknologi och skapande av nya arbetstillfällen? Vilka åtgärder hjälper små och medelstora företag att optimalt utnyttja informationssamhällets möjligheter? Hur skall man bäst utnyttja strukturfondernas medel för att främja bra metoder att använda sig av den nya teknologin och utveckla en ny kultur med prognoser över framtida trender? 15 4. SYSSELSÄTTNINGEN I INFORMATIONSSAMHÄLLET 4. 1. Frågor som oroar: Tillväxt utan nya arbetstillfällen och arbetstillfällen som försvinner ? 45. Europas ekonomiska, sociala och politiska huvudproblem är den konstant höga arbetslösheten. Arton miljoner människor saknar arbete och hälften av dessa har varit arbetslösa längre än ett år. Utöver dessa arbetslösa finns det ytterligare minst nio miljoner människor som skulle söka arbete om de trodde att det fanns något arbete för dem. nya utan arbetstillfällen" 46. Denna deprimerande situation har lett till en debatt om att "arbetet tar slut " och "tillväxt och kommunikationsteknologins effekter. Under de senaste åren har flera stora undersökningar genomförts av ILO, OECD och EU för att få en bättre förståelse av vilka orsakerna till arbetslösheten i Europa är. I dessa undersökningar har särskild uppmärksamhet ägnats frågor som t. ex. sambandet mellan teknologi och sysselsättning, men även mer generella samband mellan makroekonomiska och strukturpolitiska åtgärder. informations- skylls på som 47. Övergången till informationssamhället håller redan på att ske, något som tveklöst kommer att medföra stora förändringar både i vardagen och i arbetslivet för Europas invånare. Utmaningen som informationssamhället ställer oss inför är att varken gå miste om de globala möjligheterna som informations- och kommunikationsteknologin medför eller låta förändringen försvaga solidariteten mellan européerna. Det finns tre aspekter som förtjänar särskild uppmärksamhet i denna grönbok: De övergripande effekterna som informations- och kommunikationsteknologierna har för sysselsättningen. Bättre administration av arbetet med att förändra arbetsuppgifter. Konsekvenserna för arbetsmarknaden avseende tillgång och efterfrågan på färdigheter och kunskaper. 4. 2. Fakta: en stadig ökning av sysselsättningen sedan 1960 48. Det är ett erkänt faktum att Europa under de två senaste decennierna i genomsnitt har haft en mycket lägre sysselsättningsgrad än USA och Japan - ca 60 % jämfört med 70 % eller mer - och att arbetslösheten inom EU, till skillnad från USA och Japan, envist legat kvar kring 10 % under större delen av 80-talet. 49. Dock kan man konstatera att ökningen av sysselsättning under de senaste 35 åren varit mer eller mindre konstant i olika delar av den industrialiserade världen, även om den procentuellt sett varierat från ca 2 % i USA till ca 1% i Japan och 0,3 % i Europa. Värt att notera är också att antalet nyskapade arbetstillfällen inte har sjunkit nämnvärt sedan 1973, året då den första oljekrisen kom och den ekonomiska tillväxten började avta. 16 50. Ökningen av den europeiska arbetslösheten beror alltså inte alls på att antalet nyskapade arbetstillfällen minskat, utan istället på att antalet nya arbetssökande (i genomsnitt 0,6 % per år) överstigit antalet nyskapade arbetstillfällen (i genomsnitt 0,3 % per år). Den stadiga ökningen av antalet nyskapade arbetstillfällen under hela perioden från 1960 till 1995 ger inte stöd för teorin att arbetet håller på försvinna, utan visar bara att arbetstillfällena inte ökade i takt med arbetskraften. 51. Trots påståenden om att den tekniska utvecklingen bara sparar in på arbetstillfällen, framgår det av befintliga uppgifter att tillväxten snarare har blivit något mer arbetsintensiv, inte mindre. Samtidigt är antalet nyskapade arbetstillfällen mer eller mindre konstant trots att den ekonomiska tillväxttakten sjunkit avsevärt sedan 70- och 80- talet. Av befintliga uppgifter framgår också att de amerikanska och europeiska ekonomiernas relativa förmåga att skapa nya arbetstillfällen inte förändrats sedan 1973. Fram till denna tidpunkt krävdes det en årlig tillväxt på 4,3 % för att de europeiska ekonomierna skulle skapa nya arbetstillfällen, medan siffran för USA var 2 %. Idag skapas nya arbetstillfällen så snart den årliga tillväxten uppgår till 2 % i Europa och 0,6 % i USA. 52. Denna nya form av tillväxt och sysselsättning återspeglas i att produktivitetsökningen blivit långsammare efter 1973. Tiliväxttakten i produktiviteten och BNP sjönk trots att allt mer informations- och kommunikationsteknologi infördes, samtidigt som nya arbetstillfällen fortsattes att skapas i ungefär samma takt som tidigare. Oavsett vad förklaringen till denna paradox är - och debatten och analysen av detta pågår fortfarande - så är det i alla fall klart att befintliga uppgifter inte ger stöd för påståenden om att "arbetet tar slut" eller ens en tillväxt utan nya arbetstillfällen. Att USA, Kanada och Japan kan uppvisa bättre sysselsättningsläge kan inte förklaras med att dessa i mindre utsträckning skulle använda sig av informations- och kommunikationsteknologi som rationaliserar bort arbetstillfällen. längst vid genomförandet av ny 53. Tvärtom så har man i dessa länder, särskilt i USA, i allmänhet utvecklat och introducerat ny informations- och kommunikationsteknologi i större utsträckning än i europeiska länder. Dessutom kan man göra iakttagelsen att de medlemsstater inom informations- och unionen som har kommit kommunikationsteknologi också har en tendens att procentuellt sett ha lägst arbetslöshet. Precis som med all annan teknologisk förändring, är spridningen av informations- och kommunikationsteknologi i sig en tillväxtfaktor, och det finns ett positivt sammanband mellan teknologiska framsteg, produktivitet och ekonomisk tillväxt vilket skapar en potential för framväxten av nya former av arbetstillfällen. Teknologiska framsteg medför innovation och skapar därigenom nya möjligheter för entreprenörer, särskilt små och medelstora företag. Denna högre tillväxtpotential måste utnyttjas om arbetslösheten i Europa skall kunna reduceras och de europeiska ekonomierna inte skall förlora mark i förhållande till den globala konkurrensen. 54. Informations- och kommunikationsteknologins största effekt för sysselsättningen är den radikala omstruktureringen av både de enskilda yrkena och arbetsmarknaden i sin helhet. Tillverkningsindustrin har krympt, men denna process har inte varit likadan inom inom lågteknologiska alla områden. Inom tillverkningen har antalet arbetstillfällen 17 låglöneyrken med högteknologiska höglöneyrken med höga yrkeskvalifikationer har istället ökat. låga yrkeskvalifikationer minskat. Antalet anställningar inom 55. Flest nya arbetstillfällen har det skapats inom tjänstesektorn. Nya arbetstillfällen har skapats både inom den dynamiska och den traditionella delen. Nya arbetstillfällen som skapats genom nya teknologier har kompenserat alla eventuellt förlorade arbetstillfällen. Faktum är att ökningen av antalet nya arbetstillfällen inom tjänstesektorn skett snabbast i de länder som satsat mest på de nya formerna av teknik. 56. Hittills har ökningen av sysselsättningen inom de europeiska företagen inom informations- och kommunikationsteknologi sektorn varit förhållandevis låg på grund av konjunkturnedgången. Bakom detta döljer sig dock ganska heterogena utvecklingar. Antalet arbetstillfällen inom hemelektroniksektorn, databehandling och tillverkning av telekommunikationsutrustningharminskat. Sysselsättningsnivåninom komponentindustrin och telekommunikationstjänstesektorn har varit stabil. Antalet arbetsplatser hos datakonsultföretag och inom utvecklingen av mjukvara har däremot sett en stadig tillväxt och branschen har nästan tredubblat antalet sysselsatta sedan 1980; idag sysselsätter den ca 750 000 personer inom unionen. Denna sektor har man stora förhoppningar på när det gäller att kunna skapa fler nya arbetstillfällen, särskilt inom nya områden som ställer höga krav på yrkeskval i fikati oner, kunskapsintensivâ tjänster som t. ex. utveckling av mjukvara för multimediaprodukter och utbildning av användarna. trender förväntas hålla i sig på kort sikt, med undantag för 57. Dessa telekommunikationstjänsterna, där man pga. den fortsatta digitaliseringen och avregleringen räknar med förluster av arbetstillfällen som i alla fall på kort sikt inte kommer att kunna kompenseras av nyskapade arbetstillfällen inom de nya områdena. Dessa beräkningar tar dock inte hänsyn till de arbetstillfällen, som skapas inom andra områden som har ett samband med informationssamhället. Audiovisuella tjänster har haft en märkbar ökning av antalet nya arbetstillfällen, under perioden 1983-1992 var ökningen 37 %, och det finns goda utsikter för ytterligare nya arbetstillfällen. Ytterligare arbetstillfällen har skapats inom områden som t. ex. teletjänster, telefonbanker och distribution inom detaljhandeln, men det är svårt att fa fram statistiskt exakta uppgifter. Den statistiska övervakningen av dessa nya utvecklingstendenser i ekonomin, och då särskilt utvecklingen inom närliggande tjänstesektorer, är en utmaning för det statistiska systemet. 