title: 96/501/ΕΚ, Ευρατόμ: Απόφαση της Επιτροπής της 24ης Ιουλίου 1996 για την τροποποίηση της απόφασης 96/159/Ευρατόμ, ΕΚ, με την οποία επιτρέπεται στην Πορτογαλία να χρησιμοποιεί στατιστικά δεδομένα προγενέστερα εκείνων του προτελευταίου έτους κατά τον υπολογισμό της βάσης των ιδίων πόρων που προέρχονται από το φόρο της προστιθέμενης αξίας (Το κείμενο στην πορτογαλική γλώσσα είναι το μόνο αυθεντικό)

eurovoc_concepts:
Portugal
VAT
VAT resource
own resources
statistics

formats: html pdfa1b print


title: Regulamento (CE) n 1523/96 da Comissão de 24 de Julho de 1996 que altera o Regulamento (CEE) nº 1617/93 relativo à aplicação do nº 3 do artigo 85º do Tratado a certas categorias de acordos, decisões e práticas concertadas que têm por objecto o planeamento e coordenação conjuntos dos horários, as operações conjuntas, as consultas sobre as tarifas de passageiros e de frete dos serviços aéreos regulares e a atribuição das faixas horárias nos aeroportos

eurovoc_concepts:
air freight rate
air transport
competition
inter-company agreement
intra-EU transport
transport planning


title: KOMMISSIONENS ÅRLIGE BERETNING TIL RÅDET OG EUROPA- PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING I 1995

eurovoc_concepts:
Community loan
EU borrowing
EU financing
New Community Instrument
activity report

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 24. 07. 1996 KOM(96) 384 endelig udg. KOMMISSIONENS ÅRI4QE PERETNINQ TIL RÅPET QQ EUROPA-PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING I 1995 og BERETNING FM KOMMISSIONEN TIL RÅPET QQ EUROPA-PARLAMENTET OM UDNYTTELSEN AF DET NYE FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) (halvåret 1. 7. 1995 - 31. 12. 1995) INDHOLDSFORTEGNELSE INDLEDNING A. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT TEL RÅDET OG EUROPA PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅN GIVNING 11995 1. Fællesskabets lånoptagelsestransaktioner 2. 3. 4. 5. B. 1. 2. Långivningsaktiviteter inden for Fællesskabet Långivningsaktiviteter uden for Fællesskabet Den Europæiske Investeringsfond Långivningens budgetmæssige følger Statistisk bilag KOMMISSIONENS RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA NYE PARLAMENTET FÆLLESSKABSINSTRUMENT (NIC) (halvåret 1. 7. 1995-31. 12. 1995) UDNYTTELSEN DET OM AF Situationen pr. 31. 12. 1995 Långivningen fordelt på lande og sektorer Statistisk bilag RAPPORT OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING INDLEDNING A. Årlig rapport. Denne rapport udarbejdes hvert år i henhold til Rådets afgørelser om Det Nye Fællesskabsinstrument (NIC)1* og låneinstrumenter til fordel for Euratoms forskning og finansiering1*. Europa-Parlamentet har desuden i sin beslutning om intensivering af den politiske kontrol med Fællesskabets lånoptagelse og långivning1* anmodet om, at denne rapport også skal omfatte EKSF's og EIB's aktiviteter. Nærværende rapport dækker året 1995 og er den sekstende rapport, som Kommissionen offentliggør i medfør af den forpligtelse, som Rådet og fuldstændige Europa-Parlamentet har pålagt den, om at fremlægge så oplysninger som muligt om samtlige disse aktiviteter. EU's finansielle aktivitet fokuseredes i 1995 hovedsageligt om at tilendebringe iværksættelsen af de nye instrumenter, som blev vedtaget på de seneste europæiske topmøder og videreudvikle de mere traditionelle instrumenter på trods af afmatningen på de finansielle markeder. EIB- långivningen er således steget kraftigt, navnlig i tilknytning til det europæiske vækstinitiativ for at fremskynde finansieringen af de transeuropæiske net. Udadtil er EU's aktiviteter ligeledes øget på baggrund af EIB's gennemførelse af Rådets beslutninger vedrørende Albanien, Tyrkiet og fredsprocessen i Gaza og på Vestbredden. Som et led i den verdensomspændende demokratiske normaliseringsproces rundt omkring i verden har EU gennem EIB's långivning for første gang været aktiv på Haiti og i Sydafrika. internationale Gennemførelsen af instrumenterne har haft virkning for de øvrige ordninger, der blev oprettet i 1994, navnlig Den Europæiske Investeringsfond og Budgetgarantifonden for eksterne aktiviteter. I betragtning af den udvikling, der har præget disse, har Rådet1* iværksat drøftelser om risikotyper (kommercielle eller politiske) og en hensigtsmæssig spredning af risici. Rådet anmodede derfor i november 1995 Kommissionen om i samarbejde med EIB at udarbejde en Artikel 6 i afgørelse 78/870/EØF, EFT L 298 af 25. 10. 1978. Artikel 7 i afgørelse 81/19/EØF, EFT L 37 af 10. 2. 1981. Artikel 7 i afgørelse 81/1013/EØF, EFT L 367 af 23. 12. 1981. Artikel 6 i afgørelse 82/169/EØF, EFT L 78 af 24. 3. 1982. Artikel 7 i afgørelse 83/200/EØF, EFT L 112 af 28. 4. 1983. Artikel 9 i afgørelse 87/182/EØF, EFT L 71 af 14. 3. 1987. Artikel 4 i afgørelse 77/270/Euratom, EFT L 88 af 6. 4. 1977. Dok. PE/67134af5. 3. 1981,EFTC287af9. 11. 1981. Erklæring vedlagt Rådets afgørelse 93/696/EF, EFT L 321 af 23. 12. 1993. i) i) i) rapport om mulighederne for en bedre fordeling af garantien mellem banken og fællesskabets budget. B. Halvårlig rapport For at sikre en løbende kontrol med de lån, der optages for at fremme investeringerne i Fællesskabet, er det i afgørelserne fra 1983 og 1987 om NIC endvidere fastsat, at Kommissionen halvårligt underretter Parlamentet og Rådet om udnyttelsen af lånetrancherne. Derfor indeholder dokumentets del B en redegørelse for NIC-aktiviteterne i perioden fra 1. juli til 31. december 1995. A. KOMMISSIONENS ÅRLIGE RAPPORT TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET OM FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSE OG LÅNGIVNING 11995 1. FÆLLESSKABETS LÅNOPTAGELSESTRANSAKTIONER til 1. 1 Med henblik på gennemførelsen af Fællesskabets indre målsætninger er Kommissionen bemyndiget til at optage lån på kapitalmarkederne. Disse lån skal anvendes til medlemsstater med beta lingsbalancevanskeligheder (loft 14 mia. ECU), til forskning og finansiering af kernekraftværker (nuværende Euratom-loft 4 mia. ECU), til investeringsstøtte i Fællesskabet under NIC (nuværende loft 6,8 mia. ECU) og i henhold til EKSF- traktaten til fremme af produktionskapaciteten i kul- og stålsektoren eller omstilling af kapaciteten. finansiering lån af I henhold til aftaler med tredjelande er Kommissionen bemyndiget til at optage lån til finansiering af finansielle bistandsprogrammer til fordel for landene i Central- og Østeuropa, AVS-landene og foranstaltninger inden for rammerne af Middelhavsprotokollerne. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har såvel i de interne som i de eksterne aktiviteter været stærkt involveret i finansiering af de fælles politikker og prioriterede områder, således at EIB tegner sig for hovedparten af lånoptagelsen (tabel 1). Fællesskabets udvidelse i begyndelsen af 1995 indebar i øvrigt en teknisk tilpasning af vedtægterne og en kapitalforhøjelse, som har konsolideret bankens stilling som EU's hovedlångiver. 1. 2 Alt i alt beløb de europæiske institutioners lånoptagelser sig i 1995 til 13,2 mia. ECU, hvilket er et fald på 13,2% i forhold til det foregående år (tabel 1). Faldet er en smule mere beskedent med hensyn til EIB's lånoptagelse (-12,7%). Med hensyn til Kommissionens lånoptagelse (øremærkede lån) er frigøre faldet udtryk Kommissionen fra en række aktiviteter til fordel for EIB. Det drejer sig her hovedsageligt om EKSF-aktiviteter og dermed NIC- og EURATOM-aktiviteter. for de af Rådet udstukne retningslinjer om at For EIB's vedkommende skyldes faldet ikke aktivitetsniveauet, som det vil fremgå senere i denne rapport, men navnlig markedsforholdene, herunder især inflationsdæmpningen og rentefaldet. Rentens fald har således fået bankens kunder til i langt højere grad end institutionen selv for egne lån at tilbagebetale en række lån før tiden. Der er derfor sket skabt større likviditet med det deraf følgende mindre behov for lånoptagelse for at finansiere de fortsat stigende låneanmodninger. Fænomenet har været mindre udtalt i OECD-landene, hvor inflationsfaldet har været mindre, hvilket forklarer det mere beherskede fald i lånoptagelserne institutioners generelt i området (-8,3%). Sammenlagt er de europæiske lånoptagelse dog faldet i forhold til det samlede OECD-områder, nemlig fra 4,9% i 1994 til 4,7% i 1995. Når yderligere tilbagebetalinger og bortfald tages med i betragtning, beløber det samlede udestående sig pr. 31. december 1995 til 102,9 mia. ECU mod 100,2 mia. ECU et år tidligere (tabel 2 i bilaget). i 1995 med hensyn Valutamarkedets usikkerhed traditionelle transaktionsvalutaer (dollar, yen, ECU) har mindsket lånoptagelsen i disse valutaer. Andelen af lån i stabile EU-valutaer er derimod steget. Dette gælder især D-marken og den italienske lire. Efterspørgslen efter den italienske lire understøttedes af EIB's store långivningsaktivitet i Italien, og fordi den anses for undervurderet. til de Tabel 1 Lånoptagelser pa det internationale marked (I MIA. ECU) 1. EF heraf: 1. 