58. De positiva sysselsättningseffekterna som informationssamhället för med sig förväntas dessutom inte bara koncentrera sig till direkt relaterade områden inom informations- och kommunikationssektorerna. Undersökningar som kommissionen genomfört visar att en avreglering av telekommunikationerna i kombination med en snabb tillämpning av informations- och kommunikationsteknologin kommer att leda till att nya arbetstillfällen skapas och välfärden ökar i övriga delar av ekonomin. Det uppsving som investeringar i ny utrustning för telekommunikation och databehandling kommer att ge, i kombination med de allmänt sjunkande priserna och ökningen av realinkomster som blir resultatet av sänkta teletaxor, kommer på medellång och lång sikt att ha positiva effekter på antalet arbetstillfällen, och även på ekonomin i övrigt. Denna ökning av antalet arbetstillfällen kommer mer än väl att kompensera förlusten av de arbetstillfällen som eventuellt kan 18 komma att ske inom telekommunikationssektorn. Denna mekanism fungerar inte bara när det gäller telekommunikationssektorn, utan även spridningen av övrig informations- och kommunikationsteknologi. Utmaningen som uppstår är att hantera tidsskillnaden som uppstår mellan dessa processer,, och att hjälpa individerna att anpassa sig till de nya utmaningarna och möjligheternajpå arbetsmarknaden. skapas 59. Även om det är svårt att göra långtidsprognoser över utvecklingen av nya arbetstillfällen i informationssamhället, visar i alla fall prognoser att nya arbetstillfällen informations- och kommer att kommunikationsteknologin och de nya multimediatjänsterna, utan även i alla de andra tjänste- och industrisektorerna, inklusive de traditionella och de som förlorar i betydelse. Det finns ett överväldigande antal exempel där användningen av informations- och kommunikationsteknologi inom företag har fått positiva effekter på antalet arbetstillfällen. i hela samhället, inte bara inom 60. Under perioden 1985-1994 ökade antalet arbetstillfällen inom tjänstesektorn inom EU med ca 10 miljoner. Även om 80% av dessa nya arbetstillfällen skapades under perioden 1985-1990, var tillväxten under periodens andra hälft ändå två miljoner arbetstillfällen inom handel, datorer och forskning, samma ökning som under tidigare period - varvid 600 000 extra arbetstillfällen skapats inom utbildning och ytterligare 900 000 inom hälso- och sjukvården - områden där informations- och kommunikationsteknologi har en stor betydelse. Den enda tjänstesektor som under perioden 1990-1994 uppvisade en förlust av arbetsplatser var grossister och detaljister, något som dock främst berodde på avtagande efterfrågan snarare än en produktivitetsökning. 61. Dessa nya trender har också påverkat könsfördelningen på arbetsmarknaden. Tillväxten inom tjänstesektorn har gett kvinnor nya möjligheter på arbetsmarknaden. Antalet kvinnor som förvärvsarbetar har ökat från mitten av 60-talet till mitten av 90- talet. Kvinnorna står för en ökad andel av den totala arbetskraften och en avsevärd andel av de nya arbetstillfällena för kvinnor är deltidsarbeten. Till skillnad från den långsiktiga trenden med fler nya arbetstillfällen för kvinnor, så har antalet arbetstillfällen för män sjunkit ända sedan 1965, med undantag för några år i slutet på 80-talet. 4. 3. Pen första utmaningen: att undvika en politik som styrs av särintressen 62. Om man ser till arbetsmarknaden i dess helhet kan man av den historiska utvecklingen dra slutsatsen att den svaga tillväxten av antalet arbetstillfällen i Europa, omkring 0,3 % per år, och den åtföljande höga och bestående arbetslösheten, måste förklaras av andra faktorer än teknologiska. Arbetslösheten började öka under mitten av 70-talet. Fram till 1985 försvann ett stort antal arbetstillfällen, samtidigt som den totala arbetskraften ökade snabbare än någonsin. Under den långa tillväxtperioden under andra halvan av 80-talet skapades över 10 miljoner nya arbetstillfällen. Hälften av dessa nyskapade arbetstillfällen försvann dock igen 1992-1993. 63. Ett antal faktorer, inklusive makroekonomisk utveckling, spelade en roll för framväxten och omfattningen av arbetslösheten. Det är dock viktigt att förstå de strukturella aspekterna. Den höga nivån på arbetslösheten beror på att arbetslöshetsperioderna blivit längre. På grund av arbetsmarknadspolitikens passivitet har 19 förvandlats utslagning. arbetslösheten Arbetsmarknadspolitiken ger ett inkomststöd till majoriteten av de arbetslösa, men hjälper dem inte att fa nya yrkeskunskaper som kan hjälpa dem till en ny start på en arbetsmarknad som ställer höga krav på kunskaper och kvalifikationer. långtidsarbetslöshet social och till 64. I och med den inre marknaden tar Europa ett stort steg framåt vad gäller modernisering av ekonomin. Den är inte endast en mycket stor strukturell förbättring, utan erbjuder också nya förutsättningar för tillväxt och sysselsättningsinriktad makroekonomisk politik. Medlemsstaterna måste utnyttja multiplikatoreffekten bättre, såsom det betonas i kommissionens europeiska förtroendepakt för sysselsättningen, som framhäver potentialen i integrationsprocessen. Denna potential har hittills inte utnyttjats optimalt, vilket gäller särskilt i kampen för arbetstillfällen. 65. Den redan omfattande europeiska ekonomiska integrationen och det ekonomiska ömsesidiga beroendet har förstärkts ytterligare. Följaktligen leder långvariga samordnade åtgärder till ett större mervärde än alla enskilda splittrade åtgärder i varje medlemsstat. Detta tillvägagångssätt kommer att behandlas i den rapport, som utarbetas på begäran av Europeiska rådet i Florens, om riktlinjer för de möjligheter Europeiska unionen har som helhet inom sysselsättningspolitiken. Detta inbegriper att särintressens nollsummespel ersätts med en samordnad tillväxtpolitiks plussummespel som skapar förtroende bland konsumenter och investerare. En sådan tillväxtorienterad politik skulle avsevärt förbättra villkoren för att skapa arbetstillfällen i informationssamhället. 4. 4. Den andra utmaningen: effektivare administrering av omvandlingen av arbetet som är ett resultat av skapande av arbetstillfällen är en beståndsdel i den 66. Avskaffande och strukturförändring informations- och kommunikationsteknologi. Företagen kan göra mycket för att mildra chocken genom att förutse sysselsättningskraven, och det finns många exempel på fantasifulla åtgärder som har förhandlats fram mellan arbetsmarknadens parter. Dessa inbegriper inte endast utbildning, såsom det framgår nedan, utan också förkortad arbetstid och lönesänkningar för att behålla arbeten, frågor om rättvisa i förändringsprocessen och kompensation för skapande av arbete i den lokala och regionala ekonomin. införandet av 67. För att på ett effektivt sätt hantera förändringsprocessen skall alla ekonomiska och institutionella parter - arbetsgivare, arbetstagare, offentliga myndigheter på alla nivåer, utbildningsinstitutioner och stödtjänster för företag - vara involverade. Framåtsträvande företags agerande behöver i många fall stöd utifrån. Denna process kan underlättas genom utveckling av sam arbetsavtal mellan företag och partnerskap, samt privata och offentliga partnerskap för att stärka de lokala stödstrukturerna för företag. Detta är särskilt av betydelse för små och medelstora företag, som behöver stödjas och tas med i nätverk för att höja innovationskapaciteten, fastställa företagsstrategier och förutse kunskapsbehoven. Strukturfonderna och särskilt mål 4 och gemenskapsinitiativen ADAPT och små och medelstora företag kan också utnyttjas för att underlätta dessa förändringar (se avsnitt 3. 7. ovan). 20 68. Detta innebär att om arbetstagarna skall delta i den fortgående förändringsprocess som informationssamhället kräver, måste man hitta nya vägar att hantera denna omvandlingsprocess av arbetet. För detta ansvarar både regeringarna och arbetsmarknadens parter. 4. 