1 EKSF 1. 2 EØF (a) 1. 3 Euratom 1. 4 EIB Z OECD-lande (b) 3. EF-andel (i%af2) 4. Fordeling pi valutaer 4. 1 Dollar (b) 4. 2 Yen (b) 4. 3 ECU 4. 4 Dollar i % af 2 4. 5 Yen i % af 2 4. 6 ECU i % a f2 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 9,6 1Q5 125 16,9 15,7 201 15,2 13,2 09 09 01 7,7 09 05 9,0 151,2 6,3 193,1 5,4 1,1 04 1,4 1,7 15 1. 2 09 5,0 11,0 137 13,0 142 06 03 01 142 04 04 U4 141,5 206,3 212,7 337,0 303,7 283,8 83 8,1 7,4 60 43 4,7 63,0 134 95 41,7 819 6,3 106,6 H2 11,4 55,2 7,4 53 55,0 17,9 H1 38,9 127 1Q0 65,9 29,1 26,0 31,6 HO 125 79,5 26,0 17,1 37,4 122 8,0 128,1 37,9 6,1 37,4 11,2 13 125,5 56,5 6,4 4Q6 183 21 11Q4 49,3 5,4 389 17,4 1,9 a) NIC -tbeteBngsbalancelån b) Beregringerbaseretpå ECU'ens gemsmsrilige årlige kurs Kilde: EF og OECD Størstedelen af Fællesskabets lånoptagelse skete i 1995 til fast rente. Den fortsatte tendens til rentefald har bevirket en stærk stigning i transaktioner til variabel rente, for EIB's vedkommende 40% af samtlige transaktioner. 2. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER INDEN FOR FÆLLESSKABET 2. 1 Den økonomiske aktivitet udtrykt som et gennemsnit i EU forbedredes stabilt i 1995 (+2,7%) på trods af en vigende tendens i andet halvår. Aktiviteten skyldtes især de europæiske økonomiers gode eksportevne samt de øgede investeringer. De faktiske bruttoinvesteringer steg med 4,5%. investeringer i EU som målt ved de faste På trods af den økonomiske fremgang lykkedes det ikke på grund den faldende tendens gennem året at nedbringe ledigheden som håbet på Det Europæiske Råds møder på Korfu og i Essen. På denne baggrund synes de foreslåede nødvendige strukturelle reformer og gennemførelsen af den strategi, der er fastlagt i Kommissionens hvidbog om vækst, konkurrenceevne og beskæftigelse, så meget desto mere aktuelle. 2. 2 EIB's indsats for at fremme Fællesskabets indre målsætninger er derfor intensiveret. I 1995 androg de undertegnede lån til projekter i Fællesskabet 18,6 mia. ECU mod 17,7 mia. i 1994, svarende til en forøgelse på 5,2%. Der blev finansieret projekter i alle femten medlemsstater, hvilken igen anslås at have skabt en investeringsmængde på 53 mia. ECU, svarende til 4% af alle faste bruttoinvesteringer i EU. Østrig, Sverige og Finland har allerede fra første år efter tiltrædelsen tegnet sig for betydelige lån. Det er i Tyskland, Irland, Portugal, Italien og Luxembourg, långivningen er steget mest (tabel 2). Tabel 2 BEMånenessammensætning (undertegnede lån) -Geografiskfordeling 1987 m'o. ECU 1993 1994 1995 rrio. ECU rrio. ECU rrio. ECU Belgien Danmark Tysklind Grækenland Spanien Frankrig Mand Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige Østrig Finland Sverige Andre lande (art 18) EF I alt 37,1 315,3 276,5 164,8 707,4 1. 006,5 178,6 ai12,2 1,6 18,0 389,9 1. 133,7 05 4,2 3,7 22 9,5 ia5 24 4 1^ 0,0 02 5,2 15,2 371,6 875,5 2036,6 511,1 4. 0C6,1 2205,5 388£ a362,0 379,7 1. 488,8 1. 929,1 21 4,9 11^ 29 22,6 124 22 19,0 0,0 21 a4 10,9 108,7 1,5 111,0 06 615,3 849,7 2407,9 534,7 a011,5 2477,4 291,1 aoæ,5 5,1 399,5 1. 109,7 2454,7 89,5 60,2 15,3 260,8 as 43 ia6 ao 17,0 14,0 1,6 17,5 0,0 23 6,3 13,9 0,5 03 01 1,5 7450,3 1000 17. 724,2 100,0 17. 681,9 100,0 665,0 825,0 2715,0 525,0 2818,0 2207,0 327,0 a435,0 79 319,0 1. 232,0 2244,0 242 179 273 519,0 a6 4,4 14,6 28 15,1 11,9 1,8 m5 0,4 1,7 6,6 121 1,3 1,0 1,5 28 iaeo4>o 100,0 EIB foretog allerede i 1994 en tilpasning af sine udlånsbetingelser, som nu svarer til de specifikke krav, der stilles som følge af oprettelsen af de hensigtsmæssige og effektive net, som er af afgørende betydning for samhandelen inden for EU. Banken har således kunnet involvere sig direkte i finansieringen af de transeuropæiske net og i særdeleshed i projekter på de områder, der efter Det Europæiske Råds møde i Essen har fået høj prioritet. Banken havde således ved udgangen af 1995 godkendt lånetilsagn til et beløb på 7,6 mia. ECU. Finansiering af investeringer i tilknytning til regionaludvikling og fremme af den økonomiske og sociale samhørighed var fortsat i 1995 bankens vigtigste aktivitetsområde svarende til mere end to tredjedele af lånetilsagnene. Lånene er koncentreret i de områder, der er berettiget til støtte fra strukturfondene, herunder de såkaldte samhørighedslande og områder i det østlige Tyskland (se tabel 5 i bilaget). Finansiering i tilknytning til infrastrukturnettene har været i mærkbar stigning i løbet af det seneste år og udgør nu i alt 6,6 mia. mod 5,7 i 1994. Finansiering af projekter inden for transportsektoren beløber sig til 5,5 mia. , hvoraf hovedparten udgøres af vej- og jernbaneinfrastruktur (4,7 mia. ). Der er ligeledes gennemført vigtige anlægsarbejder i forbindelse med lufthavns- bordeaux, havneinfrastruktur. Telekommunikationssektoren tegner sig derimod for et fald efter flere års stærk stigning. Frankfurt) Dublin og og Banken finder det vigtigt, at EU-normerne på miljøområdet overholdes og er opmærksom på de finansierede projekters virkning for miljøet. Banken er derfor gået et skridt videre i 1995 og har givet lånetilsagn for et beløb på 6 mia. til dette formål, svarende til mere en tredjedel af den samlede finansiering. Den kraftige stigning skyldes ikrafttrædelsen af såvel EU-normer som nationale normer samt udbredelsen af specifikke programmer for luft- og vandkvalitet, mod atmosfærisk forurening og for en bedre forvaltning af husholdningernes og industriens affald. for investeringer I 1995 steg også individuelle lån til industriprojekter igen ligesom globallån til SMV. Siden juli 1995 er tilsagnskriterierne blevet udvidet til også at omfatte nye former i service- og distributionssektoren samt forhåndsfinansiering af forsknings- og udviklingsaktiviteter. I alt er der på dette område givet tilsagn for 3,5 mia. , hvilket er det dobbelte af tilsagnsbeløbet for 1994, som var et år med særlig lav aktivitet. Stigningen er til dels et udtryk for den interesse, der har omgivet rentegodtgørelsesordningen, som efter Det Europæiske Råds møde i København tilbydes beskæftigelsesskabende SMV. Ordningen, som skulle løbe ind til den 31. juli 1995, er nu forlænget til december måned for at sætte de nye medlemsstater i stand til at drage nytte af bestemmelserne. Ved udgangen af 1995 er der givet tilsagn om et beløb på 1 mia. til fordel for ca. 4 400 europæiske virksomheder, som derved har kunnet skabe ca. 45 000 nye jobs. 2. 3 Med EKSF-traktatens udløb for øje har Kommissionen i sin afgørelse af og 28. juni 1994 ændret betingelserne lånoptagelses- långivningspolitik. På denne baggrund androg det samlede beløb for undertegnede lån sig i 1995 til 360,4 mio. ECU, en nedgang på 46,5% i forhold til 1994 (se tabel 3). for EKSF's Faldet skyldes såvel de dårlige økonomiske forhold i EKSF-områderne som den vedtagne strategi om gradvis tilbagetrækning af EKSF-instrumentet. T a b el 3 EKSF-iån i 1995 1 (Tusind ECU) Artikel 54 Artikel 56 Sociale boliger I a lt 28,627. 1 39,809. 5 17,781. 4 60,565. 3 12,523. 7 10,178. 0 56,990. 0 98,512. 6 4,744. 6 7,257. 5 9,380. 3 2,382. 5 7,956. 6 1,766. 9 438. 7 1,495. 1 47. 5 89,192. 4 14,906. 2 10,178. 0 104,756. 1 100,279. 5 22,964. 7 8,752. 6 9,380. 3 47. 5 I t a l i en F r a n k r ig G r æ k e n l a nd P o r t u g al N e d e r l a n d e ne T y s k l a nd D et F o r. K o n g e r i ge S p a n i en B e l g i en L u x e m b o u rg I r l a nd D a n m a rk I a lt 86,218. 0 260,152. 0 14,087. 3 360,457. 3 2. 4 Hvad angår NIC-aktiviteterne, skal det bemærkes, at der ikke siden 1991 har været foretaget nye transaktioner (tabel 4). Tabel 4 Status over NC-lån pr. 31/12/1995 1 (i mia ECU) Finansielle aftaler MCI Italien Grækenl. MC II MC III MC IV lait Genopbyg. Genopbyg. Globallån (*) Den produktive sektor(*) Infrastrukturer Energi Undertegnede lån, nettof*) BB-lån (egne midler) Godkendte lofter Restbeløb (*) Industri og landbrug (**) Undertegnede lån, ekskl. bortfald 5,4 53a5 446,7 990,5 598,7 80,0 406,8 2138,0 668,8 3. 227,4 10,6 279,4 300,8 465,3 258,3 15,9 1. 961,9 1. 005,8 59a7 351,6 80,0 997,5 2861,6 668,8 6. 197,2 351,6 1. 000,0 1. 000,0 80,0 1. 000,0 aooo,o 750,0 6. 830,0 9,5 49,7 0 2,5 133,4 81,2 267,5 2. 