5. Den tredje utmaningen: att förbättra bristande yrkeskunskaper 69. Revolutionen inom informations- och kommunikationsteknologi är av stor betydelse för arbetsmarknadens funktion genom att den omformar arbete, kunskapsstrukturer och arbetsorganisationen. Eftersom den nya teknologin är en informationsteknologi, förutsätter den inte endast bättre baskunskaper i matematik och läs- och skrivämnen. utan också en ny form av baskunskaper i informatik: förmåga att kunna samspela med den nya teknologin. 70. Teknisk utveckling och konkurrens mellan företag stimulerar strukturförändringars hastighet. Varje år försvinner i genomsnitt mer än 10 procent av alla arbetstillfällen, som ersätts av andra arbetstillfällen i samband med nya arbetsprocesser i nya företag, vilket vanligen förutsätter ny, bättre och mera omfattande yrkeskunskap. Vid anskaffande av nya yrkeskunskaper följer utbudssidan en mycket långsammare takt. Varje år lämnar en åldersgrupp, dvs. 2-3 procent av arbetskraften, arbetslivet på grund av ålder eller andra orsaker, och en ny kommer istället med ny utbildning och nya kunskaper. Den snabba förändringen av företag och ett begränsat utbud på nya kunskaper leder till en kraftig obalans, en arbetsmarknad med två hastigheter med ett överflöd av gammal yrkeskunskap och flaskhalsar för ny yrkeskunskap. 71. För dem som redan förvärvsarbetar ligger den verkliga utmaningen i anpassning till informationssamhällets nya krav vid omformning och uppgradering av yrkeskunskaper. Många ute i arbetslivet har emellertid begränsade baskunskaper i matematik och läs- och skrivämnen - kunskaper som är ännu viktigare i informationssamhället - och många har i informatik. För människor med föråldrad eller otillräcklig ingen utbildning yrkesutbildning är det svårt att återgå till förvärvslivet. Största delen av yrkesutbildning och omskolning anordnas för ungdomar, och inte för människor som redan förvärvsarbetar eller har arbetat i 10, 20 eller 30 år och har förlorat sina arbeten. 72. De flesta av dem erbjuds i väntan på ett nytt arbete eller förtidspension endast inkomststöd, men nya arbeten som förutsätter gammal yrkeskunskap erbjuds inte. För nya arbeten krävs nya yrkeskunskaper. Klyftan kommer att fortsätta att växa om inte regeringar och arbetsgivare beslutar sig för en ny och mycket radikalare politik för att människor i samband med utveckling av nya former av arbetsorganisationer och införandet av ny teknologi skall ha nya yrkeskunskaper och färdigheter. 73. Detta ställer regeringarna och arbetsmarknadens parter, företagen och arbetstagarna inför en stor utmaning, vars omfattning kan illustreras av prognoserna om en fortsatt snabb teknisk utveckling och en åldrande befolkning. Om tio år kommer 80 procent av den teknologi som vi använder i dag att vara föråldrad och ersättas av mera avancerad teknologi. Vid den tidpunkten kommer 80 procent av arbetskraften att ha en formell 21 utbildning som är mer än tio år gammal. Betydande förändringar i den demografiska profilen tjänar endast till att belysa utmaningarnas omfattning. Arbetskraften blir allt äldre och teknologin allt yngre. 4. 6. Granskning av lämplig utbildning för att möta revolutionen inom informations- och kommunikationsteknologi 74. Det som Europa behöver är en grundlig granskning av utbildning som kan lämpa sig för revolutionen inom informations- och kommunikationsteknologi, och hålla samma takt som den fortsatta utvecklingen inom informations- och kommunikationsteknologi under de kommande åren. Vi behöver en ny växelverkan mellan arbete och utbildning, istället för den gamla växelverkan mellan förvärvsarbete och inget förvärvsarbete. Ett nytt samspel som ger den enskilda individen möjlighet att utveckla sin yrkeskunskap och färdigheter och att hålla samma takt som den bestående kunskapsrevolutionen som åtföljer informations- och kommunikationsteknologi. 75. På lång sikt är Europas underliggande behov att utveckla ny utbildning för livslångt lärande som involverar alla parter i utbildningssystemet inbegripet skolor, samt utbildning som utformats och ges på lämpligare sätt med särskild hänsyn tagen till kön, men också genom att på ett effektivare sätt engagera äldre människor och funktionshindrade. Europaåret för livslångt lärande (1996) och vitboken Lära och lära ut inleder denna strävan. Ett omedelbart behov är emellertid att genom en förebyggande inställning till industriell anpassning och förändring hejda en utveckling där den yrkesverksamma befolkningens yrkeskunskap blir alltmer föråldrad. Snabbhet och förutseende är av största vikt, eftersom alla belägg ger vid handen att en nedåtgående evighetsspiral av avskaffande av arbete, långtidsarbetslöshet och föråldrade yrkeskunskaper är svårare att rätta till ju längre den fortsätter. 76. Fyra områden är mycket viktiga för att förbättra möjligheterna till anställning: - Att skapa den bästa möjliga grunden: Grunden för våra kunskaper och färdigheter skapas under de första skolåren och processerna kommer att växa fram då informationssamhället utvecklas. Kvaliteten på och uppläggningen av förskolans och skolans undervisning kommer att påverkas i grunden. Särskilt lärare och utbildare skall utgöra målgruppen och kvaliteten på deras grundutbildning och vidareutbildning skall säkerställas genom att informations- och kommunikationsteknologi utnyttjas. Programmen och infrastrukturen för att sammankoppla skolor med informationssamhällets största möjliga nätverkspotential är särskilt viktiga i de mer avlägsna regionerna, där infrastrukturen är i riskzonen. Medlemsstater som har ett entydigt ansvar för skolutbildningens organisering och innehåll bör fortsätta att utarbeta lämpliga program, som beaktar informationssamhället och som kan bistås av EU genom att erfarenheter slås samman, varvid särskilt de mindre gynnade regionerna bör tas med. Europeiska rådet i Florens begärde också att kommissionen snabbt skall utarbeta en plan för inlärning i informationssamhället som skall inbegripa sammankopplingen av skolnätverk på europeisk nivå, främjande av multimedialt utbildningsinnehåll och utbildning av lärarna och utbildarna i användningen av informationssamhällets nya hjälpmedel. 22 - Från undervisning till inlärning: Utbildning måste i enlighet med den första årsrapporten från forumet för informationssamhället raskt omformas så att läroanstalterna blir mer lyhörda för förändrade kunskapsbehov inom affärsliv och industri. Detta är avgörande vid skapande av arbete och produktivitetstillväxt. Högskolor och universitet har börjat lägga grunden för det framtida gemensamma kunskapsutbytet och dessa ansträngningar skall underbyggas genom att man ingår partnerskap med den lokala industrin och genom tjänster som rekommenderats i Ciampirapporten om konkurrens och som framgångsrikt har prövats i Comett- och Leonardo da Vinci-programmen. Det har även tagits viktiga initiativ inom det obligatoriska skolsystemet av vilka många har främjats av EU-program, men de behöver fortfarande åtskilligt stöd och resurser för att kunna bygga upp nödvändiga förbindelser med arbetsmarknaden. Detta ger upphov till frågor vad gäller investeringskapacitet, metoder och utveckling av kursplaner med särskild hänsyn tagen till de behov som inläraren har. Eftersom inlärningsförmågan är mycket högre (80 %) vid praktisk tillämpning än vid läsning eller lyssnande (5-10 %), är potentialen för att informations- och lära sig på egen hand med hjälp av kommunikationsteknologi enorm. Med rätt utformning kan det på ett avgörande sätt bidra till att förbättra bristande kunskaper. Huvudprinciperna för utbildning måste i högre grad grunda sig på begreppet inlärningskapacitet än på formell utbildning. - Praktisk inlärning: "Det lärande företaget" måste bli en central komponent i inlärningssamhället. Människor som arbetar i ett sådant företag kommer att använda sin elektroniska tillgång till kunskap och information för att uppdatera sina färdigheter. Detta kräver nya sam arbetsform er mellan företag, andra organisationer och utbildare för att säkerställa att de nya och föränderliga färdigheterna som behövs är tillgängliga. Ur denna synvinkel är det lätt att förstå att förnyande utbildning på arbetstid kommer att vara viktigare än förkortning av själva arbetstiden. 23 Användning av informations- och kommunikationsteknologi i skolorna Vissa medlemsstater har påbörjat program för att anpassa sina utbildningssystem till informationssamhällets dynamik. Den federala tyska utbildningsministern tillkännagav nyligen ett sådant projekt, "Schulen ansNetz", genom vilket 10 000 av Tysklands 52 000 skolor under en treårsperiod kommer att kopplas samman med nationella och internationella nätverk och multimediatjänster. I vissa av de tyska delstaterna har det fattats beslut om att sammankoppla alla skolor, vilket är ett mål som på längre sikt omfattas av förbundsregeringen. Projektet "Schulen ans Netz" har kunnat förverkligas genom ett innovativt samarbete mellan regeringen och privata företag. Liknande initiativ har tagits i andra länder såsom Förenade kungariket, Frankrike, Italien, Danmark, Sverige, Portugal och Finland. Svårigheten med detta tillvägagångssätt är att man måste hela tiden förbättra arbetskraftens möjligheter till anställning genom yrkesutbildning. Risken är att företag utvecklar mer flexibla anställningskontrakt med lägre anställningstrygghet, för att på så sätt snabbt kunna anpassa sig till förändringar i efterfrågan på arbetskraft. Den logiska grunden att investera i den huvudsakliga arbetsstyrkans yrkesutbildning kan snarare bli sämre än bättre. Till exempel kan japanska storföretags benägenhet att investera i yrkesutbildning förklaras med policyn om livslång anställning, vilket innebär att resultatet av yrkesutbildningen stannar kvar inom företaget. Därför skall det i Europa inte tas för givet att flexibilitet och osäkra arbetstillfällen är en och samma sak. Företagens kapacitet att hela tiden anpassa sig till marknadsförändringar och tekniska förändringar hänger ihop med att det finns en samarbetsvillig, stabil och lojal arbetsstyrka. Företag bör uppmuntras till att investera mera i att utbilda sin huvudsakliga arbetskraft, och särskilda stimulansåtgärder och arrangemang bör erbjudas för att utvidga dessa instrument till att även gälla anställda för en viss tid. - Omskolning istället för föråldrade yrkeskunskaper: Den mest kritiska frågan är hur människor som har förlorat sina arbeten skall kunna återgå till förvärvslivet. Medlemsstaterna har under de senaste 20 åren för det mesta misslyckats med att erbjuda arbetslösa en ny start. Att lösa detta problem är en av sysselsättningspolitikens huvuduppgifter från mötet i Essen, vilket ytterligare underströks av stats- och regerinscheferna vid Europeiska rådets möte i Madrid 1995. Istället för att ha nio miljoner långtidsarbetslösa med yrkeskunskaper som föråldras, vilket är det dyraste slaget av offentliga utgifter med den lägsta avkastningen för ekonomin eller den enskilda individen, och ännu fler miljoner som håller på att bli långtidsarbetslösa, bör medlemsstaterna se till att dessa nio miljoner upprätthåller och förbättrar sina kunskaper i matematik, läs- och skrivämnen och informatik. Det bör vara en rättighet och en skyldighet för alla arbetslösa att för informationssamhället upprätthålla och utveckla baskunskaper som är relevanta för den dynamiska arbetsmarknaden. Återinträdet bör starta långt innan människor blir långtidsarbetslösa och modfällda. Detta är den grundläggande skillnaden mellan aktiv och passiv politik. Inom ramen för detta måste regeringarna finna sätt att omvandla utgifter 24 för passiv arbetsmarknadspolitik till aktiv politik genom att förbereda arbetssökande för ett mera kun skåp sbaserat mönster för produktion av varor och tjänster. Genom att inrikta en större del av dessa ekonomiska resurser på utbildningsstöd och nya färdigheter, inte endast ekonomiskt bistånd, kommer förbättring av arbetsmarknadens dynamik och av statsfinanserna på det hela taget att underlättas. Mot bakgrund av detta finns det även behov av att arbetsförmedlingarna mera inriktar sig på stöd för arbetssökande baserat på personinriktad informations- och kommunikationsteknologi. 4. 7. Utgångspunkt: De nya prioriteringarna i konvergensprogrammen 77. I Europa finns nu en bred samstämmighet om att utbildning spelar en grundläggande roll i en modern sysselsättningspolitik. På grund av detta välkomnar kommissionen särskilt den nya tyngdpunkten i Europeiska rådets slutsatser i Florens vad gäller att investera i mänskliga resurser, infrastruktur och forskning och utveckling. På detta sätt förfogar ministrarna för arbete och sysselsättning, utbildning, forskning och utveckling, transport och kommunikation över en ny plattform för initiativ som är viktiga för tillväxt och sysselsättning. 78. Att lägga fram utbildning och yrkesutbildning som ett centralt element i en ny sysselsättningspolitik för återanställning kan möta motstånd. Argumentet är att det långtgående sysselsättningsproblemet i Europa inte kan lösas genom utbildning om det inte finns något arbete att få efter utbildningen. Detta argument är helt riktigt, men det missar poängen. Syftet med en ny utbildningspolitik är att skapa en positiv flexibilitet i företag och på arbetsmarknaden som gör det möjligt att föra en mer tillväxtorienterad makroekonomisk politik. Det är därför som nyckeln till större sysselsättning är utveckling av ett integrerat tillvägagångssätt mellan strukturella och makroekonomiska åtgärder enligt vad som angivits i de allmänna ekonomiska riktlinjerna, och det är därför som utbildningen bör utformas enligt inlärningsbehoven med särskild hänsyn tagen till bekämpande av ojämlikhet och underlägen för att öppna hela befolkningens produktionspotential. 4. 8. Frågor att fundera vidare kring 79. Dessa utmaningar ger anledning till ett antal frågor som bör tas upp, särskilt inom ramen för sysselsättningsprocesserna från Essen (den gemensamma rapporten om sysselsättning för toppmötet i Dublin och de fleråriga programmen 1997) och gäller följande: Utbildningskapacitet: vilka planer har medlemsstaterna för de närmaste fem åren mot bakgrund av informationssamhällets behov av yrkeskunskaper? Utbildningens utformning och kvalitet: på vilket sätt kan utbildningen omformas för att motsvara informationssamhällets nuvarande och kommande behov under de närmaste 5-10 åren? 25 Kapaciteten att omskola arbetslösa, vilken för närvarande utgör den svagaste punkten i vårt utbildningssystem: på vilket sätt kan människor som har förlorat sina arbetsplatser erbjudas hjälp med en ny start i förvärvslivet? Den omfattning till vilken lika möjligheter och likaberättigad tillgång kan säkras för att säkerställa att hela den aktiva befolkningens produktionspotential utnyttjas. 80. Vissa frågor som arbetsmarknadens parter har särskilt ansvar för bör tas upp inom ramen för den sociala dialogen: Vilka gemensamma initiativ är arbetsmarknadens parter beredda att ta inom området mänskliga resurser, för att säkerställa att arbetstagarna fortgående anpassar yrkeskunskaper och färdigheter till behoven i "det flexibla företaget" under de närmaste 5-10 åren? Vilka initiativ är arbetsmarknadens parter beredda att ta för att ge ungdomar med avslutad utbildning möjlighet att komma in på arbetsmarknaden och att upprätthålla i de informationssamhället? vidareutveckla baskunskaper behövs som och 5. SAMMANHÅLLNING: ATT LEVA I INFORMATIONSSAMHÄLLET 5. 1. Frågor som oroar: koncentrering eller sammanhållning? 81. Informations- och kommunikationsteknologi har en stor kapacitet att minska avstånd och förbättra tillgång till information och tjänster. Den nya teknologin och de nya nätverken har potential att skapa arbete i områden med hög arbetslöshet och minska nackdelarna i de mindre gynnade och mera avlägsna regionerna. har även uttryckts emellertid 82. Det och kommunikationsteknologins inverkan på sammanhållningen. Många människor är rädda för att den nya teknologin snarare kommer att öka än minska befintliga skillnader, vilket leder till att arbetsplatser och produktion koncentreras till några fa kärnregioner. Man har också befarat att det utvecklas ett tudelat samhälle med människor som har information och sådana som inte har det. informations- över oro 5. 2. Fakta: skillnaden ligger i de offentliga åtgärderna 83. I våra marknadsekonomier finns starka krafter som leder till koncentrering. På grund av detta är kraftiga, enhetliga och offentliga åtgärder för rättvis fördelning och sociaf sammanhållning nödvändiga för att balansera ekonomiska framsteg och social rättvisa. 26 Grundläggande förändringar såsom informationsrevolutionen leder till att sådana åtgärder blir allt viktigare, men de erbjuder också många nya möjligheter att använda informations- och kommunikationsteknologi för att skapa ett integrerat och produktivt samhälle. att för och strategier 84. Många medlemsstater har insett att de behöver en aktiv politik för informations- och kommunikationsteknologin, utveckla dynamiska informationssamhället liar vuxit fram på nationell och regional nivå. I allmänhet är strategierna till en början inriktade på de grundläggande aspekterna vid utveckling av infrastrukturen samt på behovet att stödja företag - särskilt små och medelstora företag - vid anpassningen till informationssamhället. När stödet för infrastrukturen har inrättats, kommer ingående av privata eller offentliga partnerskap att uppmuntras för att främja ett större deltagande i informationssamhället. Ett antal medlemsstater har till exempel utvecklat en politik som tar hänsyn till vikten av att integrera skolor och andra utbildningsinstitutioner i informationssamhällets infrastrukturer. Ett exempel på en mera omfattande strategi är programmet "Info-Society 2000" i Danmark, vilket strävar efter att uppmuntra en rad elektroniska offentliga tjänster för att utveckla informationssamhället och att främja social integrering i detta samhälle. 