5 Den mellemfristede finansielle betalingsbalancestøtte til medlemsstaterne er i de seneste år blevet aktiveret til fordel for Grækenland og Italien. Italien har fået tildelt et lån på 8 mia. ECU, der skulle udbetales i fire trancher (Rådets beslutning 93/67/EØF af 18. januar 1993). Det blev i Rådets beslutning fastlagt, at tredje og fjerde tranche først kunne komme til udbetaling henholdsvis pr. 1. februar 1994 og pr. 1. februar 1995. Den italienske regering har ikke anmodet om udbetaling af de to trancher, som ikke mere synes nødvendige. På denne baggrund og under hensyntagen til tidligere lån og foretagne tilbagebetalinger facilitet pr. 31. 12. 1995 5 mia. ECU, idet det bemyndigede rammebeløb i form af kapitalmarkedsfinansiering er på 14 mia. ECU. andrager de udestående lån under denne 3. LÅNGIVNINGSAKTIVITETER UÙEN FOR FÆLLESSKABET Disse aktiviteter finder sted mellem EF og de stater, som EF har indgået samarbejdsaftaler med. Der mobiliseres betydelige beløb i forbindelse med disse aktiviteter, som antager forskellige former, der er afpasset efter de pågældende landes særlige forhold (tabel 5). 3. 1 Inden for rammerne af støtten til tilpasnings- og reformprogrammerne i tredjelande fortsatte Fællesskabet den makroøkonomiske bistand, som det yder i form af lån til betalingsbalance- og strukturtilpasningsstøtte som et supplement til støtten under IMF-programmer. For så vidt angår de central- og østeuropæiske lande er støtten ydet inden for rammerne af G-24. til Middelhavslandene I 1995 androg de faktiske udbetalinger i forbindelse med lån, der tidligere er truffet beslutning om at yde, 285 mio. ECU fordelt på følgende måde: 100 mio. (Algeriet), 80 mio. til de central- og østeuropæiske lande (Litauen: 25 mio. og Rumænien: 55 mio. ) og 105 mio. til SNG (Moldova: 20 mio. og Ukraine: 85 mio. ). Hertil kommer afgørelser truffet i 1995 om nye lån med et loft på 255 mio. ECU (Belarus: 55 mio. , Ukraine: 200 mio. ), hvoraf 30 mio. kom til udbetaling til Belarus samme år. 3. 2 Med hensyn til Rådets beslutning fra december 1991 om at yde de nye uafhængige stater (SNG) en kommerciel tidligere Sovjetunionen lånefacilitet til et beløb på 1 250 mio. ECU androg de faktiske udbetalinger i 1995, svarende til 95 mio. ECU (Aserbajdsjan: 36,2 mio. og Usbekistan 58,7 mio. ). til tidligere undertegnede lån, sig i det Da der ikke truffet beslutning om nye transaktioner i 1995, forbliver det samlede beløb for disse kreditter som i 1994, nemlig 1 133 mio. ECU. 3. 3 EIB's finansieringsaktiviteter uden for Fællesskabet ydes som i Fællesskabets samarbejdspolitik med tredjelande. Finansieringsaktiviteterne steg kraftigt i 1995, nemlig med 24,9% sammenholdt med det foregående år. Finansieringen andrager 2 806 mio. ECU og fordeler sig med 2 558 mio. på led 10 finansiering over egne midler og 248 mio. i risikovillig kapital over EF's eller medlemsstaternes budgetmidler (se tabel 5). Tabel 5 Finansiering uden for Fællesskabet i 1995 li mio. ECU) Finansiel E IB bistand til budgetmidler Egne stater (1) og EUF (2) midler l a it AVS-OLT Middelhavslandene Central-og østeurop. lande SNG Latinamerika, Asien l a it 225. 0 23. 0 100. 0 80. 0 230. 0 (3) 410. 0 248. 0 250. 0 1,015. 0 1,005. 0 288. 0 2,558. 0 475. 0 1,138. 0 1,085. 0 230. 0 288. 0 3,216. 0 Udbetalinger. afEIB overEF's ellerEUF's midler. (3) Låntil betalingsbalancestøtte og kommercielle kreditter. Den markante stigning i långivningsaktiviteterne skyldes såvel en intensivering af transaktionerne uden for EU som en udvidelse af den geografiske dækning. Finansieringsaktiviteterne i særlig Middelhavslandene og i Latinamerika og Asien. Antallet af transaktioner har stabiliseret sig i de central- og østeuropæiske lande samt i AVS-landene. Der er i øvrigt for første gang ydet lånetilsagn til Sydafrika, Haiti og Palæstina. intensiveret blevet grad er i I AVS-OLT (landene i Afrika, Vestindien, Stillehavet og de oversøiske lande og territorier) beløb EIB's interventioner sig til 430 mio. ECU (mod 462 mio. ECU i 1994), heraf 225 mio. ECU i risikovillig kapital over Den Europæiske Udviklingsfonds midler. For så vidt angår fordelingen på sektorer er to tredjedele af finansieringerne (291 mio. ) gået til basisinfrastrukturer (veje, byggeri, havne og lufthavne). af Energisektoren, transport og udnyttelse finansiering kulbrinteforekomster, 108 mio. for Drikkevandstiiførsel og spildevandsrensning tegner sig for 105 mio. , og netinfrastrukturer for 78 mio. fremstilling har modtaget såvel som For Afrikas vedkommende blev der for første gang givet globallån til Den Sydafrikanske Republik på grundlag af en særskilt protokol for et beløb på 45 mio. I Middelhavsområdet beløb lånene sig i 1995 til 1 038 mio. ECU, heraf lånenes vedkommende 23 mio. over budgetmidler. For to tredjedele af 11 (718 mio. ) drejer det sig om det horisontale samarbejde for protokollerne) i forbindelse med regionalt samarbejde og beskyttelse af miljøet. i forbindelse med de bilaterale protokoller androg 320 mio. Lånene Finansieringen af transportinfrastrukturer, forvaltning af vandresourcer, kloakering og vandings anlæg samt fremstilling og transport af energi. Der er ligeledes anvendt globallån for 125 mio. til mindre investeringer foretaget af lokale myndigheder og virksomheder i den private sektor. udbygning vedrørte omfatter elleve (uden lande og til støtte for fredsprocessen i initiativer Inden for rammerne af EU's Mellemøsten undertegnede EIB i oktober 1995 "støtterammeaftalen" mellem EIB og Den Palæstinensiske Myndighed. Ved udgangen af 1995 var der undertegnet globallån for et samlet beløb på 26 mio. (heraf 6 mio. i risikovillig kapital) til finansiering af nye investeringer i Gaza og på Vestbredden inden for industri, fødevareindustri, turisme og tjenesteydelser. Støtten til fredsprocessen skal ses i en bredere regional sammenhæng, bl. a. med de lån, der i 1995 blev ydet til Jordan og til genopbygningen i Libanon samt investeringer foretaget i fællesskab af israelske og egyptiske beslutningstagere. Et lån på 15 mio. til Malta og et andet på 10 mio. til Cypern skal endvidere gøre det muligt at bringe spildevandsudledningen i overensstemmelse med EF- direktiverne og udbygge kloakeringen i byerne. I de central- og østeuropæiske lande androg lånene 1 005 mio. ECU i 1995 (957 mio. ECU i 1994). Investeringer blev finansieret i ti lande, heriblandt Albanien for første gang. Næsten samtlige lån (97%) er ydet inden for rammerne af det program med et loft på 3 mia. , som bestyrelsen gav tilsagn om i maj 1994 med budgetgaranti. Herudover blev der givet tilsagn om 32 mio. til Slovenien inden for rammerne af 1993-protokollen. Flere af disse lån har bidraget til bygge- og anlægsarbejder i direkte tilknytning til de transeuropæiske net. Produktionssektoren har endvidere i seks lande modtaget globallån for et samlet beløb på 315 mio. Endelig har otte lande i Latinamerika og Asien, alle med samarbejdsaftaler med EU, modtaget lån for et samlet beløb på 288 mio. Transaktionerne er omfattet af bestyrelsens beslutning fra februar 1993 om finansiering af investeringer af gensidig interesse for det pågældende land og EU eller investeringer foretaget i fællesskab med europæiske partnere. Loftet er fastsat til 750 mio. ECU for en periode på tre år. Ved udgangen af 1995 var der indgået forpligtelser for 607 mio. 3. 4 Fællesskabet traf den 5. marts 1990 beslutning om at gøre det muligt at anvende EKSF-lån til finansiering af industriinvesteringer i Polen og Ungarn til et beløb på højst 200 mio. ECU. Denne beslutning har siden 1991 også omfattet Den Tjekkiske og Den Slovakiske Republik, Bulgarien og Rumænien. Siden lånet på 42 mio. ECU til finansiering af investering i et stålværk i Polen er der ikke indgået yderligere nye lån. 12 3. 5 Den 21. marts 1994 besluttede Rådet at bemyndige Kommissionen til at anvende Euratoms lånoptagelseskapacitet til at bidrage til lånefinansiering af en i de forbedring af effektiviteten og sikkerheden på nogle atomkraftværker central- og østeuropæiske lande og i landene i SNG. De gældende lofter fastsat af Rådet, nemlig 1,1 mia. ECU, vil kunne ydes i disse lande. I 1995 har flere projekter været genstand for aktive forundersøgelser, men på grund af deres såvel tekniske som politiske kompleksitet har der endnu ikke kunnet træffes endelig afgørelse om noget finansieringsforslag. 3. 