85. Det är naturligtvis svårt att skilja informations- och kommunikationsteknologins följder från de mera omfattande faktorerna som även inverkar på social och regional utveckling. Allmänt taget har det mellan medlemsstaterna funnits en långsam trend mot konvergens avseende inkomsten per capita, men det har praktiskt taget inte skett någon förändring i den totala skillnaden i inkomster mellan regionerna. Medan vissa av de svagaste områdena i hög grad har anpassat sig till de övrigas nivåer, har skillnaderna mellan regioner inom samma medlemsstat haft en tendens att bli större. 86. Gemenskapspolitik spelar en viktig roll för framstegen som görs i de perifera länderna för att hinna ifatt de andra. Strukturforkderna har visat sig vara effektiva vad gäller att minska socioekonomiska skillnader, fastän de involverade resurserna inte är av sådan omfattning att de helt kan åsidosätta allmänna i medlemsstaterna har uppenbarligen varit mindre framgångsrik. Detta leder till nya utmaningar vad gäller åm relativa ekonomiska fördelen gentemot områden som inte hör till kärnregionerna samt vad gäller bästa sättet att maximera möjligheterna och minimera avseende riskerna av den nya sammanhållningen i unionen. informations- och kommunikationsteknologin trender. Regionalpolitiken 5. 3 Den första utmaningen: att göra det bästa av det nya regelsystemet 87. Den första utmaningen är behovet att maximera potentialen att libéralisera på området telekommunikation och utvecklingen av det nya regelsystemet, vilket utgör kärnfrågan på vägen mot informationssamhället. Genomförandet av full avreglering från och med den 1 januari 1998 kommer att ha stor effekt på informations- och kommunikationsteknologins utveckling, produktivitet och tillväxt. Informations- och kommunikationsteknologin håller på att bli det viktigaste sättet att skapa välstånd, och tillgång till effektiva telekommunikationsnätverk är en nödvändig förutsättning för att kunna utnyttja informations- och kommunikationsteknologin. Betydande skillnader mellan 27 medlemsstater och regioner kommer emellertid att bestå vad gäller tillhandahållande av grundläggande infrastruktur, tjänsternas kostnader och tillförlitlighet och tillgång på avancerade tjänster. 88. Kommissionen verkar för att säkerställa att kombinationen av ny teknologi och avreglering inte skall öka utan istället minska de befintliga regionala skillnaderna. Även om full avreglering ännu inte har uppnåtts, är erfarenheterna på marknader som redan har avreglerats uppmuntrande och det informations- och kommunikationsteknologi på hög nivå slår igenom även i avlägsna områden. Ett exempel på detta är Finland som i förhållande till invånarantalet har det absolut största antalet Internetanslutningar av alla länder. Kapaciteten att minska avstånd utnyttjats som ett viktigt element vid utveckling av regionalpolitik. finns bevis på att 89. Avregleringen kommer emellertid inte automatiskt att föra med sig sådana fördelar till gemenskapens alla regioner, delvis för att nivån på infrastruktur och tjänster är betydligt lägre i vissa områden och delvis på grund av utbildningsbetingade och institutionella hinder vid användning av ny informations- och kommunikationsteknologi. Därför är det skäl att se till att befintliga skillnader inte blir större. Lösningen kan emellertid inte vara att sänka tempot på avregleringen av telekommunikationer och skapa hinder för genomförandet av informations- och kommunikationsteknologi. Istället bör en kompletterande politik för utveckling av infrastruktur och mänskliga resurser utvecklas. Strukturfonderna spelar en viktig roll i detta. 90. Tillhandahållandet av samhällsomfattande tjänster, dvs. ett minimiantal tjänster som tillhandahålls till ett överkomligt pris, är ett viktigt bidrag till sammanhållningen. Kommissionen har redan diskuterat denna fråga i sitt nyligen offentliggjorda meddelande om samhällsomfattande tjänster för telekommunikation* Därutöver finns det fortfarande viktiga frågor vad gäller nivån och kvaliteten på tillgång till informations- och kommunikationsteknologins tjänster för mindre gynnade regioner och regioner med lågt invånarantal, grupper med särskilda behov och offentliga institutioner såsom skolor, sjukhus och bibliotek. Dessa och andra frågor kommer att behandlas i kommissionens första övervakningsrapport om tillhandahållande av samhällsomfattande tjänster år 1998. 5. 4. Den andra utmaningen: grunden för de mänskliga resurserna 91. Den andra utmaningen är att stärka utvecklingen av mänskliga resurser för att stimulera utformningen av förebyggande strategier i Sammanhållningsfondens regioner, så att de kan dra nytta av informationssamhällets fördelar. Vikten av den nya integrerade inställningen till informations- och kommunikationsteknologi och organisatorisk förnyelse har diskuterats i kapitel 3. Behovet av en uppdaterad politik för yrkeskunskap och färdigheter för informationssamhället har diskuterats i kapitel 4. 92. En slutsats är att åtgärder avseende mänskliga resurser kommer att öka i betydelse i framtiden när produktionen av varor och tjänster mer och mer kommer att grunda sig på kunskap. Utrustning för informations- och kommunikationsteknologi kan köpas och användas över hela världen. En avgörande faktor när det gäller att avgöra hur väl en region skall lyckas är kunskap om dess invånare och deras förmåga att använda sig av Kom 96(73) slutlig, 13. 03. 1996. 28 informations- och kommunikationsteknologin. Strukturfondernas inriktning kan komma att ändras mot bakgrund av detta, så att användningen av modern informations- och kommunikationsteknologi stimuleras. 93. Utsikterna till framgång i mindre gynnade områden verkar vara störst i de fall där nytänkande leder till avsevärda förändringar av organisationsformerna i både företag och offentliga inrättningar. 94. I sin "Förtroendepakt för sysselsättningen" har kommissionen tagit initiativ till att utveckla lokala och regionala partnerskap i syfte att öka tillväxt och sysselsättning. Målet är att stärka och uppmuntra den politiska drivkraften på lokal nivå, utan att ändå skapa några nya strukturer, så att realistiska, ekonomiska och arbetsskapande projekt kan prioriteras. Det viktigaste är då att få alla som är med och skapar nya företag och arbetstillfällen att också delta i det politiska beslutsfattandet. Vid rådets möte i Florens gavs klartecken till arbetet med att välja ut områden och städer, som är villiga att vara föregångare när det gäller deltagandet i regionala sysselsättningspakter. 95. 1 informationssamhället kan ett starkare lokalt engagemang bli ett viktigt verktyg vid utformningen av ett nytt och mer övergripande handlingsprogram, som är mer inriktat på sysselsättning och mänskliga resurser. Europeiska kommissionen stöder, enligt artikel 10 i Europeiska regionala utvecklingsfonden och artikel 6 i Europeiska strukturfonderna, två typer av nyskapande regional verksamhet, som syftar till att man bättre skall kunna dra fördel av informationssamhället. Den första typen är en regional strategi med åtgärdsprogram som baseras på regionalt samarbete med vittförgrenade lokala partnerskap, vilka arbetar för att integrera informationssamhället i den regionala utvecklingspolitiken (i vilken mänskliga resurser och arbetsmarknadsaspekter ingår). Den andra typen är utvecklingen av nationella pilotprojekt som visar på lämpliga tillvägagångssätt. Parterna kommer att arbeta tillsammans för att förbereda och starta projekt som bidrar till regional utveckling och ökad sysselsättning. Tonvikten kommer att läggas på användarstyrda projekt som kan generera ekonomiska och sociala fördelar och som kan knytas till regional utveckling i ett vidare perspektiv (såsom projekt för särskilda sociala grupper, arbetsförmedling, utbildning, distansundervisning, hälso- och sjukvård och stöd åt egenföretagare. Erfarenhet från dessa och andra initiativ kan komma att bli basen för en utvidgad stödverksamhet genom strukturfonderna. 5. 5 Den tredje utmaningen: delaktighet och integration 96. Den tredje utmaningen är att använda informationssamhället för att stärka den sociala sammanhållningen och öka människors förmåga att fullt ut delta i varje aspekt av det sociala och ekonomiska livet så att informationssamhället blir till ett verktyg för medinflytande. Informationssamhället skall handla om människor, användas av människor, för människor, för att utnyttja informationens makt och inte för att skapa ny makt eller för att förstärka den ojämlikhet som redan finns mellan de som har tillgång till information och de som inte har det. 97. Informationssamhället erbjuder Europas medborgare många nya möjligheter att höja livskvaliteten. Det bereder vägen för en ny typ av tjänster för konsumenter och allmänhet 29 och nya möjligheter för dem att få tillgång till de tjänster som redan finns. I synnerhet kan bristen på jämlikhet angripas på ett nytt sätt. 98. Men för att uppnå detta krävs att ett stort utbud av åtgärder riktas till allmänheten inom många olika områden. Det kan vara till exempel utbildning på arbetsplatserna, tillgång till informationsteknologi i klassrummen samt att kunskaper i informations- och kommunikationsteknologi görs till en del av arbetsrnarknadsutbildning och lokala åtgärder för utveckling och stöd. Det innebär också att människor ges kunskap så att de kan förstå och ta ställning till de förändringar som följer med den nya teknologin inom flera helt olika områden som till exempel demokratisk representation, detaljhandel, utbildning och inlärning, fritid, vård och kultur. Både när det gäller åtgärder riktade till allmänheten och skapandet av nya marknader för informations- och kommunikationsteknologin, gäller det att inspirera till delaktighet, tillgänglighet och förtroende. Exempel på viktiga angelägenheter är att jämvikt skapas mellan generationerna, samt att användningen, både inom handikappområdet och inom hälso- och sjukvården mer allmänt, stimuleras. En annan viktig angelägenhet är att snedvridningen mellan könen motverkas när det gäller tillgången till informations- och kommunikationsteknologin och hur detta påverkar arbetsmarknaden i ett vidare perspektiv. 99. Många av dessa frågor har diskuterats rner ingående i rapporten från gruppen av experter på hög nivå och i den första årsrapporten från Forum för informationssamhället. I medlemsstaterna tas politiska initiativ, och företag och lokala myndigheter har visat sitt intresse. Informationssamhällets tillgänglighet förbättras stadigt. Informations- och kommunikationsteknologin håller på att bli mer användarvänlig. Europeiska unionen spelar en viktig roll i denna process, till exempel genom att den ställer upp med hjälp och erfarenhet, forskning och utveckling, gemensamma pilotprojekt och ' stöd från strukturfonderna. 100. När det gäller att uppnå målen med social delaktighet och integration i informationssamhället läggs tonvikten på fyra huvudfrågor i denna grönbok : Den första rör demokratifrågan och vikten av tillgänglighet, den andra lika möjligheter för kvinnor och män, den tredje främjandet av social integration, särskilt för grupper med särskilda behov, och den fjärde folkhälsan. 101. Demokrati är inte bara en fråga om att rösta i val. Den innebär också deltagande och representation på olika nivåer i en lång rad beslutsfattande instanser. Den europeiska modellen bygger på demokrati genom information. Meningsfull rösträtt kräver tillgång till korrekt och aktuell information att grunda de demokratiska valen och besluten på. För att man skall fa ett reellt medbestämmande i en demokrati, krävs det att hela befolkningen har samma tillgång till information, så att människor kan göra rationella och opartiska val. I informationssamhället kan demokratin fördjupas genom att man ser till att. alla far samma tillgång till den informations- och kommunikationsteknologiska infrastrukturen, till on-line-tjänster och till den kunskap som krävs för att kunna utnyttja dessa tjänster. 102. Det är viktigt att inse vilka möjligheter människor far att uttrycka sig och söka sig fram i informationssamhället, särskilt inom områden där kostnaderna är låga och där man kan nå ut till "gräsrötterna". I enlighet med vad Forum för informationssamhället 30 konstaterade i sin första årsrapport, kan den nya teknologin fa en utomordentligt stor positiv betydelse för demokrati och individuella rättigheter genom att mångfalden och tillgången till offentlig information ökar, vilket möjliggör för människor att i högre grad delta i det offentliga beslutsfattandet. Den politiska debatten kan vitaliseras genom att direktdemokrati oftare kan användas. Samtidigt är det emellertid viktigt att också ta med i beräkningen informationssamhällets negativa aspekter. Spridandet av rasistiskt och pornografiskt material på Internet är till exempel en oroande tendens. 103. Ett exempel på hur informations- och kommunikationsteknologin kan ge allmänheten större möjligheter att delta i det politiska skeendet och öka sina kunskaper om detta är den amerikanska regeringens "National Information Infrastructure", där det bland annat ingår att regeringen kan nås on-line. Man har genom detta velat etablera en dialog mellan den federala regeringen och allmänheten, och verksamheten är ett bra exempel på hur informations- och kommunikationsteknologin kan användas för att fördjupa det demokratiska inflytandet. Ett exempel från Europa är den danska regeringens Info-Society 2000- program, genom vilket man vill öka utbudet av samhällstjänster med inriktning på att utveckla informationssamhället och främja den sociala delaktigheten. I verksamheten ingår programmet Open Network of Society, som är ett sammanhängande data- och telekommunikationsnät som kommer att vara lika lätt att använda och lika lättillgängligt som telefonen är idag. 104. Det här sättet att arbeta skulle kunna vara av mycket stort värde för Europeiska unionen. Om systemen samordnas över hela unionsområdet, skulle de väsentligt kunna öka den sociala sammanhållningen och förstärka medborgarnas känsla av en europeisk identitet. Det skulle vara alldeles särskilt positivt om de europeiska institutionerna kunde ingå i ett sådant system med "öppen regering". innebär emellertid 105. Det står helt klart att informationssamhället har en mycket stor potential när âet lättillgängliga och effektiva samhällstjänster. Steget mot en elektronisk gäller samhällstjänst tekniska och organisatoriska utmaningar. Om samhällstjänsten skall övergå till att vara on-line, måste en viss grundläggande tillgång till tekniska hjälpmedel kunna garanteras. Många människor har dessutom inte råd att ha individuella abonnemang på informationssamhällets tjänster. Andra bor på ställen där informationssamhällets infrastrukturen a hjälpmedel är mindre utvecklade. Allmänna inrättningar eller informationskontor måste därför skapas som ett komplement till de hjälpmedel som finns tillgängliga i hemmen. Det är också viktigt att ta hänsyn till behoven hos de människor som tycker att informations- och kommunikationsteknologiska hjälpmedel är svåra att använda. 106. Lika möjligheter för kvinnor och män kan främjas genom att informations- och kommunikationsteknologin kan göra det lättare att kombinera yrkes- och familjeliv. Men alla förändringar äger rum på en starkt segregerad arbetsmarknad och informations- och kommunikationsteknologins inverkan på kvinnor respektive män är mycket olika. För att rätt kunna bemöta detta är det därför viktigt att man är medveten om hur olika inverkan kan vara inom skilda områden, beroende på olika faktorer såsom utbildning, arbetslagstiftning, arbetsmönster och kompetens. Snedvridningen mellan könen kan rättas till i utbildningen genom att man i kursmaterialet försöker vara mer "könsrollsmedveten", 31 låta kvinnor vara med och bestämma hur genom att man ser till att utbildningen äger rum i miljöer som kvinnor känner sig hemmastadda i, och genom att man stöder inrättandet av informationskontor som telefonledes kan stötta kvinnliga arbetstagare. Vidare kan man nå avsevärd framgång genom att informations- och kommunikationsteknologiska hjälpmedel skall utformas, och vad de skall användas till. Ett stort arbete har på gemenskapsnivå lagts ner för att öka jämställdheten mellan kvinnor och män. Bland annat har man arbetat med dessa frågor tillsammans med de organ som arbetar för jämställdhet ute i medlemsstaterna och vidtagit särskilda åtgärder inom ramen för det Fjärde handlingsprogrammet om lika möjligheter för kvinnor och män9. 107. 1 ett vidare perspektiv måste förändringar i arbetsvillkoren beroende på teknologiska framsteg gå hand i hand med de övergripande jämställdhetsfrågorna, både när det gäller långsiktig konkurrenskraft och social rättvisa, så att möjligheterna att kombinera yrkes- och familjeliv blir optimala. 