6 Fællesskabet og EIB er begge aktionærer og nære samarbejdspartnere i EBRD, idet de hver ejer 3% af EBRD's kapital. De arbejder her tæt sammen og koordinerer deres ressourcer, idet Kommissionen yder teknisk bistand til projekter, der iværksættes af EBRD, mens EIB og EBRD samfinansierer en række projekter i Central- og Østeuropa. i de central- og østeuropæiske I henhold til EBRD's årsberetning for 1995 godkendte EBRD's bestyrelse 134 tidligere nye projekter Sovjetunionen (mod 1Ô6 i 1994). Undertegnede lånetilsagn beløb sig til 2 mia. ECU (mod 1 878 mio. ECU i 1994). Som følge af den øgede efterspørgsel har forholdet mellem bankens kapitaldeltagelse og øvrige aktiviteter ændret sig fra 21 til 24% i løbet af 1995, svarende til 695 mio. ECU. lande og det 4. DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSFOND Den Europæiske Investeringsfond (EIF) blev iværksat i juni 1994 og har siden øget sine garantier inden for rammerne af finansieringen af de transeuropæiske net og projekter for SMV. Fondens aktionærtal er nu 78, heraf 76 banker og finansielle institutioner fra de forskellige EU-medlemsstater, foruden EU og EIB. Ved udgangen af 1995 var der tegnet kapital for 1 784 mio. svarende til 89,2% af den autoriserede kapital på 2 mia. ECU. Siden oprettelsen er 28 transaktioner godkendt, svarende til 1 441 mio. ECU. Antallet af undertegnede transaktioner beløber sig til 631,8 mio. Transaktioner i tilknytning til de transeuropæiske net udgør 91% og resten vedrører projekter for SMV. De projekter, der i 1995 blev undertegnet vedrørende de transeuropæiske net, vedrører transport, telekommunikation og energi. Kommissionen og Fonden undertegnede i december 1995 en aftale om et pilotprojekt med betegnelsen "Vækst og Miljø", som skal sætte investeringsfonden i stand til at yde delvis garanti til SMV-projekter med positive virkninger for miljøet. Fonden har i denne forbindelse undersøgt og stillet forslag om garantiaftaler til en række aktionærbanker. 5. LÅNGIVNINGENS BUDGETMÆSSIGE FØLGER EF's almindelige budget berøres af långivningen, når denne sker med 13 rentegodtgørelse og/eller en garanti over budgettet. 5. 1. Rentegodtgørelser i kul/stål-områder Rentegodtgørelser inden for EF benyttes på følgende områder: i) industriel omstilling ii) (artikel 56 genopbygningen af katastroferamte områder i Italien og Grækenland, hvor de udbetales gennem EIB i takt med lånenes tilbagebetaling samt iii) inden for rammerne af "SMV-faciliteten" (se tabel 7 i bilaget). i EKSF-traktaten) og Der er ikke ydet industrilån til nedsat rente til fordel for investeringer til fremme af Fællesskabets kulforbrug (artikel 54, stk. 2). Hvad angår ydelse af rentegodtgørelse i kul/stål-områder forbindelse med omstillingslån (artikel 56), beløb rentegodtgørelserne i 1995 sig til 11,5 mio. ECU mod 114,3 mio. ECU i 1993 og 51,1 mio. i 1994. i På Det Europæiske Råds møde i København i 1993 blev den midlertidige lånefacilitet, der blev vedtaget i Edinburgh til større infrastrukturer, øget med 3 mia. ECU. Heraf gik 1 mia. ECU til en styrkelse af konkurrenceevnen i de små og mellemstore virksomheder i Europa, en støtte, der også omfattede i forbindelse med beskæftigelsesprojekter. Godtgørelsen rentegodtgørelser beløber sig til 3 000 ECU pr. yderligere arbejdsplads, svarende til en 2% rentenedsættelse. På baggrund af Rådets afgørelse af 19. april 1994 begyndte EIB i andet halvår af 1994 at indgå globale låneaftaler med kreditformidlende institutioner i alle medlemsstaterne. Lånetilsagnsarbejdet var tilendebragt den I 1994 beløb de 15. december 1995 med tilsagn for hele beløbet på 1 mia. budgetmæssige udbetalinger til faciliteten sig til 65,5 mio. ECU, i 1995 2,8 mio. , hvilket afspejler den hastighed, hvormed låneanmodningerne blev indgivet, og dermed den interesse faciliteten har vakt. Der ydes også rentegodtgørelser Fællesskabet (se tabel 8 i bilaget). i forbindelse med EIB's lån uden for 5. 2. Budgetgarantier 5. 2. 1 Dækningsområdet lånoptagelser med henblik på udlån, der administreres af Fællesskabets Kommissionen (Euratom, NIC, betalingsbalancelån), garanteres over det almindelige budget for hele lånemellemværendets vedkommende. Ved lån, som EIB yder tredjelande over egne midler i forbindelse med EF's finansielle udviklingssamarbejde, indgås der en garantikontrakt. Garantierne stilles af medlemsstaterne, når det drejer sig om AVS-lande, og af EU, når det drejer som om Middelhavslande, central- og østeuropæiske lande eller lande i Latinamerika og Asien, som EU har indgået samarbejdsaftaler med samt Sydafrika. I denne forbindelse er der givet garanti over Fællesskabets budget for følgende: 14 a) EIB-lân til landene i Middelhavsområdet: der er for lånene i disse lande stillet en samlet EF-garanti på 75 % af de undertegnede lån. Ved udgangen af 1995 androg de udestående lån 2 167 mio. ECU, heraf 385 mio. ECU for i Spanien, Grækenland og Portugal (inden tiltrædelsen) og 1 782 mio. ECU i lande i Middelhavsområdet, der ikke er medlemmer af EF. lån b) EEB-lån til central- og østeuropæiske lande: Fællesskabets garanti dækker 100% af de undertegnede lån. Pr. 31. december 1995 havde EIB givet 1 647 mio. ECU i lån til disse lande ud af et samlet rammebeløb på 1,7 mia. ECU under betegnelsen CEEC I. Udestående lån beløb sig ved udgangen af 1995 til 837 mio. ECU. Ved udgangen af 1993 udvidede Fællesskabet sin garanti med henblik på at dække al EIB-långivning til de central- og østeuropæiske lande, herunder også de baltiske stater og Albanien, og stillede forslag om et forhøjet rammebeløb på 3 000 mio. ECU for en 3-årig periode (CEEC II). Den 31. december 1995 havde EIB givet 1 894 mio. ECU i lån fra dette rammebeløb på 3 mia. Udestående lån beløb sig den 31. december 1995 til kun 96 mio. ECU. c) EIB-lån til andre tredjelande: lån til lande i Latinamerika og Asien, som Fællesskabet har indgået samarbejdsaftaler med, er også 100% dækket af Fællesskabets garanti. Der blev i februar 1993 truffet beslutning om ydelse af lån til disse lande til et beløb på 750 mio. ECU for en 3-årig periode, med et loft på 250 mio. årligt. I 1995 er der undertegnet lån til et beløb på 607 mio. ECU, mens de udestående garantibeløb ved udgangen af året beløb sig til 149 mio. ECU. d) EEB-lån til Sydafrika: Fællesskabet stillede i juni 1995 garanti for de lån, som EIB har yder til Sydafrika i løbet af de to kommende år inden for en beløbsramme på 300 mio. ECU. Lånene garanteres 100% over Fællesskabets budget. Pr. 31. december 1995 åbnede EIB en kreditlinje på 45 mio. , men der er endnu ikke sket udbetalinger. Fællesskabet besluttede i 1991 at yde en garanti på 98% for en bankkredit til det tidligere Sovjetunionen på maksimalt 500 mio. ECU (heraf 406 mio. ECU import af landbrugsprodukter og fødevarer. I februar 1992 blev hele denne kredit tildelt Rusland. Ultimo 1995 var kreditten tilbagebetalt i sin helhed. som skal anvendes i hovedstol), til 5. 2. 2 Garantimellemværendet pr. 31. december 1995 De samlede udestående garantier, der dækkes over Fællesskabets budget, androg ved udgangen af 1995 over 13 mia. ECU, hvoraf over 44% vedrørte tredjelande (nærmere beskrevet i tabel 6). I forhold til 1994 er det samlede garantibeløb faldet med 655 mio. ECU. Andelen af forpligtelserne over for tredjelande stiger imidlertid fortsat, nemlig fra 37,5% i 1992 til nu 44%. 15 Den årlige risiko for det almindelige budget, der hænger sammen med gældsafviklingen (kapital og renter), lå på 2 855 mio. ECU i 1995, hvoraf 1 682 mio. ECU vedrører tredjelande. Pr. 31. december 1995 androg det beløb, der er blevet udbetalt af Fællesskabet, men endnu ikke tilbagebetalt af misligholdende debitorlande, 296,52 mio. ECU, hvoraf 68,2 mio. ECU skyldes af nogle republikker i det tidligere Jugoslavien og 228,3 mio. ECU af en række uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen, Tadsjikistan, Armenien, Georgien og Turkmenistan. træk på Kommissionens af likviditet Midlertidige garantiforpligtelser blev indtil 1993 dækket over budgettet og over garantifonden efter dennes oprettelse ved Rådets forordning nr. 2728/94 af 31. oktober 1994. dækning til 16 Tabel 6 Udestående beløb, som der er stillet garanti for (pr. 31. 12. 1995) (1) (I MIO. ECU) Foranstaltninger Medlemsstaterne A. Betalingsbalance 1. Grækenland I 2. Grækenland II 3. Italien B. Andet 4. Euratom (2) 5. NIC (herunder jordskælvshjælp) 6. EIB-Middelhavslandene(E,GR,P) Tredjelande A. Finansiel bistand 1. Ungarn 2. Den Tjekkiske Republik 3. Den Slovakiske Republik 4. Bulgarien 5. Rumænien 6. Algeriet Israel 7. 8. De baltiske stater 9. SNG 10. Moldova 11. Ukraine 12. Belarus B. Andet 13. EIB-Middelhavslandene 14. EIB-Central-og Østeuropa I 15. EIB-Central-og Østeuropa II 16. EIB-Latinamerika, Asien 17. SNG garanti Godkendt loft Udestående beløb pr. 31. 12. 1994 Udestående beløb pr. 31. 12. 1995 26. 330 14. 000 4. 000 6. 830 1. 500 17. 782 5. 170 1. 050 250 255 400 580 600 160 220 1. 250 45 285 12. 612 6. 362 4. 700 750 300 500 7. 844 5. 022 1. 000 4. 022 2. 822 779 1. 570 473 5. 926 3. 485 790 250 125 360 455 400 160 110 810 25 2. 441 1. 688 574 46 133 7. 263 5. 045 1. 000 4. 045 2. 218 720 1. 113 385 5. 851 2. 987 440 250 125 360 510 500 160 135 347 45 85 2. 864 1. 782 933 149 I ALT 44. 112 13. 770 13. 114 (1) Omregningskurs pr. 31. 12. 1995. (2) Udvidelse afEuratom-lån til en række tredjelande (Rådets afgørelse af 21. 3. 1994) 17 STATISTISK BILAG 18 Tabel 1 Artig udvikling i Fællesskabets lånoptagelse og långi ØrriaBCU) (BCWairs urt året) 1965 1966 1967 1968 1969 1930 1991 1992 1933 1994 1995 I. Lånoptagelse BC3F 1265 1517 1. 487 880 913 1. 066 1. 446 1. 474 906 644 386 Betalingsbalance-lån (1) 862 860 350 1. 695 1209 4569 245 410 Bjratom MC 344 483 853 93 860 541 611 945 522 76 49 49 70 66 Kommissionen i alt 2469 3. 408 3. 811 1318 1. 435 1512 a i 90 2683 5. 877 1. 006 862 BB(2) BH alt II. Långivning 5. 693 6. 783 5593 7. 666 9. 034 10. 996 13672 12974 14. 224 14148 12396 8. 168 10. 194 9. 404 9584 1Q469 12503 16. 862 15. 667 20. 101 15156 13257 BCSF 1. 010 1. 069 969 908 700 993 1382 1. 436 918 Betalingsbalance-lån (1) 862 860 350 1. 695 1209 4969 Euratom MC 211 443 314 884 393 425 357 78 24 39 9 30 403 410 674 245 49 Kommissionen i alt 2106 2767 2563 1265 778 1357 3. 116 2454 5917 968 813 BBJ3}_ BH alt 5. 641 6. 678 6967 8. 844 11. 507 12605 14. 438 ia066 17. 724 17. 682 ia604 7. 746 9. 445 9. 535 10. 109 12285 13972 17. 554 ia520 23641 ia650 19. 417 NB: Forskellen mellem tornmissionen samlede långivning og lånoptagelse skyldes refinansieringer af lånoptagelser og variationer i restbeløbet for lånoptagelser, der ikke er overdraget ved regnskabsårets afekiring. Forskellene mellem tallene for ElBs långivning og lånoptagelse skyldes, at OB'S långivning finansieres både ved lånoptagelse og over SB's egne midler. (1) (2) (3) rvfekarisnrenforf nansiel støtte til medlemsstaterne og bistandenf tredjelande. Opsamlede midler i alt. Lhdertegreoelånc^egrBrrM^ NlCmidler. 19 Tabel 2 Fællesskabslånoptagelser (ved udgangen af hvert år) (1) (2) 1 (i mio. ECU) EKSF EIB Euratom NIC Sub-total balancelån lånoptagelse Betalings Samlet 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 6,539 20,749 1,680 3269 32237 7,119 25,007 1,892 4,432 33450 7,034 26,736 2013 4,960 40,743 6,761 30,271 2168 5,202 44,402 6,689 31,957 2500 5,229 46,375 6,825 36,928 2164 5,514 51,431 6738 42330 1,945 5,122 56,135 4,610 4,932 3236 1,890 2997 2459 2075 1990 (3) 6,673 48,459 1,687 4,542 61,361 (4)2045 1991 1992 1993 1994 1995 7. 139 58,893 1,563 3817 71,412 7,327 67,784 1,338 3326 79,775 7,331 78,661 1,018 2202 89,212 6,548 83,673 5,966 87,079 779 720 1,570 1,113 92570 94,878 3516 4,026 5,204 7,697 36,847 43,382 43,979 46,292 49,372 53,890 58,210 63,406 74,928 83,801 94,416 100,267 3032J 102910 (1) Opgørelsen er baseretpå va luta kursen pr. 31. december hvert år. Da de lesta lånerudstedti nationale valutaer, skyides forskellen mellem to uKmoopgørelser dels ændringer i ansætbisen af den eksisterende beholdning,dels netolånoptagelseni årets løb. (2) Oprindelige beløb med Ullæg ellerfradrag for afdrag på hovedstol, opsigelser, bortfald eller valuta justeringer. (3) Fra 1989inkl. på kort sigt (EIB's nye metode). (4) Fra 1990inkl. fnansiel bistand til fred je lande. 20 Tabel 3 Faellesskabsianoptageiser i 1995 fordelt på lånevaluta J (i mio ECU > , Betalings^) Samlet 1995 1994 BB Euratom EKSF NIC balancelån lånoptagelse 410 410 % 6,1 0,1 19,5 7,6 27 1,1 1,1 1,0 1,5 810 7 2579 1. 014 356 149 145 135 202 3389 25,6 1. 594 18 77 1. 094 11. 569 389 528 771 120 0,1 0,6 33 87,3 29 4,0 5,8 % 4,1 5,5 0,3 14,1 3,9 7,7 0. 2 4,4 1,2 1,3 17,0 0,4 6,5 123 78,8 5,6 11,1 4,4 1. 688 127 21,2 410 13257 100,0 100,0 ECU BFR DKR DM ESC FF DRA HFL IRL LFR UT OSC PTA SFM SVK UKL 400 2397 1. 004 342 149 145 135 193 3343 1. 574 18 77 996 Sub-total 10773 SFR USD YEN CAD 323 528 771 Sub-total 1. 622 I ALT 12395 - - - - - - - - - - - - - 7 182 10 14 - 9 46 20 - 98 386 66 66 66 - 386 - - - - - - - (1) Betelingsbalancelånog f nansiel bistand II tredjelande„ 21 Tabel 4 Fordeling pa sektor og instrument af långivningstransakloneme i Faallesskabet i 1994og 1995 (Mia ECU) EKSF BBrø Euratom MCffl. lait I alt i % 1994 1995 1994 1995 1994 1995 1994 1995 1994 1995 1994 1995 PraduMtansBeMor heraf lån på grurdag 3367 348,3 359*3 4617,1 11,4 39424 49634 223 27,4 af globallån 21Q0 221,8 1. 796,6 29543 11,4 20130 317^7 11,7 175 Int-astruktor 3367 14,1 96402 1QQ3I5 99329 10085,6 57,7 55,6 heraf lån på grurdag afglofaaJlån B u n ,J tnergi heraf lån på grurdag afgloballàn 8375 1293,0 8375 12930 52 7,2 33339 3083,1 33339 3083,1 195 17,0 693 998 63,3 938 Q4 Q6 I ALT 6734 330,4 166244 17. 781,7 1U 175092 iai421 XX) 100 (1) YdBdelàn(lr^i^jdu5^le^a^(glanpàg^^dagafg<±al^ån). 22 Tabel 6 Lån ydet i Fællesskabet af BB i 1994 og 1995, fordelt på økonomiske formål 1. Regionaludvikling 1. 1 Fordeling på lande Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Det Forenede Kongerige Østrig Finland Sverige 1. 2 Fordeling på hovedsektorer Energi Transport Telekommunikation Vand, kloakering Andre infrastrukturer Industri, landbrug Tjenesteydelser 2. Infrastrukturer af fællesskabsinteresse 2. 1 Transport 2. 2 Telekommunikation 2. 3 Andet 3. Miljø og levevilkår 3. 1 Miljø 3. 2 Byplanlægning 4. Energi 4. 1 Interne ressourcer 4. 2 Importdiversificering 4. 3 Rationel udnyttelse 5. Virksomhedernes konkurrencedygtighed 1994 1995 Mio. ECU Mio. ECU 12. 035,1 100 12. 143,5 1,5 4,2 15,0 5,3 22,1 13,1 2,0 17,9 0,1 9. 4 9,5 17,5 35,0 16,0 6,4 3,4 17,4 4,4 100 622 37,8 100 64,8 35,2 100 24,1 26,1 49,8 178,6 506,9 1. 801,6 632,1 2. 659,2 1. 571,7 237,7 2. 159,2 17,7 1. 127,1 1. 143,3 2. 104,4 4. 209,8 1. 925,2 766,2 404,0 2. 092,9 532,6 5. 698,3 3. 543,2 2. 155,1 4. 866. 0 3. 1521 1. 713,9 3. 525,6 850,8 919,8 1. 755,0 1. 791. 5 249,0 304,0 1. 786,3 335,7 2. 697,0 1. 440,1 165,5 2. 458,8 79. 3 24,0 1. 252,8 1. 258,6 63,8 23,7 4,7 2. 009,0 4. 385. 0 885,0 1. 229,0 385,0 2. 534,0 718,0 6. 5920 5. 494,0 1. 098,0 6. 044,0 3. 972,0 2. 0720 3. 433,0 1. 037. 0 894,0 1. 502,0 3. 450,0 100 2,1 2,5 14,7 2. 8 22,2 11,9 1,4 20,2 0,7 0,2 10,3 10,4 0,5 0. 2 0,0 16,5 36,1 7,3 10. 1 3,2 20,9 5,9 100 83,3 16,7 100 65,7 34,3 100 30,2 26,0 43. 8 herunder: Små og mellemstore virksomheder (1) 1. 693,4 6. 776 2. 881,0 -WOmttBl Numb 61 11. 736 1 Inkl. NIC-långivningen. N£. :Da nogle aflåne ne erydetti tiere formål, kan beløbene underdo forskellige rubrikkerderforikke umiddelbartsammenstilles. 23 Tabel 6 Geografisk fordeling af långlvningstransaktioneme (1) i Fællesskabet i 1994 og 1995 EKSF BB Euratom MC (Mio. ECU) Betalings balancelån Beløb % - - - 39,8 821 143,4 0,0 30,7 14,5 0,1 29,3 3333 615,3 849,7 2407,9 534,7 3011,5 2477,4 291,1 3099,5 5,1 3995 1. 109,7 2454,7 89,5 60,2 15,3 2603 655,1 9313 2551,3 534,7 30422 2491,9 2912 31238 5,1 3995 1. 109,7 27835 89,5 60,2 15,3 2603 673,7 17. 6813 - - - 13355,6 EKSF EB Euratom MC balancelån Beløb % Betalings 8,7 1043 229 14,9 89,2 9,4 10,2 1003 665. 0 825,0 2715,0 525,0 28130 2207,0 327,0 3435,0 79,0 319/) 1. 2320 2244,0 2420 179 273 519 360/4 13604,0 - - - - - - 673,7 825,0 2819,8 525,0 2840,9 2221,9 327,0 3524,2 88,4 319,0 1. 2422 2344,3 2420 179,0 273,0 519,0 13954/4 3,6 5,1 13,9 29 16,6 13,6 1,6 17,0 0,0 22 6,0 15,2 0,5 0,3 0,1 1,4 100 3,6 4,4 14,9 28 15,0 11,7 1,7 18,6 0,5 1,7 6,6 124 1,3 0,9 1,4 27 100 1994 Belglen Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Hand Hallen Luxembourg Nederiandene Portugal Det For. Kongerige Østrig Finland Sverige Art 18 stk. 2 l a it 1995 Belglen Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Hånd Mallen Luxembourg Nederiandene Portugal Det For. Kongerige Østrig Finland Sverige Art 18, stk. 2 l a it (1) (2) Undertegnede lån. Fællesskabsprojekter, der ikke erlokalisereti enbestemtmedlemsstet(f. eks. telekorrmjnikafonskabler og -satellitter, olie/gasforekomster i Nordsøen osvj. 24 T a b el 7 R e n t e g o d t g ø r e l s er u d b e t a l ti EF via de forskellige f æ l l e s s k a b s i n s t r u m e n t er 1 9 7 7 - 1 9 95 ( M i o. E C U) Ordning u d en n u t i d s v æ r d i b e r e g n i ng (1) b r d n i ng med nutidsvæ r d i - b e r e g. ( 2I EKSF A r t. 5 4 E K SF Art. 56 B e s k æ f t. Q e n o p b y g ni E MS E F RU S MV År (omstruk-tur (omstilling) Portugal efter jordsk Iv facilitet 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 (1) (2) 1. 3 9. 8 10. 4 25. 7 7. 6 10. 5 4. 0 6. 2 3. 6 5. 9 2. 4 3. 0 2. 6 1. 3 1. 0 2. 7 16. 5 8. 0 33. 4 6. 3 19. 3 7. 1 34. 0 74. 9 33. 1 35. 6 38. 6 42. 5 40. 6 48. 6 106. 0 114. 3 51. 1 11. 5 12. 1 200. 0 197. 0 193. 2 209. 8 200. 0 4. 0 3. 9 3. 0 14. 4 24. 4 28. 4 28. 6 28. 6 27. 8 26. 6 23. 1 20. 1 17. 2 65. 5 2. 8 Rentegodtgørelsesbeløbene udbetales efterhånden og konteres de dertil afsatte bevillinger årligt Rentegodtgørelserne udbetales af Kommissionen som ettlbagediskonteretengangsbeløb og konteres budgettøtpå én gang. 25 TabsIS Herarige programmer tor finansisl bistand udan for Raalssskabstgaëdanda «Her undar forhandlnø pr. 31. 