108. Social integration, som kan motverka social utslagning och isolering i alla former, främjas också genom den ökade tillgång till information och de möjligheter till fördjupad demokrati som informations- och kommunikationsteknologin erbjuder. Informations- och kommunikationsteknologin gör det möjligt för människor att arbeta på distans från hemmet eller nära hemmet åtminstone en del av tiden. Detta skulle också medföra att många städer och samhällen kunde leva upp under arbetstid och mer tjänster - särskilt när det gäller utbildning och kommunal tjänster - skulle kunna tillhandahållas på lokal nivå. Som Gruppen av experter på hög nivå konstaterade, skulle sådana förändringar kunna gjuta liv i hela samhällen, ge starkare sociala nätverk och en ökad hemkänsla. Informations- och kommunikationsteknologin kan också minska de olägenheter som beror på att många människor har låg rörlighet och därför svårt att fa tillgång till information. Den kan också öka medborgarnas medinflytande, engagemang och delaktighet i en rad frågor, bland annat på miljövårdsområdet. 109. Samtidigt innebär emellertid övergången till informationssamhället påfrestningar på den sociala sammanhållningen. Människor som bor i isolerade landsbygdsområden eller i förslummade innerstadsområden, människor som inte har arbete eller är under utbildning kommer troligtvis inte att stöta på eller använda sig av den nya teknologin. Det finns därför en risk att vi skall få ett tudelat samhälle inom informationsteknologin. Informationssamhället måste därför åtföljas av en strategi som främjar ett aktivt deltagande från medborgarnas sida. Att vitalisera de lokala samhällena och att vidarebefordra en känsla av delaktighet i informationssamhället är viktigt, därför att vitala samhällen är mer konkurrenskraftiga och bättre på att skapa arbetstillfällen och välstånd, förändringar i de demografiska mönstren och i den sociala välfärden gör att allt fler människor behöver någon form av vård eller tillsyn, informations- och kommunikationsteknologin ger stora möjligheter att skapa integrerade samhällen, vilket minskar risken för social utslagning, 9 Kom (95) 381 32 förhållandet mellan arbete och fritid håller på att förändras för många människor och detta får viktiga följder för individen, familjen och samhället, nya vägar måste prövas för att de som är långtidsarbetslösa skall få en ny aktiv roll i samhället. 110. Att främja en ökad användning av informations- och kommunikationsteknologi i skolorna är en mycket viktig del av utvecklingen mot ett informationssamhälle för alla, och kommissionen kommer ta itu med denna uppgift i sitt kommande handlingsprogram "Inlärning i informationssamhället". Inlärning kan inte längre begränsas till att gälla skoltiden, utan informationssamhället kommer också att vara ett kunskapssamhälle i vilket behovet av ett livslångt lärande - i skolan, hemma och på arbetet - kommer att vara mycket stort. I detta sammanhang bör särskild vikt läggas vid de behov som äldre och handikappade har, eftersom dessa grupper ofta är mindre vana vid informations- och kommunikationsteknologin och därmed står utanför informationssamhället. 111. Informations- och kommunikationsteknologin ger stora möjligheter till en förbättrad livskvalitet för äldre och handikappade genom att de lättare kan klara sig på egen hand, och genom att nya vägar öppnas när det gäller tillgång till tjänster, delaktighet och socio- ekonomisk integration. Detta innebär också att teknologin måste anpassas till människors behov. Till exempel kan informations- och kommunikationsteknologiska hjälpmedel erbjuda alternativa vägar för kommunikation och presentering av information, såsom till exempel multimediatjänster för personer med syn- eller hörselnedsättning. Den nya teknologin gör det också möjligt att sköta en verksamhet från hemmet, som till exempel arbete eller studier på distans, för människor som har svårt att ta sig till en arbetsplats eller en skola. Teknologin ger också möjlighet till sjukvård, socialtjänst och annan samhällstjänster på distans. 112. 1 ett antal städer och regioner i hela Europa har olika projekt startats där man genom informations- och kommunikationsteknologin försöker hitta nya sätt att hjälpa äldre och handikappade. Vikten av att använda informations- och kommunikationsteknologin som ett redskap för att öka integrationen av äldre och handikappade har också betonats i ett antal gemenskapsprogram. Bland dem finns HANDYNET som är ett europeiskt databaserat informations- och kommunikationssystem för tekniska hjälpmedel för handikappade och genom EU:s Tide-program (Utveckling av teknik som syftar till integrering av äldre och handikappade) ges just nu stöd till forskning och utveckling av informations- och kommunikationsteknologiska hjälpmedel som skall hjälpa äldre och handikappade i det dagliga livet. Man kommer senare att ta ställning hur programmen skall kunna införlivas i det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. De här frågorna kommer också att tas upp i kommissionens kommande meddelande om handikappfrågor. 113. För att de nya informations- och kommunikationsteknologiska hjälpmedlen fullt ut skall kunna utnyttjas, måste emellertid viktiga frågor om tillgänglighet och kostnader först lösas. Medan det för vissa hjälpmedel bara krävs en vanlig telefonlinje, krävs det för andra en mer avancerad teknik som kanske inte finns inom räckhåll för alla. Utöver det pågående arbetet med att utveckla användarvänliga hjälpmedel, bör man därför försäkra i det normala utbudet av socialpolitiken och sig om att det både i 33 telekommunikationstjänster tas stor hänsyn till att äldre och handikappade i allt större utsträckning behöver kunna delta i - och dra fördel - av informationssamhället. Många av de här frågorna kommer under 1998 att tas upp i kommissionens första övervakningsrapport om tillhandahållande av tjänster för alla. 114. Utformningen av hälso- och sjukvården, dess utbud och räckvidd, håller på att helt omstruktureras med informations- och kommunikationsteknologins hjälp och det finns stort utrymme för innovation. Införandet av informations- och kommunikationsteknologin inom hälso- och sjukvårdsektorn - särskilt på det telematiska området - kommer att kunna ge hälso- och sjukvården en bättre täckning, förbättra kvaliteten på diagnoserna och säkerställa att ett kostnadseffektivt utbud av hälso- och sjukvårdstjänster kan spridas till avlägsna och glest befolkade områden. 115. Utvecklingen av informations- och kommunikationsteknologin gör det både möjligt och nödvändigt att omorganisera arbetet på alla nivåer inom hälso- och sjukvården. Hela hälso- och sjukvårdssystemet kommer att påverkas, både när det gäller utbud och rutiner. Personalens arbetsuppgifter och kompetensområden kommer att radikalt förändras. Både grundutbildning och fortbildning av personalen kommer att behövas. Hälso- och sjukvårdens telematiska system kommer dessutom att kunna ge läkaren större stöd vid ställandet av diagnoser. Användningen av informations- och kommunikationsteknologin inom hälso- och sjukvården Användningen av datorer och databaser vid upprättandet av patientjournaler inom primärvården och på sjukhusen har ökat snabbt de senaste tio åren i länder som Förenade kungariket, där 90 % av de allmänpraktiserande läkarna har en persondator och 79 % för sjukvårdsjournaler på elektronisk väg; Danmark, där 65 % av de allmänpraktiserande läkarna har en persondator och för journaler på elektronisk väg, och Nederländerna, där motsvarande siffror är 80 % och 40 %. I andra länder har utvecklingen gått mycket långsammare. Stor möda har sedan början av nittiotalet lagts ner på att standardisera de elektroniska patientjournalerna och patientbrickorna inom ramen för Programmet för telematiktillämpningar. Som ett resultat av detta har kommunikationen mellan sjukhus, allmänpraktiserande läkare och laboratorier avsevärt förbättrats, vilket har gett bättre kvalitet på vården, större effektivitet och bättre kostnadseffektivitet. 116. Till följd av den här utvecklingen kommer medicinska journaler att samlas in och överföras oftare än förr. Att sekretessen och skyddet av hälso- och sjukvårdsdata bibehålls på en hög nivå blir därför mycket viktigt. Nya säkerhetssystem kommer att behövas för att för att både personal och patienter skall kunna känna förtroende för det nya arbetssättet. Precis som Gruppen av experter på hög nivå har konstaterat, kan etiska regler komma att behöva ses över i vissa fall. 34 117. Standardisering är också en viktig fråga vid användningen av telematik inom hälso- och sjukvården. En lämplig standardisering av telematiska och angränsande system, liksom av mjukvaran, behövs på både gemenskapsnivå och på nationell, regional och kommunal nivå om hälso- och sjukvården fullt ut skall kunna utnyttja fördelarna med systemet. Det här är ett område där Europeiska kommissionen, tillsammans med lämpliga nationella standardiseringsorgan, kan ge vägledning. 118. Till sist skall sägas att det är mycket viktigt att utvärderingar av informations- och kommunikationsteknologin görs, både av fördelarna och de eventuella nackdelarna, på olika nivåer inom hälso- och sjukvårdssystemet. Åtskilliga pilotprojekt har startats inom hälso- och sjukvården i Europa, men fa övergripande utvärderingar har gjorts hittills när det gäller innovationer på det telematiska området. Precis som Gruppen av experter på hög nivå har konstaterat, bör information och vunna erfarenheter systematiskt samlas in, analyseras och spridas. Expertgruppen rekommenderar också att en central verksamhet för analys och utbyte av sådan information skall inrättas inom ramen för Europeiska unionen. 5. 6 Hur framstegen skall befästas 119. Medlemsstaterna håller på att utveckla ett övergripande handlingsprogram när det gäller frågan om hur man skall kunna skapa social sammanhållning i det framväxande informationssamhället. På alla olika områden spelar Europeiska unionen också en roll, som till exempel när stöd ges åt olika handlingsprogram, när en debatt startas och en grönbok utarbetas samt när stöd och sakkunskap ges i vissa speciella frågor. Omfattande stöd från strukturfonderna kan också ges. 120. En viktig del av verksamheten är det arbete som gjorts inom ramen för det fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling i syfte att främja informations- och kommunikationsteknologins skapa ett användarvänligt informationssamhälle - till exempel genom att hitta nya sätt att ge människor bättre tillgång till information och utbildning under hela livet - är ett av de områden som prioriteras i kommissionens nyligen utkomna meddelande om preliminära riktlinjer för det femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling10 sociala användningsområde. Målet att 5. 7 Frågor att fundera vidare kring 121. När man ger sig informations- och kommunikationsteknologin ger för sammanhållningen och den sociala integrationen, stöter man på ett antal viktiga frågor: i kast med de möjligheter som * Vad mer bör göras på gemenskapsnivå och på nationell eller regional nivå för att maximalt utnyttja fördelarna med avregleringsprocessen och underlätta övergången till informationssamhället? 10 Kom (96)) 332 35 Hur stor prioritet ger regionala och lokala myndigheter, i den mån de anser sig skyldiga till det, åt informationssamhället? Vilka lärdomar har man dragit av de regionala strategier för informationssamhället och den pilotverksamhet som redan utvecklats och hur kan man bygga vidare på dessa erfarenheter och sprida dem? Vilka strategier kan man utarbeta i form av regionala sysselsättningspakter för att frigöra mänskliga resurser för att informations- och kommunikationsteknologin utnyttjas maximalt på det lokala planet? Vilka former av lokal, regional och nationell verksamhet kan man starta för att uppmuntra till utvecklingen av telematiska tillämpningar som både är av samhällsintresse och svarar mot användarnas behov? * När det gäller fördjupningen av demokratin,vilka åtgärder bör vidtas för att ge människor maximala möjligheter till medinflytande i samhället? Hur kan vi försäkra oss om att informations- och kommunikationsteknologin bidrar till att motverka orättvisor och brist på jämlikhet och hur kan gemenskapsåtgärderna bäst utnyttjas? Hur kan vi utnyttja de möjligheter informations- och kommunikationsteknologin erbjuder för att ge hälso- och sjukvården en större räckvidd och ett bättre utbud? 36 6. INFORMATIONSSAMHÄLLET - DEN EUROPEISKA MODELLEN 122. Europeiska unionen är uppbyggd kring en stark tradition av kulturell mångfald, politisk demokrati och marknadsekonomi. Medlemsstaterna har byggt upp sociala modeller med många gemensamma drag såsom långtgående sociala rättigheter och oberoende arbetsmarknadsparter, som är med och tar ansvar för arbetsvillkor och en rättvis fördelningspolitik. Inom ramen för Europeiska unionen har medlemsstaterna skapat en inre marknad med 370 miljoner konsumenter och omkring 16 miljoner företag - den största ekonomiska marknaden i världen. 123. Gemenskapens sociala modell bygger både på konkurrens mellan företag och solidaritet mellan medborgare och medlemsstater. Informationssamhället måste bygga vidare på den ekonomiska, sociala och kulturella värdegemenskapen och knyta samman tekniska, ekonomiska och sociala aspekter så att alla medborgare ges de nya möjligheter som erbjuds. 124. Informationssamhället är den största omvälvningen i vår tid. Den innebär enorma möjligheter för samhället, men innebär också risker för enskilda människor och regioner. Det sätt vi utvecklar informationssamhället på måste återspegla de tankar och värderingar som ligger till grund för Europeiska unionen. Dessa tankar och värderingar måste vara klara och tydliga och förenliga med social rättvisa för att de skall kunna vinna medborgarnas stöd. Därför uppmanar nu kommissionen alla berörda parter att fundera kring hur ett antal principer för utvecklingen av informationssamhället inom gemenskapen skall formuleras. 125. Kommissionen föreslår att bland annat följande punkter skall ingå som en del av offentliga åtgärder: 1. 2. 3. De ansträngningar som görs inom unionen för att skapa nya jobb, öka tillväxten och sysselsättningen måste intensifieras, små och medelstora företag måste ges möjlighet att fullt ut dra fördel av informationssamhället samt förbindelserna i medlemsstaterna och mellan regionerna förbättras så att man genom informations- och kommunikationsteknologin kan få ett bättre utnyttjande av arbetskraft, kapital och materiella resurser. Demokratin och den sociala rättvisan skall stärkas genom att man ser till att myndigheterna, tillsammans med fristående organisationer, verkligen använder sig av informations- och kommunikationsteknologin för att tillhandahålla relevant och aktuell information av allmänt intresse, så att medborgarna kan bli delaktiga i beslutsfattandet. Målsättningen att öka jämställdheten måste fa fortsatt prioritet både på arbetsplatserna och i hemmen. Dels bör särskild tyngd läggas vid utbildning i informations- och kommunikationsteknologi för ungdomar, dels bör utbildning i ingå i de program och den informations- och kommunikationsteknologi verksamhet som särskilt syftar till bearbeta könsroller hos vuxna. 37 4. 5. 6. Socialt eftersatta grupper måste särskilt uppmärksammas så att de som idag har svårt att hävda sig får tillgång till informations- och kommunikationsteknologin och därmed kan stärka sin ställning istället för att ytterligare förlora terräng. Personer med särskilda behov måste få stöd så att de med informations- och kommunikationsteknologins hjälp dels kan få hjälpmedel som höjer den egna livskvaliteten, dels kan delta i samhällslivet i stort. Byråkratin måste minskas och den offentliga förvaltningens kvalitet och effektivitet på nationell, regional och lokal nivå, inom områden som hälso- och sjukvård och utbildning, måste förbättras så att tillgängligt utbud och människors behov bättre svarar mot varandra. Vi vill gärna ha synpunkter på de frågor som tagits upp i denna grönbok. De kan sändas senast den 31 december 1996 till: MÄNNISKAN I CENTRUM Europeiska kommissionen General di rektorat V Sysselsättning,arbetsmarknad och socialpolitik DG V/B/5 200, rue de la loi/Wetstraat 200 B-1049 BELGIEN Synpunkter kan också sändas med e-post till: Människan i centrum, @fse. dg5. cec. be. Exemplar av grönboken, rapporten från Gruppen av experter på hög nivå och rapport från Forum för informationssamhället kan också fås från ovanstående adress eller från ISPO Web server: URL: http://www. ispo. cec. be/infosoc/legreg/docs/peoplst. html http://www. ispo. cec. be/hleg/hleg. html http://www. ispo. cec. be/info forum/pub. html Genom att klicka på följande ikoner, kan man också få fram grönboken: "The European Institutions", "European Commission", "Directory of the European Commission", "DG V Employment, Industrial Relations and Social Affairs"; på "Web Site of the European Union": http://europa. eu. int/ 38 ISSN 1024-4506 KOM(96) 389 slutlig DOKUMENT SV 16 15 05 Katalognummer : CB-CO-96-412-SV-C ISBN 92-78-07838-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 20