1Z1995 1 | ( M k x B XI Altaians art Oyfctg- Lin over Finansierings bidrag over Finansiel støtte til hads BBs budgatmktar stater (3) periode agnemidle FVslkovfJg Oavebistand Ydet Utibet BCSF Ian lait (1) kapital (3) (2) 1996 1996 2000 2000 1997 1,200 25 1,658 35 300 825 25 1. 000 30 9. 975 (4 115 (4 11. 967 (4 100 (4 AVSJandeoaCLT AVS OLT AVS OLT Sydafrika MkJdafovslandanarø 1. fransprototol Fjerde Lørré-tanv. Fadets af gøreise 2 ftiansprototol Fjerde Lorré-lcnv. Fadets afgørelse Tyrklat Algeriet Marokko Tunesien Bjyptan Jordan LUbanon Sirian M Sterfg foranstaltning for fh endnu Me i kaft 4 frenspratoiol 2000 1996 4 f hansprotdel a f inansprototol 4. f ranspratdd Israel ( t ea og Vestbredden(6] 4 finansprotoiol. Fadets beslutning Malta Cyparn 4 finansprotoiol 4 f inansprotakJ 1996 1998 1998 nrbejde 790 280 220 168 310 80 45 110 115 82 290 30 50 600 500 160 160 18 25 15 16 2 2 2 2 2 2 52 193 101 242 44 22 34 41 250 13 22 »fertsantattuden for protokoHarna Central-oa Østeuropa dan Tjekkiske Fep. Dan Slovakiske Rip. Bukjarlen Baltiske stater Ungarn Rjmamlen Abanktn Slovenien BcUSSR Moldova Ukraine Belarus Fadets beslutning 1996 1. 800 25 205 (7] Fâdets beslut Fadets beslutning 1996 1997 3,000 150 2 0 (8 250 255 400 220 1. 050 580 105 (9) 290 125 360 135 790 510 85 1. 290 (10) 1,133 45 285 55 45 85 30 12,000 165 14. 625 165 300 5,630 950 438 284 963 126 69 146 198 242 900 49 74 2. 030 6,030 290 255 400 220 1,050 960 105 3,000 170 1,635 1,290 45 285 95 Lande 1 Latinamerika og Asien | Fadets beslutning | 1996 750 ' 750 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Lån med rer Ttegodgaelser, der af holde rentegodtge reiser, der af holdes over Fe Oetlrenteg odtgørelseme nødvendge b s over Dan Siopeefete UaViMngsfonds midter, flprqjeMeriAV&larideæogCXToglanrred alesstabemes atrrindefge budget, ti projette I visse Mddetiavslande. sleb afholdes af gavebistanden Ydet og a* riristreretafæ Ydetogadr instreretaf B^-Korrrrtssion ea «. hH. betabtH n rentegodtgørelser f or B&fâ Dsporitteb etob fra tkigere f inansproto taler len anvendes sar tidigt, uanset om det drejer sig om sarrtfge afsatte bevnriger (Ubanen © /rien) eter resterende bevtt iger. Lanebefabé Vestbredde over egre moler af skives betabet if nog Gaza; lån over egne ni fer dæk« UfekJtanc* i fa rentegodtgørelser pâ 0 FMantltn ortiidekse rrec ssaf honsonta insportprojette sarrarbejcletudmfwprtotolen ne t finansiet sarrarbejde udan for r. rotololerne. r a ff setes interesse. Ftengavebfc «and. (10) Korrmerciefl ekedtter. 26 B. KOMMISSIONENS RAPPORT TEL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET om udnyttelsen af Det Nye Fællesskabsinstrument (NIC) (halvåret 1. 7. 1995-31. 12. 1995) 1. Situationen pr. 31. 12. 1995 I henhold til Rådets afgørelse 83/200/EØF (artikel 6) og afgørelse 87/182/EØF (artikel 8) om finansieringen af NIC skal Kommissionen udarbejde en halvårlig rapport om udnyttelsen af NIC III og IV-trancheme. Nærværende rapport omfatter perioden fra 1. 7. 1995 til 31. 12. 1995. De forskellige retsgrundlag afgør, hvilken metode der anvendes til at vurdere de undertegnede låns størrelse i forhold til loftet for de godkendte lånoptagelser: a) for NIC III er långivningens størrelse mindre end lånoptagelsen under hensyntagen til lånoptagelsesvalutaer, omkostninger og udgifter b) for NIC IV gælder loftet for de undertegnede udlån. Ultimo 1995 var situationen vedrørende udnyttelsen af de trancher, der er omfattet af en halvårlig rapport, følgende: Udnyttelsen af NIC-trancherne pr. 31. 12. 1995 J (Mio. ECU) Loft Anvendte beløb Restbeløb NIC III NIC IV 3. 000 750 2. 862 669 138 n 81 O Den særlige lånoptagelse på 100 mio. ECU til europæiske innova tionsproje Mer er endnu ikke blevetgodkendtafRådet Lånoptagelserne refinansiering af tidligere aktiviteter er specificeret i bilag 2-B. i dette halvår til finansiering af NIC-aktiviteter eller 27 2. Långivningen fordelt på lande og sektorer Nedenstående tabel giver et overblik over de undertegnede lån pr. 31. 12. 1995, omregnet til "lånoptagelsesækvivalenter". Långivningen i de forskellige valutaer er omregnet til ECU til vekselkursen den sidste hverdag i kvartalet forud for undertegnelsen. NIC-Un fordelt på lande pr. 31. 12. 1995 | (Mio. ECU) Land NICI NIC II NIC III NIC IV NIC l a it Belglen Danmark Grækenland Spanien Frankrig Iriand Italien Nederiandene Portugal genopb. 80,0 23,6 63,2 118,2 7£3 100,6 114,9 125,0 116,6 303,0 111,2 69,2 938,7 68,4 473,4 1. 228,5 285,7 598,7 66,8 70,0 239,0 479,9 3,2 29,9 9,9 95,8 % 0,4 8,6 4,9 3,0 19,5 6,8 49,5 0,1 0,6 6,6 23,6 533,5 306,1 187,4 1. 206,0 424,0 3. 066,3 3,2 39,8 407,1 Det Forenede Kong. 134,9 67,1 109,3 l a it 990,5 997,5 Z861,6 668,8 678,7 6. 197,1 100,0 SEKTOR Produktive sektor Infrastruktur NIC III NIC IV 52,8 % 100,0% 26,5 % Energi 20,7 % 100,0% 100,0% NIC IV er af interesse på grund af dets særlige karakteristika, bl. a. mulighederne for at konvertere lån til risikovillig kapital, for at benytte lån til finansiering af køb af immaterielle aktiver og for at udskyde rentebetalinger. Der har ikke siden 1991 været foretaget nogen lånetransaktioner. 28 STATISTISK BILAG 29 NIV IV - LÅNGIVNING LOFT: 750 n l o. ECU (1) - (Situationen pr. 3 1. 12. 1995) Opdeling e fier land (2) Bilag 1 UK Ref. Projektets betegnelse I. UNDBRTBGNBDE LÅN Kontrakt dato I mio. ECU (2) FIH(SmallBusiness)PG-VI/A FIH(SmallBusiness)PG-VI/B BNL-PMIV/A BNL-PMIV/B IMI - PMI V/A IMI - PMI V/B 64/87 64/87 68/87 68/87 69/87 69/87 70/87 MEDIOCR. CENTR - PMI IV/A 70/87 MBDIOCR CENTR - PMI IV/B 70/87 MBDIOCR CENTR - PMI IV/C 70/87 MBDIOCR CENTR - PMI 1 V/D 70/87 MBDIOCR CENTR - PMI IV/E 71/87 71/87 73/87 »5/87 »5/87 »6/87 »7/87 »7/87 »8/87 »8/87 110/87 121/87 148/87 M8/87 148/87 M8/87 206/87 206/87 207/87 207/87 231/87 64/88 INTBRBANCA - PMI IV/A INTBRBANCA - PMI IV/B BPI-PGV CENTROB ANCA - PMI IV/A CENTROB ANCA - PMI IV/B SAN PAOLO Agrohdustria II CRBDIOP - PMI I/A CRBDIOP - PMI I/B BANCO DI NAPOLI - PMI A BANCO DI NAPOLI - PMI B B8DB SANTANDER - PYMB B°DB BILBAO-PYME EFIBANCA - PMI IV/A BFIBANCA-PMI IV/B BFIBANCA-PMI IV/C EFIBANCA - PMI IV/D B°DB VIZCA YA - PYMB A B°DE VIZCA YA-PYMB B B°BSPANOLDBCRBDITO-PYMB B'BSPANOLDECREDITO-PYMB CRBDITNATIONAL-PMIIII INVESTORS IN INDUSTRY - GROUPED LOAN V BFIBANCA -PMI V/A »1/88 BFIBANCA-PMI V/B »1/88 EFIBANCA-PMI V/C »V88 » 1/88 EFIBANCA - PMI V/D »3/88 MEDI OCR LOMBARDO - PMI A »3/88 MBDIOCR LOMBARDO -PMI B »3/88 MBDIOCR LOMBARDO -PMI C »3/88 MBDIOCR LOMBARDO -PMI D »9/88 128/88 E8/88 D5/88 135/88 185/88 185/88 199/88 237/88 237/88 237/88 237/88 175/89 119/90 119/90 48/91 BARCLAYS BANK II GL CENTROB ANCA - PMI V/A CENTROB ANCA-PMI V/B CRBDIOP-PMI H/A CRBDIOP - PMI II/B BANCO DI SICILIA - PMI II/A BANCO DI SICILIA -PMI II/B CREDITINDUSTRIBLBTCOMML. IMI -PMI VI/A IMI-PMI VI/B IMI-PMI VI/C IMI -PMI VI/D BARCLAYS BANK III/A KRBDIBTBANK N. V. -GL KRBDIBTBANK N. V. -GL B'ESPANOLDECREDITOPGPY I ALT I II. GODKBNTELAN. 15. 09. 87 24. 05. 88 E. B. 87 E. ». 87 31. 07. 87 31. 07. 87 15. 09. 87 ». 12. 87 03. 02. 88 16. 03. 88 23. 06. 88 07. M. 87 07. B. 87 22. 07. 87 1112. 87 1112. 87 05. 1187 18. 12. 87 18. 12. 87 18. E. 87 18. 12. 87 24. 07. 87 23. 07. 87 17. 12. 87 I7. E. 87 24. 06. 88 24. 06. 88 Ï7. 12. 87 30. 1188 B. E. 87 18. 1188 05. 02. 88 28. 12. 88 05. » 88 05. B. 88 15. 0189 16. 0189 ». ». 88 ». ». 88 06. 02. 89 06. 02. 89 2112. 88 19. 12. 88 19. 12. 88 09. 12. 88 09. 12. 8 8 25. 05. 89 25. 05. 89 29. 1188 19. t2. 88 19. 12. 88 06. 02. 89 06. 02. 89 30. 1189 20. E. 90 20. E. 90 28. 05. 91 DBRENDNUIKKE BR UNDERTEGNET RESTBELØB LOFT 31,80 31,43 18,68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3,27 18,98 9,34 4,00 9,91 9,34 4,00 13,34 4,67 2,00 4,60 197 20,19 3164 4,67 2,00 4,55 9,37 8,60 E. 04 »,94 20,00 20,90 4,53 194 4,57 196 6,79 2,91 9,14 3,92 45,55 13,23 5. 67 4,53 194 4,58 196 52,32 9. 06 3. 88 13,72 5. 88 29. 38 18,04 5,54 25,44 668,82 0,00 3118 750,00 DK 3180 3143 20,19 3164 9,37 8,60 E. 04 »,94 9. 91 18. 68 8,01 37,29 15,98 6,19 5,88 4,81 3. 27 18. 98 9,34 4,00 9,34 4,00 13,34 4. 67 2,00 4. 60 197 4,67 2,00 4,55 1. 95 20,00 20. 90 4,53 194 4,57 196 6,79 2. 91 9,14 3. 92 13,23 5. 67 4. 53 194 4,58 196 9. 06 3. 88 13,72 5,88 52. 32 45. 55 29,38 18,04 5,54 25. 44 23. 58 63,23 118. 22 72. 32 285. 73 9,91 95,83 (1)EPTL°. 271 af 14. 03. 1987 (låneloft). (2) Omregningskurserne er dem, der gjaldt den sidste hverdag inden undeitegnelsenif det enkelte lia 30 NIC-LANOPTAŒLSE, OPDELT EFTER VALUTA Bilag 2 A. -Samlet gæld pr. 31. 12. 1995 (1) I Valuta (mio) I mio. ECU (2) ECU BFR DM FF HFL LFR LIT PTA UKL CAD SFR USD YEN l a it 900 408-6 2,100. 0 387. 5 1/000. 0 12. 0 100. 0 250. 0 - 90. 0 216. 9 326. 1 183. 8 25. 8 14. 2 66. 1 190. 2 - - | l 1. 113. 1 B. -Nye transaktioner 1. 07. 1995 - 31. 12. 1995 \ Emissions- dato 24. 11. 95 24. 11. 95 24. 11. 95 24. 11. 95 Løbetid (ar) 2 3 5 4 Rente (%) 3 3. 5 4 3. 75 , Valuta (mio) FS25 FS25 FS25 FS25 I mio. ECU (3) Ny kapital (1) - - - * - Refinan siering 16. 5 16. 5 16. 5 16. 5 (1) Ekskl. re finansiering s Ira ns aktioner, der har t'l formål at nedsætte renter og atlrag af eksisterende gæld, der oprindelig va r stifte ttil en højere rente. (2) Vekselkurs pr. 31. 12. 1995. (3) Vekselkurs på undertegneIsestidspunktet 31 ISSN 0254-1459 KOM(96) 384 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 09 Katalognummer : CB-CO-96-382-DA-C ISBN 92-78-07366-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg iz


title: VERORDNUNG (EG) Nr. 1447/96 DER KOMMISSION vom 24. Juli 1996 über die Einfuhrlizenzen für aus den Staaten in Afrika, im karibischen Raum und im Pazifischen Ozean (AKP-Staaten) oder in den überseeischen Ländern und Gebieten (ÜLG) stammende Geflügelfleischerzeugnisse

eurovoc_concepts:
ACP countries
import
import licence
import policy
overseas countries and territories
poultrymeat


title: PARERE DELLA COMMISSIONE relativo agli emendamenti proposti dal Parlamento europeo alla posizione comune del Consiglio sulla proposta di DIRETTIVA DEL CONSIGLIO relativa alla tutela dei lavoratori dai rischi derivanti dall' esposizione ad agenti cancerogeni sul luogo di lavoro

eurovoc_concepts:
carcinogenic substance
health risk
hydrocarbon
occupational health
occupational safety

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 24. 07. 1996 COM(96) 414 def. 95/0229 (SYN) PARERE DELLA COMMISSIONE relativo agli emendamenti proposti dal Parlamento europeo alla posizione comune del Consiglio sulla proposta di DIRETTIVA DEL CONSIGLIO relativa alla tutela dei lavoratori dai rischi derivanti dall'esposizione ad agenti cancerogeni sul luogo di lavoro (presentato dalla Commissione in applicazione dell'articolo 189 C, lettera d) del trattato CE) MEMORANDUM ESPLICATIVO La proposta iniziale della presente modifica di direttiva è stata presentata dalla Commissione al Consiglio il 14 settembre 1995(1). I principali obiettivi consistono nella soppressione dell'esclusione, che figura nella direttiva 90/394/CEE, di tutta una serie di preparati contenenti agenti cancerogeni, nonché nella fissazione di una valore limite di esposizione professionale per il benzene, ben noto agente cancerogeno. II Parlamento europeo e il comitato economico e sociale hanno emesso i rispettivi pareri il 20 giugno 1996(2) e il 31 gennaio 1996(3). In occasione dell'elaborazione della proposta modificata la Commissione ha ampiamente tenuto conto degli emendamenti del'Parlamento europeo e dei suggerimenti formulati dal Comitato economico e sociale, ed in particolare: a) del ruolo di monitoraggio biologico nel contesto della sorveglianza della salute dei lavoratori esposti; b) di una necessità di coerenza con altri atti comunitari concernenti la stessa materia; e) dell'opportunità di disporre di un metodo uniforme di misurazione delle concentrazioni di benzene nell'aria, come pure di analisi; d) dell'opportunità di inserire fra le deroghe temporanee previste per il valore limite del benzene quella relativa alla sintesi primaria nella produzione di sostanze per profumeria. La presente modifica è presentata dalla Commissione in virtù dell'articolo 189A, paragrafo 2 dei trattato. GU C 317, 28. 11. 1995, pag. 16 GU GU C 97, 1. 04. 1996, pag. 25 A Proposta modificata di direttiva del Consiglio che reca prima modifìca della direttiva 90/394/CEE sulla protezione dei lavoratori contro i rischi derivanti da un'esposizione ad agenti cancerogeni durante il lavoro (Testo rilevante ai fini del SEE) PROPOSTA DELLA COMMISSIONE PROPOSTA MODIFICATA DELLA COMMISSIONE IL CONSIGLIO BELL'UNIONE EUROPEA, IL CONSIGLIO DELL'UNIONE visto il trattato che istituisce l'Unione europea, in particolare l'articolo 118A, vistala direttiva 90/394/CEE del Consiglio, del 28 giugno 1990, sulla protezione dei i rischi derivanti da lavoratori contro cancerogeni un'esposizione ad durante il lavoro1, in particolare l'articolo 16. agenti vista la proposta della Commissione2, redatta previa consultazione con il comitato consultivo per la sicurezza, l'igiene e la salute sul luogo di lavoro, in cooperazione con europeo3, il Parlamento A visto il parere del Comitato economico e sociale4, l'articolo 118A del considerando che trattato stabilisce che il Consiglio adotta, mediante direttive, le prescrizioni minime per favorire i miglioramenti, in particolare nell'ambiente di lavoro, al fine di garantire un migliore livello di protezione della sicurezza e della salute dei lavoratori; considerando che, ai sensi di tale articolo, tali direttive eviteranno di imporre vincoli amministrativi, finanziari e giuridici di natura tale da ostacolare la creazione e lo sviluppo di piccole e medie imprese; considerando che la comunicazione della Commissione al proprio in merito programma nel settore della sicurezza, dell'igiene e della salute sul luogo di lavoro (1996-2000)5 prevede il proseguimento dei lavori volti a fissare valori limite di esposizione professionale; in particolare dodicesimo tecnico adeguamento della considerando che la direttiva 91/325/CEE6 della Commissione del 1" marzo 1991, recante al progresso direttiva 67/548/CEE7 del Consiglio concernente il disposizioni ravvicinamento legislative, regolamentari e amministrative relative alla classificazione, all'imballaggio e all'etichettatura delle sostanze pericolose, introduce all'allegato frasi indicanti i rischi per la salute conseguenti ad un'esposizione prolungata ed il rìschio di cancro da inalazione; III nuove delle considerando la protezione dei lavoratori nei confronti dei preparati contenenti uno o più agenti cancerogeni dev'essere assicurata in ogni situazione lavorativa; che la protezione dei considerando lavoratori nei confronti dei preparati contenenti uno o più agenti cancerogeni, nonché dei composti cancerogeni che si formano sul lavoro, dev'essere assicurata in ogni situazione lavorativa; considerando che per alcuni agenti è necessario tenere presenti tutte le vie di assorbimento, compresa quella cutanea, al livello di fine di garantire protezione possibile; il miglior considerando che la redazione del punto 2 dello allegato I alla direttiva 90/394/CEE, idrocarburi policiclici riguardante gli di posto ha aromatici, interpretazione a molti paesi membri; che pertanto una nuova formulazione più precisa sembra necessaria; problemi che l'articolo considerando 16 della suddetta direttiva 90/394/CEE prevede la fissazione di valori limite di esposizione sulla base delle informazioni disponibili, compresi i dati scientifici e tecnici, nei confronti di tutti gli agenti cancerogeni per cui ciò sia possibile; i valori limite di considerando che esposizione professionale devono essere considerati una componente importante del dispositivo generale di protezione del lavoratore; che essi dovranno essere soggetti ad un continuo esame e che dovranno essere rivisti qualora risultino superati alla luce dei dati scientifici più recenti; in considerando che il benzene è un agente cancerogeno numerose presente situazioni di lavoro e che, pertanto, un elevato numero di lavoratori risulta esposto ad un potenziale rischio per la salute; che le scientifiche conoscenze permettono di fissare un valore limite, al di rischi derivanti i sotto del quale dall'esposizione possono considerarsi minimi; al benzene attuali le quanto considerando che il benzene è un agente cancerogeno presente in numerose situazioni di lavoro e che, pertanto, un elevato numero di lavoratori risulta esposto a un potenziale rischio per la salute; che, per conoscenze scientifiche facciano classificare il benzene tra le sostanze per le quali non si può fissare un valore al di sotto del quale i rischi derivanti dalle esposizioni al benzene possono considerarsi minimi, una riduzione dell'esposizione al benzene ridurrà in ogni caso tali rischi; attuali considerando che è importante fissare i valori limite biologici per gli agenti cancerogeni, onde valutare il livello di assorbimento per vie diverse da quella respiratoria. Essendo il biomonitoraggio un valutazione importante metodo di dell'esposizione la al Commissione dovrebbe proporre senza indugio un valore limite biologico per il benzene; benzene, considerando che il rispetto dei requisiti minimi in materia di protezione della salute e della sicurezza dei lavoratori dai rischi specifici derivanti dagli agenti cancerogeni garantisce non solo la protezione della salute e della sicurezza di ciascun lavoratore ma consente di determinare un livello minimo di protezione per tutti i lavoratori nella Comunità, evitando possibili distorsioni della concorrenza; considerando che il rispetto dei requisiti minimi in materia di protezione della salute e della sicurezza dei lavoratori dai rischi specifici derivanti dagli agenti cancerogeni mira non solo a garantire la protezione della salute e della sicurezza di ciascun lavoratore ma anche ad assicurare un livello minimo di protezione per tutti i lavoratori nella Comunità, evitando possibili distorsioni della concorrenza; complessiva considerando che in generale le direttive concernenti la protezione della salute dei lavoratori sul luogo di lavoro e quelle volte alla preservazione della salute dei cittadini e dell'ambiente devono riflettere la stessa visione dell'evoluzione socioeconomica nella Comunità europea e che pertanto le misure prese per quanto riguarda il benzene nel quadro della presente direttiva devono essere coerenti con gli obiettivi e le disposizioni della direttiva 94/63/CE8 relativa alla lotta contro le emissioni di composti organici volatili (e quindi contro le emissioni di benzene) derivanti dallo immagazzinamento della benzina e dalla sua distribuzione presso le stazioni di servizio; considerando che dovranno essere adottate misure per garantire la protezione della salute e della sicurezza dei lavoratori interessati, in caso di deroghe previste per specifiche attività o specifici settori di attività, nel caso in cui risulti difficile imporre entro la data proposta il rispetto del valore limite per il benzene; considerando che nella maggior parte della piccole e medie imprese in cui il benzene viene prevalentemente utilizzato quale solvente, non sarà necessario adottare misure relative a un minore livello di esposizione poiché esistono già disposizioni in quasi tutti gli Stati membri per limitarne o vietarne l'uso; considerando che un coerente livello di protezione dai rischi derivanti dagli agenti cancerogeni deve essere determinato per tutta la Comunità e che tale livello di protezione deve essere fissato non già tramite requisiti prescrittivi particolareggiati ma attraverso un insieme di principi generali, in modo da consentire agli Stati membri di applicare in modo coerente i requisiti minimi; considerando che la presente modifìca costituisce un elemento concreto nel quadro della realizzazione della dimensione sociale del mercato interno; considerando che, in virtù della decisione 74/325/CEE9, modificata da ultimo all'atto di adesione del 1985, il comitato consultivo per la sicurezza, l'igiene e la salute sul consultato dalla è luogo di Commissione per l'elaborazione di proposte in questo settore, lavoro HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA Articolo 1 Articolo 1 La direttiva 90/394/CEE è modificata nel modo seguente: 1) L'articolo 2 è sostituito dal testo seguente: "Articolo 2 Ai fini della presente direttiva, a) per "agente cancerogeno" si intende: i) una sostanza di cui è richiesta la classificazione nelle categorie cancerogene 1 o 2 in base ai criteri stabiliti nell'allegato VI della direttiva 67/548/CEE; ii) un preparato contenente una o più delle sostanze di cui al precedente punto i), quando la concentrazione di una o più delle singole risponde ai sostanze requisiti relativi ai limiti di la concentrazione per di un classificazione preparato nelle categorie cancerogene 1 o 2 in base ai criteri stabiliti: dall'allegato direttiva 67/548/CEE I della in cui dall'allegato I della direttiva 88/379/CEE la nel caso sostanza o le sostanze non figurano nell'al legato I della direttiva vi 67/548/CEE figurano senza limiti di concentrazione; o ili) una sostanza, un preparato o un procedimento previsti nell'allegato I, nonché una sostanza o un preparato emessi durante un procedi mento previsto nell'allegato I: (b) per "valore limite" si intende, se non il limite di altrimenti specificato, concentrazione "agente un di cancerogeno" nell'aria entro la zona di respirazione di un lavoratore. " (b) per "valore limite" si intende, se non limite di il altrimenti specificato, un "agente concentrazione di la zona di cancerogeno" entro respirazione di un in lavoratore, relazione a un periodo di riferimento appropriato. La zona di respirazione è lo spazio dal quale è assunta l'aria necessaria alla respirazione. Tale valore non può essere superato. (e) per "valore limite biologico" si intende il limite di concentrazione, nel mezzo biologico appropriato, in questione, del suo dell'agente metabolito, o di un un indicatore di tale effetto. Tale valore non può essere superato. 2. L'articolo 3, paragrafo 3, è sostituito dal testo seguente: "3. Inoltre, nella valutazione del rischio, si dovrà tenere conto di tutti possibile gli esposizione, come quelli in cui vi è assorbimento cutaneo. " altri modi di 3. Nell'articolo 16 viene aggiunto il seguente paragrafo 3: garantire si "3. Nel caso di deroghe stabilite dall'allegato II, gli Stati membri sono gli a obbligati imprenditori conformino alle procedure ed ai provvedimenti al fine di adottare le precauzioni adeguate per proteggere la salute e la sicurezza dei lavoratori interessati. " che Il punto 2 dell'allegato I è sostituito dal testo seguente: lavori che espongono agli "2. I idrocarburi aromatici policiclici presenti nella fuliggine, nel catrame o nella pece di carbone. " La parte A. dell'allegato modificata nel modo seguente: in è 9 "A. VALORI LIMITE PER L'ESPOSIZIONE PROFESSIONALE Nome EINECS(l) CAS(2) Valori limite mR/m(3) wm(4) Osserva zioni Deroghe Benzene 200-753-7 71-43-2 3,25(5) 1(5) Pelle(6) Il valore limite di 3 ppm (=9,75 mg/m1) è consentito sino al 31 dicembre 2000 per le seguenti attività: - siti selezionati negli impianti di coke (condensatori primari, depositi di benzolo/solfato, stoccaggioe carico del benzolo) - pulitura e manuten- zione di serbatoi - carico e scarico di navi cisterna e di autocarri - trasporto marittimo - officine per la ripa- razione di motoveicoli - stazioni di servizio con addetti alle pompe Nome EINECS(l) CAS(2) Valori limite mg/m(3) ppm(4) Osserva zioni Deroghe Benzene 200-753-7 71-43-2 3,25(5) 1(5) Pelle(6) Il valore limite di 3 ppm (=9,75 mg/m3) è consentito sino al 31 dicembre 2000 per le seguenti attività: • siti selezionati negli impianti di coke (condensatori primari, depositi di benzolo/solfato, stoccaggio e carico del benzolo) - pulitura e manutenzione di serbatoi • carico e scarico di navi cisterna e di autocarri trasporto marittimo • - officine per la riparazione di motoveicoli - stazioni di servizio con addetti alle pompe - sintesi primaria nella produzione di materie aromatiche Valore/i limite biologico/i p. m. EINECS: Inventario europeo delle sostanze chimiche esistenti (European Inventory of Existing Chemical Substances) CAS: Numero Chemical Abstract Service. Mg/m3 = rmlligrammi per metro cubo di aria a 20 "C e 101,3 kPa (corrispondenti alla pressione di 760 mm di mercurio). Ppm = parti per milione nell'aria (in volume: ml/m3). Valori misurati o calcolati in relazione ad un periodo di riferimento di otto ore. Sostanziale contributo al carico corporeo totale attraverso la possibile esposizione cutanea. 10 La parte B dell'allegato III è sostituita dal testo seguente: "B. ALTRE DISPOSIZIONI DIRETTA MENTE CONNESSE Benzene Ai fini della misurazione va usato in via preferenziale lo standard CEN 689:1995. In assenza di un metodo analitico uniforme a livello comunitario gli Stati membri stabiliscono il metodo da usarsi. Articolo 2 disposizioni Gli Stati membri mettono in vigore legislative, le e amministrative regolamentari necessarie per conformarsi alla presente direttiva al più tardi entro il 31 dicembre 1998. Essi ne la informano Commissione. immediatamente Quando gli Stati membri adottano tali disposizioni, queste contengono un riferimento alla presente direttiva o sono corredate da un siffatto della riferimento pubblicazione ufficiale. Le modalità di tale riferimento sono decise dagli Stati membri. all'atto Gli Stati membri comunicano alla Commissione entro 18 mesi della data di adozione della presente direttiva il testo delle disposizioni di diritto interno già adottate o che adottano nel settore disciplinato dalla presente direttiva. 11 Articolo 3 Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. 1. GU n. L 196 del 26. 7. 1990, pag. 1 GUC 317, 28. 11. 1995, p. 16 2 3. GU 4. GUC 97, 01. 04. 1996, p. 25 5. COM(95) 282 def. 6. GU n. L 180 dell'8. 7. 1991, pag. 1 7. GU n. L 196 del 16. 8. 1967, pag. 1 8. GU n. L 365 del 31. 12. 1994, pag. 24 9. GU n. L 185 del 9. 7. 1974, pag. 15 10. GU n. L 187 del 16. 7. 1988, pag. 14 12 ISSN 0254-1505 COM(96) 414 def. DOCUMENTI IT 04 05 06 N. di catalogo : CB-CO-96-398-IT-C ISBN 92-78-07690-2 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo K