title: Az Európai Parlament és a Tanács 1692/96/EK határozata (1996. július 23.) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról

text: 364 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet 31996D1692 1996. 9. 9. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 228/1 AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1692/96/EK HATÁROZATA (1996. július 23. ) a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, (3) tekintettel az Európai Közösséget különösen annak 129d. cikke első bekezdésére, létrehozó Serződésre, és tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (3), a Szerződés 189b. cikkében megállapított eljárással összhang- ban (4), (1) (2) mivel a transzeurópai hálózatok létrehozásának és fej- lesztésének nagy szerepe van a fő közösségi célkitűzések megvalósulásában, azaz a belső piac zökkenőmentes működésében, és a gazdasági és társadalmi kohézió erősítésében; mivel a Közösség területét behálózó transzeurópai közle- kedési hálózatok létrehozásának és fejlesztésének az is konkrét célja, hogy biztosítsa a személyek és áruk lehető legjobb társadalmi, környezeti és biztonsági feltételek között történő fenntartható mobilitását, és komparatív előnyeiket figyelembe véve integráljon minden közleke- dési módot; mivel a munkahelyteremtés a transzeurópai hálózat egyik lehetséges hasznos velejárója; (1) HL C 220. , 1994. 8. 8. , 1. o. , és HL C 97. , 1995. 4. 20. , 1. o. (2) HL C 397. , 1994. 12. 31. , 23. o. (3) HL C 210. , 1995. 8. 14. , 34. o. (4) Az Európai Parlament 1995. május 18-i véleménye (HL C 151. , 1995. 6. 19. , 234. o. ). A Tanács 1995. szeptember 28-i közös állás- pontja (HL C 331. , 1995. 12. 8. , 1. o. ) és az Európai Parlament 1995. december 13-i határozata (HL C 17. , 1996. 1. 22. , 58. o. ). A Tanács 1996. július 15-i határozata, és az Európai Parlament 1996. július 17-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem hirdették ki). fejlesztéséről mivel a Bizottság Fehér Könyve a közös közlekedéspoli- a meglévő kapacitások optimális tika kihasználására, közlekedési különböző a módokhoz kapcsolódó valamennyi hálózatnak az utasok és áruk közúti, vasúti, belvízi, tengeri és légi szállítása és a kombinált árufuvarozása tekintetében egy transzeuró- pai hálózatba történő integrálására szólít fel; valamint (4) (5) (6) (7) (8) Mivel a közeli többek között, elősegítheti a szárazföldi közlekedési útvonalak tehermentesítését; rendeletetésű vízi fuvarozás, Mivel az európai szintű hálózati integráció csak fokoza- tosan, a különböző közlekedési módok összekapcsolásá- val tekintettel a valamennyiükben rejlő előnyök jobb kihasználására; fejleszthető, Mivel e célkitűzések megvalósításához az irányvonalak meghatározására a szubszidiaritás elvével összhangban közösségi szükséges; mivel a transzeurópai közlekedési hálózatok terén javasolt közösségi fellépés kereteit és prioritásait meg kell határozni; fellépés Mivel meg kell jelölni azokat a közös érdekű projekteket, amelyek hozzájárulnak e célkitűzések megvalósulásához, és amelyek megfelelnek az így meghatározott fellépés prioritásainak; mivel csak azokat a projekteket lehet figyelembe venni, amelyek gazdaságilag potenciálisan életképesek; Mivel a közös érdekű projektek megvalósítása során a tagállamoknak a Tanács az egyes köz- és magánprojek- tek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 1985. június 27-i 85/337/EGK (5) tanácsi irányelv értel- mében, és a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi (6) irányelvet alkalmazva a környezeti hatástanulmányok elvégzésekor tekintettel kell lenniük a környezet védelmére; (5) HL L 175. , 1985. 7. 5. , 40. o. (6) HL L 206. , 1992. 7. 22. , 7. o. 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 365 (9) járó Mivel a vélhetően jelentős környezeti hatásokkal köz- és magánprojektekre csak ezeknek a potenciális hatásoknak az érvényes közösségi szabályoknak megfe- lelő előzetes felmérése után szabad engedélyt adni; (10) Mivel meg kell jelölni azokat a közös érdekű projekteket, amelyek nemcsak a multimodális megközelítés szerinti különböző közlekedési módokat, hanem a forgalomi- rányítási és felhasználói információs rendszereket, és a helymeghatározási és navigációs rendszereket is érintik; (11) Mivel e határozat egyik célja az, hogy megjelölje az ilyen közös érdekű projekteket; mivel ezek a projektek az I. és II. mellékletben, és e határozat rendelkező részében van- nak megnevezve; mivel az esseni Európai Tanács e pro- jektek közül tulaj- donított; tizennégynek különös jelentőséget (12) Mivel a Bizottságnak e határozat végrehajtásáról kété- vente jelentést, ötévente pedig olyan jelentést kell beter- jesztenie, amelyből kiderül, hogy az irányelveket felül kell-e vizsgálni; (13) Mivel a Bizottságnál egy bizottságot kell létrehozni olyan feladatokkal, amelyek között a Bizottság támoga- tása is szerepel, amikor az ezeknek az irányelveknek a megvalósulását és alakulását vizsgálja, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. SZAKASZ ÁLTALÁNOS ELVEK 1. cikk Cél (1) E határozat célja, hogy meghatározza azokat az irány- mutatásokat, amelyek a transzeurópai közlekedési hálózat terén előirányzott intézkedések célkitűzéseire, prioritásaira és kere- teire vonatkoznak; ezek az irányelvek olyan közös érdekű pro- jekteket jelölnek meg, amelyek megvalósítása Közösség-szerte hozzájárul a hálózat fejlődéséhez. (2) Az 1. bekezdésben említett iránymutatások egy olyan általános keretet jelentenek, amelynek célja, hogy olyan közös érdekű projektek végrehajtására ösztönözze a tagállamokat, és – adott esetben – a Közösséget, amelyek célja a transzeurópai közlekedési hálózat kohéziójának, összekapcsolásának és inter- operabilitásának, illetve a hálózat elérhetőségének biztosítása. Ezek a projektek olyan közös célkitűzést jelentenek, amelynek végrehajtása kidolgozottsági fokuktól és a rendelkezésre álló pénzügyi függ, a tagállamok vagy a Közösség anyagi kötelezettségvállalásának előzetes megítélése nélkül. Ezen irányelveknek célja az is, hogy előmozdítsák a magán- szektor részvételét. forrásoktól (3) A legfontosabb követelményeket: – a transzeurópai közlekedési hálózat interoperabilitására, – a közlekedési telematikára és a járulékos szolgáltatásokra vonatkozóan a Szerződésnek megfelelően, és e határozattól különállóan határozzák meg. 2. cikk Célkitűzések (1) A transzeurópai közlekedési hálózat 2010-ig fokozato- san, a Közösséget behálózó szárazföldi, tengeri és légiközleke- dési infrastruktúrális hálózatok integrálásával, az I. mellékletben található térképeken jelzett terveknek, és/vagy a II. mellékletben szereplő előírásoknak megfelelően jön létre. (2) A hálózatnak: a) a belső határok nélküli területen, a lehető legjobb társa- dalmi és biztonsági feltételek között biztosítania kell a sze- mélyek és áruk fenntartható mobilitását, miközben elő kell segítenie a közösségi célkitűzések elérését, különösen a környezet és a verseny tekintetében, és hozzá kell járulnia a gazdasági és társadalmi kohézió erősítéséhez; b) elfogadható gazdasági feltételek mellett kiváló minőségű infrastruktúrát kell kínálnia a felhasználók számára; c) magában kell foglalnia valamennyi közlekedési módot, figyelembe véve azok komparatív előnyeit; d) lehetővé kell kihasználását; tennie a meglévő kapacitások optimális e) a lehetőségekhez mérten képesnek kell lennie a közlekedési módokon belüli interoperabilitásra, és ösztönöznie kell a különböző közlekedési módok közötti intermodalitást; f) a lehetőségekhez mérten gazdaságilag életképesnek kell len- nie; g) a Közösség valamennyi tagállamának területére ki kell ter- jednie, hogy megkönnyítse általában a hozzáférést, a szige- teket, a körülzárt és periférikus régiókat összekapcsolja a központi régiókkal, és torlódások nélküli összeköttetést teremtsen a Közösség nagyobb agglomerációi és régiói között; 366 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet h) összekapcsolhatónak kell lennie az Európai Szabadkereske- delmi Társulás (EFTA), Közép- és Kelet-Európa, és a Földközi-tengeri országok hálózataival, miközben, ugyanak- kor, elősegíti az interoperabilitást és ezeknek a hálózatok- nak az elérését, amennyiben az közösségi érdeknek bizo- nyul. j) az érdekelt felek közötti folyamatos együttműködés elősegí- tése; k) minden más olyan intézkedés, amely szükségesnek bizo- nyul a 2. cikkben említett célkitűzések megvalósításához. 3. cikk A hálózat terjedelme 5. cikk Prioritások A transzeurópai hálózat közlekedési (1) forgalomirányítási rendszerekből, navigációs rendszerekből áll. infrastruktúrából, illetve helymeghatározási és A közlekedési (2) infrastruktúra közúti, vasúti, és belvízi hálózatokból, tengeri kikötőkből és belvízi hajóutak mellett fekvő kikötőkből, illetve más összekapcsolási pontokból áll. (3) A forgalomirányítási rendszerek, és a helymeghatározási és navigációs rendszerek a hálózat összehangolt működésének és a hatékony forgalomirányítási biztosításának céljából maguk- ban foglalják a szükséges műszaki berendezéseket, valamint az információs és távközlési rendszereket. A 2. cikkben rögzített célkitűzéseket figyelembe véve a prioritá- sok a következők: a) a torlódások megszüntetéséhez, a hiányzó szakaszok pótlá- sához és a fontosabb útvonalak befejezéséhez szükséges csatlakozások, fő kapcsolatok és összeköttetések kialakítása és fejlesztése; b) a hálózathoz való eljutást biztosító infrastruktúra létreho- zása és fejlesztése, lehetővé téve a szigetek, a körülzárt és periférikus régiók összekapcsolását a Közösség központi régióival; c) a különböző közlekedési módok optimális kombinálása és integrálása; 4. cikk Intézkedési keretek zésébe és fejlesztésébe; d) a környezeti megfontolások beépítése a hálózat megterve- A közösségi intézkedések keretei a következőket érintik: e) a hálózati elemek interoperabilitásának fokozatos elérése; a) a hálózati tervek összeállítása és felülvizsgálata; f) a meglévő infrastruktúra kapacitásának és hatékonyságának optimalizálása; b) közös érdekű projektek megjelölése; c) a meglévő hálózat adaptálása; d) a hálózati interoperabilitás ösztönzése; g) az összekapcsolási pontok és intermodális platformok létre- hozása és korszerűsítése; h) nagyobb biztonság és hálózati megbízhatóság; e) f) a közlekedési módok optimális párosítása, többek között olyan összekapcsolási köpontok kialakításával, amelyeknek áruk fuvarozása esetén, az intermodalitás hatékony kihasz- nálhatósága a városközpontoktól távol kell elhelyezkedniük; lehetőségekhez mérten, érdekében, a törekvés a pénzügyi támogatás egységességére és komple- mentaritására az egyes pénzügyi eszközökre vonatkozó szabályoknak megfelelően; g) kutatás és fejlesztés; i) j) a hálózati forgalomirányítási és -ellenőrzési, és a felhasz- nálói létrehozása, tekintettel az infrastruktúra-kihasználás optimalizálására; rendszerek fejlesztése és információs a transzeurópai közlekedési hálózat korszerűbb megterve- zéséhez és jobb megvalósításához hozzájáruló tanulmá- nyok. 6. cikk Harmadik országok hálózatai h) együttműködés, és megfelelő megállapodások megkötése a hálózatfejlesztésben érdekelt harmadik országokkal; i) ösztönzők a tagállamok és nemzetközi szervezetek szá- mára, a Közösség által követett célkitűzések előmozdítása céljából; A Közösség eseti alapon, a Szerződés megfelelő eljárásai alap- ján dönt a közös érdekű projektek támogatásáról, és a hálóza- tok összekapcsolásának és interoperabilitásának fejlesztéséről annak érdekében, hogy biztosítsa harmadik országok hálózatai- nak a transzeurópai közlekedési hálózattal való kompatibilitá- sát. 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 367 7. cikk Közös érdekű projektek A Szerződés szabályaival, különösen a verseny kérdéseire (1) vonatkozókkal összhangban közös érdekűnek tekintendő min- den olyan projekt, amely: – – – – a 2. cikkben rögzített célkitűzéseket követi, a 3. cikkben ismertetett hálózattal kapcsolatos, az 5. cikkben rögzített egy, vagy több prioritásnak megfe- lel, és a társadalmi-gazdasági költség-haszon elemzés alapján gaz- daságilag potenciálisan életképes. A projekteknek a 9–17. cikkben ismertetett hálózat vala- (2) mely elemével kapcsolatban kell lenniük, és különösen: – kapcsolódniuk kell az I. mellékletben található térképeken megjelölt útvonalakhoz, és/vagy – meg kell felelniük a II. melléklet előírásainak vagy szem- pontjainak. (3) A tagállamok az 1. cikk (2) bekezdésben megállapított elvek keretein belül megteszik mindazokat a lépéseket, amelye- ket szükségesnek tartanak. 8. cikk Környezetvédelen (1) A tagállamoknak, amikor projekteket fejlesztenek és haj- tanak végre, a közös érdekű projektek környezeti hatásfelméré- sének elvégzése révén, amelyet a 85/337/EGK irányelv alapján, és a 92/43/EGK irányelv alkalmazásával kell végrehajtani, tekintettel kell lenniük a környezetvédelemre. (2) A Bizottság: a) kidolgozza a megfelelő elemző módszereket a teljes hálózat környezeti hatásának stratégiai értékeléséhez; b) kidolgozza a korridorelemzés megfelelő módszereit, ame- lyek minden lényeges közlekedési módra vonatkoznak maguknak a korridorok meghatározásának sérelme nélkül. A korridor-koncepció kidolgozásában figyelemmel kell lenni arra, hogy minden tagállamot és régiót be kell kap- csolni a transzeurópai közlekedési hálózatba, és különösen arra, hogy a szigeteket, körülzárt és periférikus régiókat össze kell kapcsolni az Unió központi régióival. A Bizottság, ahogyan és amennyiben szükséges, a 2. cikkben rögzített célkitűzések megvalósítása céljából e munka eredmé- nyét a 21. cikkben előírt iránymutatásokról szóló jelentésében figyelembe veszi. 2. SZAKASZ KÖZÚTHÁLÓZAT 9. cikk Jellemzők (1) A transzeurópai közúthálózat magában foglalja azokat az akár meglévő, akár új, vagy átalakítandó olyan autópályákat és jó minőségű közutakat, amelyek: – – – – fontos szerepet jÁtszanak a távolsági forgalomban, vagy a hálózat által megjelölt útvonalakon elkerülik a fontosabb városközpontokat, vagy összeköttetést biztosítanak más közlekedési módokkal, vagy a körülzárt és periférikus Közösség központi régióival. régiókat összekapcsolják a (2) A hálózat a felhasználók számára magas, egységes és folyamatos színvonalú szolgáltatásokat, kényelmet és biztonsá- got garantál. (3) A forgalomirányítási rendszerek közti európai, nemzeti és regionális szintű aktív együttműködés alapján, a forgalomi- rányítási és felhasználói tájékoztató infrastruktúra a hálózat részét képezi. 3. SZAKASZ VASÚTHÁLÓZAT 10. cikk Jellemzők A vasúthálózat nagysebességű vasúthálózatból és hagyo- (1) mányos vasúthálózatból áll. (2) A nagysebességű vasúthálózat a következőkből áll: – – különlegesen megépített, általában 250 km/h, vagy – a technológia alkalmazásával – annál jelenlegi vagy új nagyobb sebességre alkalmassá tett nagysebességű vonalak, 200 km/h sebességre alkalmassá tett, különlegesen korszer- űsített nagysebességű vonalak, 368 – HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet különlegesen korszerűsített nagysebességű vonalak, ame- lyek helyrajzi, domborzati, vagy várostervezési korlátozá- sok eredményeként különleges tulajdonságokkal rendelkez- nek, és amelyeken a sebességet eseti jelleggel kell alakítani. A belvízi hajóút mellett fekvő kikötők a hálózat részét (3) képezik, különösen, mint a 2. bekezdésben említett vízi utak és más közlekedési módok közötti összekapcsolódási pontok. Ezt a hálózatot az I. mellékletben jelzett vonalak nagysebességű vonalakként vagy nagy sebességhez átalakított vonalakként jelölik. A hagyományos vasúthálózat hagyományos vasúti közle- (3) kedésre szolgáló vonalakból áll, beleértve a 14. cikkben említett kombinált árufuvarozás vasúti szakaszait. (4) A hálózat: – – – fontos szerepet jÁtszik a távolsági áru- és személyforgalom- ban, fontos szerepet játszik a távolsági kombinált árufuvarozás üzemeltetésében, lehetővé teszi az összeköttetést más közlekedési módok hálózataival, illetve a regionális és helyi vasúthálózatok elé- rését. A hálózat a felhasználók számára, folytonosságának és (5) interoperabilitásának fokozatos megvalósításának köszönhetően magas minőségi színvonalat kínál, amelyet különösen a műszaki harmonizáció és az összehangolt szerve- zési és ellenőrző rendszer teremt meg. és biztonsági 4. SZAKASZ BELVÍZI HAJÓÚT-HÁLÓZAT ÉS BELVÍZI HAJÓUTAK MELLETT FEKVŐ KIKÖTŐK 11. cikk Jellemzők A forgalomirányítási (4) képezi. infrastruktúra a hálózat részét 5. SZAKASZ TENGERI KIKÖTŐK 12. cikk Jellemzők A tengeri kikötők lehetővé teszik a tengeri közlekedés fejleszté- sét, és a szigetek számára hajózási csatlakozást, illetve a tengeri közlekedés és más közlekedési módok között összekapcsolási pontokat jelentenek. A fuvarozók számára berendezéseket és szolgáltatásokat biztosítanak. Infrastruktúrájuk többféle szolgál- tatást biztosít a személyszállítás és árufuvarozás számára, bele- értve a kompjáratokat és a közeli- és távoli-rendeltetésű hajó- a part menti hajózást a zási Közösségen belül, illetve a Közösség és harmadik országok között. szolgáltatásokat, beleértve 6. SZAKASZ REPÜLŐTEREK 13. cikk Jellemzők A transzeurópai belvízi hajóút-hálózat folyókból és csa- (1) tornákból, illetve különböző mellékfolyókból, és az azokat összekötő csatlakozásokból áll. Lehetővé teszi, különösen az ipari térségek és a főbb peremtelepülések közti összeköttetés megteremtését, és ezeknek a kikötőkkel történő összekapcsolá- sát. (2) A hálózat részét képező vízi utak minimális műszaki jel- lemzői azok, amelyeket a IV. osztályú vízi utakra állapítottak meg, amelyek 80-85 m hosszú, és 9,50 m széles hajók vagy tolatmányok áthaladását teszik lehetővé. Ha a hálózat részét képező vízi utat korszerűsítenek, vagy építenek, a műszaki előí- rásnak meg kell felelnie legalább a IV. osztálynak, lehetővé kell időpontban az Va. /Vb. osztály elérését, és tegye egy későbbi megfelelő módon lehetőséget kell biztosítania a kombinált áru- fuvarozásra használt hajók áthaladására. Az Va. osztály 110 m hosszú, és 11,40 m széles hajók vagy tolatmányok, az Vb. osz- tály pedig 172-185 m hosszú, és 11,40 m széles hajók vagy tolatmányok áthaladását teszi lehetővé. A transzeurópai repülőterek hálózata a Közösség terüle- (1) tén belül található repülőterekből áll, amelyek a kereskedelmi légi forgalom számára nyitva állnak, és amelyek megfelelnek a II. mellékletben rögzített szempontoknak. Ezeket a repülőtere- ket az általuk bonyolított forgalom volumenének és típusának, illetve hálózaton belüli funkciójuknak megfelelően különböző kategóriákba sorolják. Ezek lehetővé teszik a légi csatlakozások fejlesztését, és a légi közlekedés, illetve más közlekedési módok közti kapcsolat megteremtését. (2) A transzeurópai repülőtér-hálózat bázisát a nemzetközi összekapcsolási pontok és a közösségi összekapcsolási pontok képezik. A Közösség és a világ többi része közti kapcsolatok elsősorban a nemzetközi összekapcsolási pontokon keresztül valósulnak meg. A kapcsolatot a Közösségen belül lényegében a közösségi összekapcsolási pontok biztosítják, míg a Közössé- gen kívüli szolgáltatások továbbra is az ágazatnak csak egy kis részét teszik ki. A regionális összekapcsolási pontok és hozzá- férési pontok megkönnyítik a hálózat bázisához való hozzáfé- rést, vagy segítik a periférikus és elszigetelt régiók megnyitását. 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 369 7. SZAKASZ KOMBINÁLT ÁRUFUVAROZÁSI HÁLÓZAT ciós berendezésekből, forgalomtervező és -irányítási rendsze- rekből és olyan légi forgalomirányítási rendszerekből (irányító központok, légtérfelügyeleti és légiforgalmi távközlő berendezé- sekből) áll, amelyek az európai légtérben a biztonságos és haté- kony repüléshez szükségesek. 14. cikk Jellemzők A kombinált (1) következőkből áll: transzeurópai árufuvarozási hálózat a – – – a kombinÁlt árufuvarozásra és hajózásra alkalmas vasutak és belvízi hajóutak, amelyek – adott esetben – közúti elő és/vagy utánfuvarozással, lehetővé teszik az áruk nagy távolságra történő fuvarozását; vasutak, belvízi hajóutak, hajózási útvonalak és közutak közti átrakást lehetővé tevő berendezések; alkalmas gördülőállomány, átalakítatlan infrastruktúra miatt erre szükség van. ideiglenes jelleggel, ha a még 8. SZAKASZ HAJÓZÁSIRÁNYÍTÁSI ÉS INFORMÁCIÓS HÁLÓZAT 15. cikk Jellemzők A transzeurópai hajózásirányítási és információs hálózat magá- ban foglalja: – – – a part menti és kikötői hajózásirányítási-rendszereket, a hajózási helymeghatározási rendszereket, a veszélyes, vagy szennyező árukat szállító hajók adatszol- gáltatási rendszereit, – tengeri vészjelző- és biztonsági rendszereket, annak érdekében, hogy garantálják a hajózás és a környezetvé- delem magas fokú biztonságát és hatékonyságát a Közösség tagállamaihoz tartozó hajózási övezetekben. 9. SZAKASZ LÉGI FORGALOMIRÁNYÍTÁSI HÁLÓZAT 16. cikk Jellemzők 10. SZAKASZ HELYMEGHATÁROZÁSI ÉS NAVIGÁCIÓS HÁLÓZAT 17. cikk Jellemzők A transzeurópai helymeghatározási és navigációs rendszerek hálózata műholdas helymeghatározási és navigációs rendszerek- ből és azokból a rendszerekből áll, amelyeket a jövőbeli Euró- pai Rádiónavigációs Terv fog meghatározni. Ezek a rendszerek olyan megbízható és hatékony helymeghatározási és navigációs szolgáltatást biztosítanak, amelyet minden közlekedési mód igénybe vehet. 11. SZAKASZ ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 18. cikk Bizottság az információcsere és a jelentéstétel biztosítására A tagállamok rendszeresen tájékoztatják a Bizottságot (1) azokról a nemzeti tervekről és programokról, amelyeket a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére állítottak össze, különösen ami az e határozat által meghatározott közös érdekű projekteket illeti. A Bizottság megalakítja a Transzeurópai Közlekedési (2) Hálózat Bizottságát, a továbbiakban „a bizottság”, amely a tagállamok képviselőiből áll, elnöke pedig a Bizottság egyik képviselője. A bizottság információt cserél a tagállamok által bejelentett tervekről és programokról, és a transzeurópai háló- zat fejlesztésére vonatkozó minden kérdést megvizsgálhat. (3) A Bizottság kétévente jelentést tesz az Európai Parla- mentnek, a Tanácsnak, a Gazdasági és Szociális Bizottságnak, és a Régiók Bizottságának az e határozatban ismertetett irány- elvek megvalósításáról. forgalomirányítási hálózat az általános A transzeurópai repülésre fenntartott légtérből, légi útvonalakból, földi navigá- légi A jelentés elkészítésében a Bizottságot a 2. bekezdésben emlí- tett bizottság fogja segíteni. 370 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet 19. cikk Konkrét projektek jelzésképpen, tartalmazza azokat az I. és II. A III. melléklet, mellékletben, valamint az e határozat egyéb rendelkezéseiben meghatározott projekteket, amelyeknek az esseni Európa Tanács különös jelentőséget tulajdonított. A jelentés összeállításánál a Bizottságot a 18. cikkben említett bizottság segíti. Az 1. bekezdésben említett jelentést követően a Bizottság (2) – ha szükséges – megfelelő javaslatokat terjeszt elő. 22. cikk Hatályon kívül helyezés 20. cikk Multimodális közlekedés és forgalomirányítás A közlekedési infrastruktúra terén konzultációs szabályok meg- állapításáról és egy bizottság létrehozásáról szóló, 1978. február 20-i 78/174/EGK (1) tanácsi határozat hatályát veszti. Az I. és II. mellékletben felsorolt egyéb közös érdekű projektek közül, a hálózat kiegészítésére tekintettel, különös figyelmet kapnak azok, amelyek a multimodális közlekedéssel és az új forgalomirányítási módszerekkel kapcsolatosak. 23. cikk Ez a határozat az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetése utáni napon lép hatályba. 21. cikk Az iránymutatások felülvizsgálata 24. cikk Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. (1) E határozat hatályba lépése után ötévente, először pedig 1999. július 1-jéig, a Bizottság egy jelentést nyújt be az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz, amelyben jelzi, hogy a közleke- dés terén, különösen pedig a vasúti közlekedésben lezajlott gaz- dasági fejleményeket és a technológia fejlődését figyelembe véve ki kell-e igazítani az irányelveket. Kelt Brüsszelben, 1996. július 23-án. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök K. HÄNSCH az elnök M. LOWRY (1) HL L 54. , 1978. 2. 25. , 16. o. 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 371 I. MELLÉKLET A TÉRKÉPEKEN JELZETT HÁLÓZATI RAJZOK (*) 2. 5. 2. 6. 2. 7. 2. 8. 2. 9. Spanyolország Franciaország Írország Olaszország Hollandia 2. 10. Ausztria 2. 11. 2. 12. 2. 13. 2. 14. Portugália Finnország Svédország Egyesült Királyság 3. 4. 3. 5. 3. 6. 3. 7. Görögország Spanyolország Franciaország Írország Olaszország Luxemburg 3. 8. 3. 9. 3. 10. Hollandia 3. 11. Ausztria 3. 12. 3. 13. 3. 14. 3. 15. Portugália Finnország Svédország Egyesült Királyság 2. szakasz: Közúthálózat 2. 0. 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. Európa Belgium/Luxemburg Dánia Németország Görögország 3. szakasz: Vasúthálózat 3. 0. 3. 1. 3. 2. 3. 3. Európa Belgium Dánia Németország 4. szakasz: Belvízi hajóút-hálózat 4. Európa 5. szakas: Tengeri kikötők A tengeri kikötőket magukban foglaló közös érdekű projekteket ez a határozat a II. melléklet szempontjainak segítségé- vel határozza meg, és ezek a Közösség tagállamainak bármely kikötőjében lehetnek. Tekintettel arra, hogy egy térképen nem lehet minden kikötőt feltüntetni, az I. mellékletben nincs a tengeri kikötőkről térkép. 6. szakasz: Repülőterek 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. Európa Belgium/Dánia/Németország/Luxemburg/ Hollandia/Ausztria Görögország Spanyolország/Portugália 6. 4. 6. 5. 6. 6. 6. 7. Franciaország Írország/Egyesült Királyság Olaszország Finnország/Svédország 7. szakasz: Kombinált szállítási hálózat 7. 1. A. Vasút B. Vasút, nagybani 7. 2. Belvízi hajóutak Megjegyzés: A „tervezett” kifejezés a térképek jelmagyarázatában a közös érdekű infrastrukturális projektek valamennyi szakaszára vonatkozik, az előtanulmányoktól az építkezésig. (*) A térképek a rendelkező részben és/vagy a II. mellékletben említett megfelelő szakaszokra vonatkoznak. 372 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet 2. SZAKASZ KÖZÚTHÁLÓZAT 2. 0. 2. 1. 2. 2. 2. 3. 2. 4. 2. 5. 2. 6. 2. 7. 2. 8. 2. 9. 2. 10. 2. 11. 2. 12. 2. 13. 2. 14. 402 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet 3. SZAKASZ VASÚTHÁLÓZAT 3. 0. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. 3. 5. 3. 6. 3. 7. 3. 8. 3. 9. 3. 10. 3. 11. 3. 12. 3. 13. 3. 14. 3. 15. 434 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet 4. SZAKASZ BELVÍZI HAJÓÚT-HÁLÓZAT 4. 436 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet 6. SZAKASZ REPÜLŐTEREK 6. 0. 6. 1. 6. 2. 6. 3. 6. 4. 6. 5. 6. 6. 6. 7. 452 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet 7. SZAKASZ KOMBINÁLT ÁRUFUVAROZÁSI HÁLÓZAT 7. 1. -A. 7. I. -B. 7. 2. 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 459 II. MELLÉKLET KÖZÖS ÉRDEKŰ PROJEKTEK SZEMPONTJAI ÉS ELŐÍRÁSAI (*) 2. szakasz: Közúthálózat 3. szakasz: Vasúthálózat 4. szakasz: Belvízi hajóút-hálózat és belvízi hajóutak mellett fekvő kikötők 5. szakasz: Tengeri kikötők 6. szakasz: Repülőterek 7. szakasz: Kombinált árufuvarozási hálózat 8. szakasz: Hajózási információs és szervezési hálózat 9. szakasz: Légi forgalomirányítási hálózat 10. szakasz: Helymeghatározási és navigációs hálózat 2. szakasz Közúthálózat Az I. mellékletben szereplő összeköttetésekkel kapcsolatos projektek mellett közös érdekű projekteknek kell tekinteni az ilyen összeköttetésekkel kapcsolatos minden infrastrukturális projektet, amely a következőkre vonatkozik: A. A hálózat fejlesztése, különösen: – – – autópálya-szélesítés, vagy közút-korszerűsítés, elkerülő útvonalak vagy körgyűrűk építése, illetve korszerűsítése, az országos hálózatok interoperabilitásának növelése. B. Forgalomirányítási és felhasználói információs rendszerek fejlesztése, különösen: – – – – telematikai infrastruktúra kiépítése forgalmi adatok gyűjtéséhez, forgalmi informÁciós központok, és forgalomellenőrzési központok fejlesztése, illetve a különböző országok forgalmi információs központjai közti adatcsere fejlesztése, közúti információs szolgáltatások, különösen az RDS-TMC rendszer létesítése (1), telematikai infrastruktúrák műszaki interoperabilitása. 3. cikk Vasúthálózat Az I. mellékletben szereplő összeköttetésekkel kapcsolatos projektek mellett közös érdekű projekteknek kell tekinteni az ilyen összeköttetésekkel kapcsolatos minden infrastrukturális projektet, amely a következőkre vonatkozik: – a transzeurópai vasútrendszerek közti interoperabilitás, – más közlekedési módok hálózataival való összeköttetés. (*) Ezek a szempontok és előírások a rendelkező részben és/vagy az I. mellékletben említett megfelelő szakaszokra vonatkoznak. (1) Egy olyan digitális közúti forgalmi-tájékoztató rádiórendszer, amelyben az általános üzenetáramlás az út használójának egyedi igényei szerint állítható be. 460 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet 4. szakasz Belvízi hajóút-hálózat és belvízi hajóút mellett fekvő kikötők Belvízi hajóút mellett fekvő kikötők Az I. mellékletben említett összeköttetésekhez tartozó projektek mellett közös érdekű projektek részének kell tekinteni azokat az infrastrukturális projekteket, amelyek: A. A 11. cikk (3) bekezdés értelmezésében a belvízi hajóút mellett fekvő kikötőkhöz tartoznak, amelyek eleget tesznek az összes következő feltételnek: 1. az I. mellékletben lévő terv szerint belvízi hajóút-hálózaton találhatók; 2. összeköttetésben állnak más transzeurópai útvonalakkal; 3. átrakó berendezések, különösen: – – – átrakó központok, konténerterminálok, fel/lerakó berendezések. B. és megfelelnek egy vagy több következő kategóriának: 1. 2. 3. belvízi hajóutak felőli kikötő megközelítés; kikötői infrastruktúra a kikötői területen belül; a kikötői területen belüli egyéb közlekedési infrastruktúra; 4. más közlekedési infrastruktúra, amely összeköti a kikötőt a transzeurópai közlekedési hálózat egyéb elemeivel. Forgalomirányítás Közös érdekű projekt közé tartozónak kell tekinteni különösen: – – a hajók, különösen a veszélyes, vagy szennyező árut szállító hajók hajóút-kitűzési és forgalomirányító rendszerét, a vészhelyzetekben használatos és a belvízi hajóút biztonságát elősegítő távközlési rendszereket. 5. szakasz Tengeri kikötők 1. Közös érdekű kikötők és kikötőkhöz kötődő projektek kategóriái A kikötői és a kikötőhöz kötődő infrastrukturális projekteknek a következők közül egy vagy több kategóriába kell tartozniuk: A. a kikötő megközelítése a tengerről, vagy belvízi hajóutakról, beleértve a téli jégtörő munkák beruházási költsé- geit; B. kikötői infrastruktúra a kikötő területén belül; C. szárazföldi közlekedési infrastruktúra a kikötői területen belül; D. a kikötőt a transzeurópai közlekedési hálózat elemeivel összekötő szárazföldi közlekedési infrastruktúra. 2. A projektek konkrét céljai A közös érdekű kikötői és kikötőkhöz kötődő infrastrukturális projekteknek a következők közül egy vagy több konkrét céllal kell rendelkezniük: – – a Közösségen belüli és kívüli kereskedelem növekedésének elősegítése, a fenntartható mobilitás elvének támogatása a szárazföldi folyosók telítettségének enyhítésével, és az európai közlekedés külső költségeinek csökkentésével, például a tengeri szállítás teljes forgalomból való részesedésének növelésével, különösen pedig a part menti hajózás támogatásával, 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 461 – – a megközelíthetőség javítása és a gazdasági és társadalmi összetartozás erősítése az Európai Közösségben a Közösségen belüli tengeri kapcsolatok fejlesztésével, különös figyelmet fordítva a Közösség szigeteire és a peri- férikus régióira, az északi szélesség 60o-nak környékén és afelett található, télen általában jéggel borított Balti-tengeri kikötők tartós megközelítésének lehetővé tétele. 3. Konkrétan teljesítendő feltételek A projekteknek hozzá kell járulniuk: – a közlekedésnek a transzeurópai közlekedési hálózatba, vagy a multimodális közlekedési láncba történő integrá- lásához, – a környezetbarát közlekedés nagyobb mértékű kihasználásához. 6. szakasz Repülőterek I. A közös érdekű repülőtérré válás jogosultsági szempontjai A közös érdekű repülőtereknek meg kell felelniük a következő összekapcsolási pontok egyikére vonatkozó feltételei- nek: 1. A nemzetközi összekapcsolási pontok tartalmazzák: – mindazokat a repülőtereket vagy repülőtér rendszereket (1), amelyek teljes évi forgalma legalább: – – – – 5 000 000 utas, mínusz 10 %, vagy 100 000 kereskedelmi légijármű, vagy 150 000 tonna teherÁru volumen, vagy 1 000 000 Közösségen kívüli utas; vagy – minden olyan új repülőtér, amelyet meglévő, helyben tovább már nem fejleszthető nemzetközi összekap- csolási pont felváltására építettek. 2. A közösségi összekapcsolási pontok tartalmazzák: – mindazokat a repülőtereket vagy repülőtér-rendszereket, amelyek éves forgalma: – – – – 1 000 000 mínusz 10 %, és 4 499 999 utas között van, vagy 50 000 és 149 999 tonna teheráru volumen között van, vagy 500 000 és 899 999 utas között van, amelyből legalább 30 % nem belföldi, vagy 300 000 és 899 999 utas között van és az európai kontinensen kívül, a legközelebbi nemzetközi összekapcsolási ponttól több, mint 500 km-re fekszik; vagy – minden olyan új repülőtér, amelyet meglévő, helyben tovább már nem fejleszthető közösségi összekapcso- lási pont felváltására építettek. 3. A regionális összekötő és összekapcsolási pontok tartalmaznak minden repülőteret – amelynek éves forgalma 500 000 és 899 999 utas között van, amelyből a nem belföldi forgalom nem éri el a 30 %-ot, vagy (1) Repülőtér rendszerek: HL L 240. , 1992. 8. 24. , 14. o. 462 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet – – – – amelynek éves forgalma 250 000, mínusz 10 % és 499 999 utas között van, vagy éves teheráru volumene 10 000 és 49 999 tonna között van, vagy valamely tagÁllam szigetén található, vagy a Közösség olyan körülzárt területén található, amely 10 tonnát meghaladó maximális felszálló tömegű légijárművel üzemelő kereskedelmi járattal rendelkezik. A repülőtér körülzárt területen helyezkedik el, ha a legközelebbi nemzetközi vagy közösségi összekapcsolási ponttól mért 100 km-es sugarú körön kívül található. Ez a távolság kivételesen 75 km-re csökkenthető, a nehéz megközelítésből vagy a rossz minőségű belföldi közlekedési infrastruktúrából eredő földrajzi helyzet figyelembe vételével. II. A repülőtér hálózattal kapcsolatos közös érdekű projektek előírásai Minden projekt közös érdekű projektnek minősül, ha megfelel a következő előírásoknak: Projekt előírások Az elsődlegesen érintett összekapcsolási pont típusa (*) I. Meglévő repülőtér kapacitás optimalizálása 1. Intézkedés – Meglévő kapacitás optimalizálása a repü- lőgép-, utas-, vagy teheráru-forgalom szempontjából, beleértve a repülőtéri léginavigációs berendezést Nemzetközi Közösségi Regionális összekapcsolási pont és elérési pont 2. Intézkedés – A repülőtér védelmének és biztonságának javítása Nemzetközi Közösségi Regionális összekapcsolási pont és elérési pont Intézkedés – A meglévő infrastruktúra átalakítása, 3. melyet a belső piac létrejötte, különösen pedig az Unión belül a személyek szabad mozgására vonatkozó intézkedések tesznek szükségessé Nemzetközi Közösségi Regionális összekapcsolási pont és elérési pont II. Új repülőtéri kapacitások kialakítása Intézkedés – A repülőtéri kapacitást a repülőgép-, 4. utas-, vagy teheráru-forgalom szempontjából meghatá- rozó infrastruktúra és berendezések fejlesztése, bele- értve a repülőtéri léginavigációs berendezéseket Nemzetközi Közösségi 5. Intézkedés – Meglévő, helyben tovább már nem fej- leszthető repülőteret, vagy repülőtér-rendszert felváltó új repülőtér építése Nemzetközi Közösségi III. A repülőtéri tevékenységek által keltett ártalmakkal szembeni jobb védelem 6. Intézkedés – A környezeti kompatibilitás javítása a zaj és a repülőtéri szennyezések kezelése szempontjából Nemzetközi Közösségi IV. A repülőtér elérési infrastruktúrájának javítása és fejlesztése 7. Intézkedés – A repülőtér és az elérési közti összekapcsolási pontok javítása és fejlesztése infrastruktúra Nemzetközi Közösségi 8. Intézkedés – A kapcsolatok javítása és fejlesztése más közlekedési hálózatokkal, különösen pedig a vasútháló- zattal Nemzetközi Közösségi (*) A táblázat nem zárja ki, hogy a szóban forgó intézkedések bizonyos kellően megalapozott különleges esetekben más össze- kapcsolási pontokra is kiterjedjenek. 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 463 7. szakasz Kombinált árufuvarozási hálózat Az I. mellékletben meghatározott összeköttetésekhez tartozó projekteken mellett a közös érdekű projektek közé tartozik minden projekt, amely a következőket érinti: – – – – vasúti vagy belvízi hajóút infrastruktúra építése vagy fejlesztése abból a célból, hogy a intermodális rakományegysé- gek fuvarozása műszakilag megoldható, és gazdaságilag életképes legyen, átrakodóközpontok építése és fejlesztése a szárazföldi szállítási formákhoz, beleértve a kötött vagy mobil átrakodó berendezések létesítését, kikötői területek átalakítása, lehetővé téve a tengeri, a vasúti, belvízi hajóút, vagy a közúti szállítás között a konténe- rek átemelésének fejlesztését vagy javítását, kifejezetten a kombinÁlt árufuvarozásra átalakított vasúti szállító berendezések, ha azt az infrastruktúra jellege meg- kívánja – különösen ami az infrastruktúra lehetséges átalakításának költségét illeti –, és amennyiben ezeket a beren- dezéseket a kérdéses infrastruktúrához kapcsolódóan használják, és azokat az érintett üzemeltetők diszkrimináció- mentesen tudják igénybe venni. 8. szakasz Hajózási információs és szervezési hálózat A közös érdekűnek kell tekinteni minden projektet, amely: – – a közösségi hajózás biztonságpolitikai célkitűzéseire vonatkozik, vagy célja a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) hajózásbiztonság terén megkötött, olyan nemzetközi egyezményei- nek és határozatainak végrehajtása, amelyek a következőkkel kapcsolatosak: – – – – – a közösségi kikötőkbe tartó, vagy azokból érkező, vagy a közösségi partok mellett elhaladó hajók elektronikus adatcserével támogatott közösségi információs rendszerének megvalósítása, beleértve a hajók és a szárazföldi berendezések transzpondereken keresztül történő adattovábbítását is, különleges figyelemmel az EDI (elektroni- kus adattovábbítás) elektronikus adatcsere rendszerekre, beleértve a kompatibilis interfészeket is, a LORAN-C földi rádiónavigációs csatornák fejlesztése és javítása, a part menti és kikötői hajózásirányítási és információs rendszerek (VTS) és azok összekapcsolásának fejlesztése vagy javítása a hajózás biztonságosabb és hatékonyabb ellenőrzése és szervezése céljából, különösen a szűk, for- galmas és a környezeti szempontból érzékeny területeken, a forgalom megismerésének javítására szolgáló eszközök fejlesztése: forgalomáramlási és hajóbaleseti adatbázi- sok, az Európai Állandó Forgalom Megfigyelő (EPTO) eszköz kifejlesztése a forgalomáramlás elemzéséhez, infrastruktúra és berendezések fejlesztése az Általános Tengeri Vészjelző- és Biztonsági Rendszer (GMDSS) meg- valósulását elősegítendő, – a telematikai adatcsere-rendszerek korszerűsítése a hajók kikötői helyzetellenőrzésével összefüggésben. 9. szakasz Légiforgalom-szervezési hálózat Közös érdekűnek kell tekinteni minden olyan, a rendszer kapacitásának növeléséhez vezető, és annak kihasználását opti- malizáló projektet, amely részét képezi a különböző nemzeti összekapcsolási pontok eszközeit és eljárásait összehangoló és integráló elképzelésnek, és megfelel a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) és az illetékes európai szervek által meghatározott vonatkozó nemzetközi szabványoknak, az előzőek mindegyike különösen figyelembe veszi az Euró- pai Szervezet a Légiközlekedés Biztonságáért (Eurocontrol) tevékenységét. 464 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet Az ilyen projektek a következőkre vonatkoznak: – – – – – a légtér különböző felhasználók általi jobb kihasználásáról, illetve az útvonalak egységes és hatékony rendszerének létrehozásáról szóló tanulmányok, légi forgalomtervezés és -irányítás, amely segít abban, hogy a kínálat lépést tartson a kereslettel, és amely optimáli- san használja ki a rendelkezésre álló irányító kapacitásokat, a különböző szolgáltatók integrálása érdekében az eszközök és eljárások összehangolásához szükséges tanulmányok és munka, különös tekintettel az Európai Polgári Repülési Konferencia (ECAC) által elfogadott iránymutatásokra, a rendszer hatékonyságának javítása, különösen az automatizált irányítástámogatás és a potenciális problémafeltáró és -megoldó rendszerek révén, a forgalomirÁnyításhoz szükséges távközlési, navigációs és ellenőrző eszközök telepítésének segítése, beleértve az új technológiák, különösen a műholdas és digitális adathálózatok támogatását, amennyiben az az európai közös előírá- sok megvalósításához vezet. 10. cikk Helymeghatározási és navigációs hálózat Közös érdekűnek kell tekinteni minden olyan projektet, amely a későbbi Európai Rádiónavigációs Terv, vagy a nem- zetközi műholdas helymeghatározási és navigációs rendszer elemeinek létrehozására vonatkozik, amely a következő struktúra részét képezi: – – – feldolgozó és vezérlő rendszert tartalmazó irányító központ, földi navigációs állomások hálózata, navigációs jelátadást lehetővé tevő műholdakból álló űrágazat, – megfigyelő állomások hálózata. 07/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 465 AZ 1994. DECEMBER 9-I ÉS 10-I ESSENI EURÓPAI TANÁCS ÁLTAL ELFOGADOTT TIZENNÉGY PROJEKT FELSOROLÁSA III. MELLÉKLET 1. Észak-déli nagy sebességű vasút/kombinált árufuvarozás: Nürnberg-Erfurt-Halle/Lipcse-Berlin Brenner tengely: Verona-München 2. Nagy sebességű vasút (Párizs-Brüsszel-Köln-Amszterdam-London): Belgium: Francia/Belga határ – Brüsszel –Liege– Belga/Német határ Brüsszel – Belga/Holland határ Egyesült Királyság: London – Csatornaalagút megközelítés Hollandia: Belga/Holland határ – Rotterdam – Amszterdam Németország: (Aachen) G27 Köln – Rajna/Majna 3. Déli nagy sebességű vasút: Madrid-Barcelona-Perpignan-Montpellier Madrid-Vitoria-Dax 4. Keleti nagy sebességű vasút: Párizs-Metz-Strasbourg-Appenweier-(Karlsruhe) csatlakozással a Metz-Saarbrücken-Mannheim és Metz-Luxemburg vonalakhoz 5. Hagyományos vasút/kombinált árufuvarozás: Betuwe vonal Rotterdam – Holland/Német határ – (Rajna/Ruhr) 6. Nagy sebességű vasút/kombinált árufuvarozás: Franciaország-Olaszország Lyon-Torino Torinó-Milánó-Velence-Trieszt 7. Görög autópályák: Pathe: Río Antírio, Pátra-Athén-Theszaloníki-Promahon (Görök/Bulgár határ) és a Via Egnatia: Igumenítsa-Theszaloníki-Alexandrúpoli-Ormenio (Görög/Bulgár határ) – Kipi (Görög/Török határ) 8. Lisszabon-Valladoid autópálya 9. Hagyományos vasútvonal: Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stranraer 10. Malpensa Repülőtér (Milánó) 11. Kötöttpályás vasút/közút Dánia és Svédország között (?resund kötött csatlakozás) beleértve a közutakhoz, vasúthoz, repülőtérhez vezető megközelítési útvonalakat 12. Skandináv háromszög (vasút/közút) 13. Írország/Egyesült Királyság/Benelux közúti kapcsolat 14. Nyugati parti főútvonal (vasút) 466 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 07/2. kötet KÖZÖS NYILATKOZAT Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság hangsúlyozzák azt a jelentőséget, amelyet a transzeurópai közlekedési hálózat létrehozásának és egységes fejlesztésének tulajdonítanak. Üdvözlik e határozat elfoga- dását, mely létrehozza a hálózatot, és pontosan kijelöli a közös érdekű projekteket, lehetővé téve a transz- európai közlekedési hálózat jogi kereteinek véglegessé tételét. Megjegyzik, hogy ezek a projektek hozzájárulnak a 2. cikkben meghatározott célkitűzések eléréséhez, különösen alapvetően hozzájárulhatnak az Unióban a versenyképességhez, a munkahelyteremtéshez és a kohézióhoz, és kielégítik azt az igényt, hogy a szigeteket, a körülzárt és periférikus régiókat összekapcsol- ják a Közösség központi régióival. Ebben az összefüggésben hangsúlyozzák, hogy azáltal, hogy ezeket a projekteket az I. és II. melléklet, és e határozat rendelkező része megjelöli, azok jogosulttá válnak a Közösség pénzügyi hozzájárulására, amely megkönnyíti és felgyorsítja az érintett tagállamok általi végre- hajtásukat. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság felszólítja a tagállamokat, hogy a legnagyobb jelentőséget tulajdonítsák azon projektek megvalósításának, amelyeknek különös figyelmet szentelnek. A Bizottság vál- lalja, hogy rendszeresen tájékoztatja őket azok végrehajtásáról, többek között a 18. és 21. cikkben előírt jelentések révén. Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság megjelöli a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztése cél- jából az Európai Parlament által második olvasatban elfogadott projekteket. A BIZOTTSÁG NYILATKOZATAI – Tárgy: I. melléklet, 5. szakasz: tengeri kikötők: A Bizottság 1997-ben az érdekelt felekkel és az érintett tagállamokkal való konzultációt követően jelen- tést, és, adott esetben, a kikötői projektekre vonatkozó javaslatot terjeszt be a 6. szakaszban szereplő repülőterek tekintetében követett módszerhez hasonlóan. – Tárgy: környezeti előírások és csővezeték-hálózat: A Bizottság: (a) folytatja az egyes közlekedési módok vonatkozásában a környezeti előírások vizsgálatát; (b) tanulmányozza egy olyan csővezeték-hálózat létrehozásának lehetőségét, amelyre nem vonatkoznak a transzeurópai energia-hálózat iránymutatásai, valamint a hálózatnak a transzeurópai hálózatba való integrálásának lehetőségét; és bármilyen megfelelő javaslatot beterjeszt. – Tárgy: I. melléklet: A Bizottság azzal a céllal, hogy megállapítsa, az I. mellékletbe történő beépítés jogosultságát, megvizs- gálja a Parlament által második olvasatra megszavazott projekteket. Erre a vizsgálatra a 21. cikkben előírt felülvizsgálati eljárás részeként kerül sor. – Tárgy: 19. és 20. cikk, és III. melléklet: A Bizottság megerősíti, hogy e határozat semmi olyat nem tartalmaz, amely előre megállapítaná a tagállamok és a Közösség pénzügyi kötelezettségét. – Tárgy: 20. cikk: A transzeurópai hálózatok terén a közösségi pénzügyi támogatás nyújtására vonatkozó általános szabá- lyok megállapításáról szóló 2236/95/EK rendelet 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően a Bizottság megállapítja, hogy a transzeurópai hálózatok költségvetése értelmében fennálló támogatásra vonatkozó projektek értékelésénél különös figyelmet fog fordítani a multimodális jellegű projektekre, és nevezete- sen azokra, amelyekben periférikus régiókba elvezető távolsági útvonalak szerepelnek


title: Rådets direktiv 96/51/EG av den 23 juli 1996 om ändring av direktiv 70/524/EEG om fodertillsatser

eurovoc_concepts:
adjuvant
animal health
animal nutrition
foodstuffs legislation
public health
veterinary drug

formats: html pdfa1b print


title: Решение № 1692/96/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 23 юли 1996 година относно общностните насоки за развитието на трансевропейска транспортна мрежа

eurovoc_concepts:
common transport policy
project of common interest
sustainable mobility
trans-European network
transport network

formats: html pdf print

text: 07/т. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 3 31996D1692 L 228/1 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 9. 9. 1996 РЕШЕНИЕ № 1692/96/ЕО НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА от 23 юли 1996 година относно общностните насоки за развитието на трансевропейска транспортна мрежа ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взеха предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 129г, първа алинея от него, като взеха предвид предложението на Комисията (1), като взеха предвид становището на Икономическия и социален комитет (2), като взеха предвид становището на Комитета на регионите (3), в съответствие с процедурата, предвидена в член 189б от Договора (4), (1) (2) (3) като имат предвид, че изграждането и развитието на трансевропейските мрежи допринасят за постигането на значителни цели на Общността, като например доброто функциониране на вътрешния пазар и укрепването на ико- номическото и социално сближаване; като имат предвид, че изграждането и развитието, върху цялата територия на Общността, на трансевропейски мрежи в областта на транспорта имат също за специфична цел да осигурят трайна мобилност на пътници и товари при най-добри социални, екологични и безопасни условия, както и да обединят транспортните средства, сравнявайки предимствата на всяко едно от тях; като имат предвид, че развитието на трансевропейските мрежи може да има последствие създаването на работни места; като имат предвид, че Бялата книга на Комисията за разви- тието на общата политика в областта на транспорта препо- съществуващия използване ръчва оптималното на (1) ОВ С 220 от 8. 8. 1994 г. , стр. 1 и ОВ С 97 от 20. 4. 1995 г. , стр. 1. (2) ОВ С 397 от 31. 12. 1994 г. , стр. 23. (3) ОВ С 210 от 14. 8. 1995 г. , стр. 34. (4) Становище на Европейския парламент от 18 май 1995 г. (ОВ С 151 от 19. 6. 1995 г. , стр. 234), Обща позиция на Съвета от 28 септември 1995 г. (ОВ С 331 от 8. 12. 1995 г. , стр. 1) и Решение на Европейския парламент от 13 декември 1995 г. (ОВ С 17 от 22. 1. 1996 г. , стр. 58). Решение на Съвета от 15 юли 1996 г. и Решение на Европейския пар- ламент от 17 юли 1996 г. (все още непубликувано в Официален вестник). (4) (5) (6) (7) (8) капацитет, както и интеграцията на всички мрежи, отна- сящи се до различните средства в една трансевропейска мрежа за автомобилния, железопътния, вътрешноводния, морския и въздушен транспорт, както за превозване на товари, така и на пътници, както и за комбинирания транспорт; като имат предвид, че плаването на кратки разстояния може, inter alia, да облекчи натовареността на автомобил- ния транспорт; като имат предвид, че интеграцията на мрежите в европей- ски мащаб може да се развива постъпателно, на основата на образуването на мрежови системи от транспортните сред- ства с цел по-доброто използване на предимствата на тези средства; като имат предвид, че, за да се постигнат тези цели, е необ- ходима една обща насока от страна на Общността, при спазване на принципите на субсидиарността; като имат предвид, че е необходимо да се очертаят основните насоки и приоритетите на дейността на Общността, предвидена за областта на трансевропейските транспортни мрежи; като имат предвид, че е необходимо да се определят про- екти от всеобщ интерес, които да отговорят на тези цели и които да се впишат в приоритетите на така набелязаната дейност; като имат предвид, че би трябвало да се вземат под внимание само икономически надеждни и потенциално изгодни проекти; като имат предвид, че необходимостта за държавите-членки да вземат предвид задължението за опазване на околната среда и, че за тази цел, трябва да извършат проучвания за въздействието върху околната среда, съгласно Директива 85/337/ЕИО на Съвета от 27 юни 1985 г. , относно оцен- ката на последиците на някои публични и частни проекти върху околната среда (5) и да прилагат Директива 92/43/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. , относно опазване на естествените хабитати и на дивата фауна и флора (6), по повод реализацията на проекти от общ интерес; (5) ОВ L 175 от 5. 7. 1985 г. , стр. 40. (6) ОВ L 206 от 22. 7. 1992 г. , стр. 7. 4 (9) (10) (11) BG Официален вестник на Европейския съюз 07/т. 4 като имат предвид, че не би следвало да бъде дадено разре- шение за реализацията на някои публични и частни про- екти, които биха имали сериозно въздействие върху окол- ната среда, преди да се направи сериозно проучване и оценка на тези сериозни въздействия, които проектите биха могли да предизвикат върху околната среда, при спазване на действащата нормативна уредба на Общността; достъпа до тази мрежа. Тези проекти представляват една обща цел, реализацията на които зависи от степента на тяхната зрялост, готовност и на финансовото им обезпечаване, без това да пречи на финансовите ангажименти на дадена държава-членка или на Общ- ността. Тези насоки имат също така за цел да улеснят поемането на определени ангажименти от страна на частния сектор. 3. Основните изисквания за: като имат предвид, че трябва да се определят проекти от общ интерес не само по отношение на различните тран- спортни средства, използвайки мултимодалния подход, но също така и системите за управление на трафика и инфор- мацията за потребителите и системите за позициониране и навигация; — оперативната съвместимост на трансевропейската транспортна мрежа, — телематиката на транспортните средства и допълнителните услуги към тях са описани съгласно Договора и отделно в настоящото решение. като имат предвид, че настоящото решение, измежду дру- гите си цели, трябва да определи проекти от общ интерес; като имат предвид, че тези проекти са описани в приложе- ние I, приложение II и нормативните разпоредби към настоящото решение; като имат предвид, че Европейският съвет в Есен е изразил особения си интерес за значимостта на четиринайсет от тези проекти; Член 2 Цели (12) като имат предвид, че е необходимо Комисията да представя на всеки две години доклад за реализирането на настоя- щото решение и на всеки пет години – доклад, в който да се посочва дали насоките трябва да бъдат преразгледани; (13) като имат предвид, че трябва да се създаде към Комисията комитет, който е натоварен най-вече да подпомага Коми- сията, когато тя разглежда осъществяването и развитието на настоящите насоки, ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ: РАЗДЕЛ 1 ОБЩИ ПРИНЦИПИ Член 1 Предмет мрежа 1. Трансевропейската изгражда транспортна постъпателно до 2010 г. в цялата Общност, като включва и сухоземните, морски и въздушни транспортни интегрира, инфраструктурни мрежи, съгласно описаните планове и схеми в картите, включени в приложение I и/или в спецификациите, пред- видени в приложение II. се 2. Мрежата трябва: а) да осигури, в пространството без вътрешни граници, трайна мобилност на хората и стоките, при най-добрите условия по отношение на социалните параметри и безопасността, като същевременно при реализацията на проектите на Общността, взема предвид проблемите на околната среда, на конкурен- цията, както и допринася за укрепването на икономическото и социално сближаване; б) да предложи на потребителите висококачествени инфраструк- тури при приемливи икономически условия; в) да включва всички транспортни средства, като държи сметка за техните сравнителни предимства; г) да позволи оптималното използване на наличния капацитет; 1. Настоящото решение има за предмет да начертае насоките относно целите, приоритетите, както и основните положения на предвидените дейности в областта на трансевропейските тран- спортни мрежи; тези насоки позволяват да се определят проектите от общ интерес, чиято реализация ще допринесе за развитието на мрежата в цялата Общност. д) да бъде, в рамките на възможното, оперативно съвместим между видовете транспорт и да спомага за интермодалността между различните видове транспорт; е) да бъде, в рамките на възможното, икономически ефективна; 2. Насоките, посочени в параграф 1, очертават обща отправна рамка, предназначена да мотивира действията на държавите- членки, а при необходимост, и тези на Комисията с цел реализиране на проектите от общ интерес, които имат за цел сбли- жаването, взаимовръзката и взаимодействието и оперативна съв- местимост на трансевропейската транспортна мрежа, както и ж) да обхваща цялата територия на държавите-членки на Общ- ността, така че да улесни достъпа по принцип, да свърже островните региони, регионит еанклави и периферните региони, с централните региони и да свърже помежду им голе- мите градски зони и регионите на Общността, без това да поражда задръствания или трудни за преминаване места; 07/т. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 5 з) да може да бъде свързана с мрежите на държавите от Европей- ската асоциация за свободна търговия (EACT), на страните от Централна и Източна Европа и на средиземноморските страни, като залагат на оперативната съвместимост и на достъпа до тези мрежи, като това е съвместимо с интересите на Общ- ността. й) насърчаване на постоянното сътрудничество на заинтересова- ните страни; к) всякакви други дейности, които са необходими, за да се постиг- нат целите, посочени в член 2. Член 3 Обхват на мрежата Член 5 Приоритети 1. Трансевропейската мрежа обхваща транспортните инфраструк- тури, както и системите за управление на трафика и системите за позициониране и за ръководене на плаването. 2. Транспортните инфраструктури обхващат пътните мрежи, железопътните мрежи, вътрешни водни пътища, пристанищата за мореплаване и пристанищата за вътрешноводен транспорт, както и други свързващи точки. 3. Системите за управление на трафика и системите за позицио- ниране и плаване обхващат техническите инсталации, информа- ционните и телекомуникационните оборудвания, необходими за съгласуваното функциониране на мрежата и за ефикасното управ- ление на трафика. Член 4 Основни положения за действие Приоритетите на дейността, отчитайки целите, формулирани в член 2, са: а) създаването и развитието на връзките, на ключовите звена и на контактните точки, които да позволят премахването на задръстванията, на труднопроходимите места, завършването на липсващите пробези, както и да се допълнят главните тран- спортни оси; б) създаването и развитието на инфраструктурите за достъп до мрежата, позволяващи да се свържат островните региони, регионит еанклави и периферните региони, с централните региони на Общността; в) оптималното комбиниране и интеграция на различните тран- спортни средства; г. ) интеграцията, взимането предвид на околната среда, когато се пуска в действие и се развива мрежата; Основните положения за действие на Общността се отнасят до: д) постъпателната реализация на взаимодействието и оперативността на елементите от мрежата; а) изготвянето и преразглеждането на плановете за мрежата; б) определяне на проектите от общ интерес; в) реконструкция на съществуващата мрежа; е) оптимизацията на капацитета и на ефикасността на съществу- ващите инфраструктури; ж) изграждането и реконструкцията на свързващи точки и на интермодални платформи; г) насърчаване на оперативната съвместимост на мрежата; з) повишаване на безопасността и надеждността на мрежата; д) оптимално комбиниране на видове транспорт, чрез създава- нето, inter alia, на центрове за взаимовръзка, които би трябвало да се намират, по възможност, особено за стоките, извън цен- търа на се осигури ефикасното и градовете, интермодалното функциониране; да за е) продължаване на съгласуване и взаимодопълняемост на финан- совите помощи, при спазване на правилата и нормите, предви- дени за всеки финансов инструмент; ж) научноизследователски и развойни дейности; з) сътрудничество и сключване на подходящи договори със заин- тересовани трети страни от развитието на мрежата; и) насърчаване на държавите-членки и на международните организации да подпомагат и преследват целите, определени от Общността; и) развитието и пускането в действие на системите за управление и контрол на трафика по мрежата и на информационните оборудвания за потребителите с цел оптимизация на използ- ването на инфраструктурите; й) осъществяването на проучвания за по-добро проектиране и транспортна трансевропейската по-добра реализация на мрежа. Член 6 Мрежи на трети страни Насърчаването от страна на Общността на проекти от общ интерес, както и взаимовръзката и на оперативната съвместимост на мрежите с цел съгласуване на мрежите на трети страни с трансевропейската транспортна мрежа, ще се решават за всеки отделен случай, съгласно предвидените процедури в Договора. 6 BG Официален вестник на Европейския съюз 07/т. 4 Член 7 Проекти от общ интерес 1. При спазване на разпоредбите на Договора, особено що се отнася до въпросите на конкуренцията, за проект от общ интерес се смята всеки проект, който: — преследва целите, формулирани в член 2, — има за цел мрежата, описана в член 3 — се вписва в приоритетите, изказани в член 5 и — представлява потенциална надеждност, обоснована от анализ на социално-икономическите разходи и приходи. икономическа 2. Всеки проект трябва да се отнася до един елемент от мрежата, така както е описан в членове от 9 до 17 и по-специално: РАЗДЕЛ 2 ПЪТНА МРЕЖА Член 9 Характеристики 1. Трансевропейската пътна мрежа обхваща магистрали и висококачествени пътища, налични, нови или изискващи реконструкция, които: — играят важна роля в трафика на далечни разстояния, или — позволяват, проучвайки определени маршрути в мрежата, да се заобиколят основните градски възли, или — да се отнася до връзките, описани в картите от приложение I — осигуряват взаимосвързаността с други превозни средства, или и/или — да отговаря на спецификациите или критериите от приложе- ние II. — свързват и региони, периферните региони, с централните региони на Общността. островните регионит еанклави 3. Държавите-членки вземат всички мерки, които сметнат за необ- ходимо в рамките на предвидените принципи в член 1, параграф 2. 2. Мрежата гарантира на потребителите високо ниво на услугите, на удобствата и на безопасността, което ниво е както хомогенно, така и постоянно. Член 8 Защита на околната среда 3. Мрежата обхваща инфраструктурата за управление на движе- нието и информацията за потребителите и се опира върху актив- ното сътрудничество на системите за управление на движението в европейски, национален и регионален мащаб. 1. По време на развитието и на реализацията на проектите, държавите-членки трябва да вземат предвид защитата на околната среда, като предприемат оценки на въздействието върху околната среда при изграждането на проектите от общ интерес, съгласно Директива 85/337/ЕИО и при приложение на Директива 92/43/ЕИО. 2. Комисията: а) ще развие подходящите методи за анализ с цел стратегическата оценка на въздействието върху околната страна на цялата мрежа; б) ще изследва и ще развие подходящите методи за анализ на коридорите, които пропускат всички засегнати видове транспорт, без това да има отношение към самото определяне на самите коридори. При определянето на понятието за кори- дори, ще трябва да се вземе предвид необходимостта да се свържат заедно всички държави-членки и регионите от транс- европейската транспортна мрежа и по-специално, необходи- мостта да се свържат островните региони, регионит еанклави и периферните региони, с централните региони на Съюза. Резултатът от тази работа ще бъде взет предвид, при необходимост, от Комисията, при изготвянето на нейния доклад за насоките, предвиден в член 21 с оглед постигане на целите поставени в член 2. РАЗДЕЛ 3 ЖЕЛЕЗОПЪТНА МРЕЖА Член 10 Характеристики 1. Железопътната мрежа обхваща железопътната мрежа за високоскоростни влакове и традиционната железопътна мрежа. 2. Железопътната мрежа за високоскоростни влакове е образувана от: — железопътни линии, специално построени за високи скорости, оборудвани за скорости, равни или надхвърлящи 250 км/час посредством модерни или нови технологии, — железопътни. линии, специално реконструирани за високите скорости, оборудвани за скорости от порядъка на 200 км/час, 07/т. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 7 — железопътни линии, специално реконструирани за високите скорости, с особени характеристики, дължащи се на топографски характеристики, на релефа или на градската среда, където скоростта се определя за всеки отделен случай. на кораб или шлеп с товар с размери 110 метра дължина и 11,40 метра ширина и класа Vb на шлеп с товар, тласкан отпред с раз- мери 172 метра до 185 метра дължина и 11,40 метра ширина. Тази мрежа е описана чрез линиите, посочени в приложение I, като високоскоростни линии или като линии, реконструирани за високите скорости. 3. Традиционната железопътна мрежа обхваща линии за конвенционалния железопътен превоз, включително железопът- ните връзки и възли за комбинирания транспорт, посочени в член 14. 4. Мрежата: — играе важна роля в железопътния трафик на големи разстоя- ния за превоз на товари и пътници, — играе важна роля при експлоатацията на комбинирания транспорт на големи разстояния, — позволява връзките и свързването с мрежите на другите видове транспорт и достъпа до регионалните и местни железопътни мрежи. 5. Мрежата предоставя на потребителите високо качество и без- опасност, благодарение на приемствеността и на постъпателното внедряване на оперативната съвместимост, особено благодарение на техническата хармонизация и на една съгласувана контролно- командна система. РАЗДЕЛ 4 МРЕЖА НА ВЪТРЕШНИТЕ ВОДНИ ПЪТИЩА И ПРИСТАНИЩА, КОИТО ГИ ОБСЛУЖВАТ 3. Пристанищата, които обслужват вътрешните водни пътища, особено като свързващи точки между водни пътища, посочени в параграф 2 и другите видове транспорт, са също елемент от мре- жата. 4. Мрежата включва инфраструктурата за управление на трафика. РАЗДЕЛ 5 МОРСКИ ПРИСТАНИЩА Член 12 Характеристики Морските пристанища позволяват да се развива морския транспорт и са отправната точка за обслужване на островите, както и контактните точки за свързване на морския транспорт с другите видове транспорт. Те предлагат различни видове оборудвания и услуги за превозвачи. Техните инфраструктури предлагат голям избор от услуги за транспорта на пътници и товари, включително фериботни услуги, превозни услуги на кратки и далечни разстояния, включително крайбрежно плаване, както в рамките на Общността, така и между Общността и трети страни. РАЗДЕЛ 6 ЛЕТИЩА Член 13 Характеристики Член 11 Характеристики 1. Трансевропейската мрежа на вътрешни водни пътища обхваща реките, каналите, както и различните разклонения и връзки помежду им. Тя позволява свързването между промишлените региони и големите градове, както и връзката им с пристанищата. 1. Трансевропейската летищна мрежа е образувана от летищата, които се намират на територията на Общността и които са открити за търговското въздухоплавателно движение, при положение, че отговарят на спецификациите от приложение II. Тези летища са означени по различен начин, в зависимост от вида и нивото на въздушния си трафик и в зависимост от функциите, които изпъл- няват в рамките на мрежата. Те позволяват да се развиват въздуш- ните връзки и свързването на въздухоплавателния транспорт с дру- гите видове транспорт 2. Минималните технически характеристики, които са приети за плавателните пътища на мрежата, са тези, които отговарят на габарит от клас IV, която позволява преминаването на кораб или шлеп с товар, с дължина 80 до 85 метра и ширина от 9,50 метра. В случай на модернизация или прокарване на нов плавателен път, който да се включи в мрежата, то техническите спецификации трябва да отговарят поне на клас IV и да позволят впоследствие да се достигне до клас Vа/Vb, както и да позволи преминаването, по един задоволителен и приемлив начин, на кораби, използвани за комбинирания транспорт. Габаритът клас Vа позволява плаването 2. Международните свързващи точки и свързващите точки на Общността образуват сърцевината на трансевропейската летищна мрежа. Връзките между Общността и останалата част от света са осигурени, в голямата си част, от международните свързващи точки. Свързващите точки на Общността осигуряват предимно свързването в рамките на Общността, като обслужването извън Общността е все още малка част от дейността им. Регионалните свързващи точки и точки за достъп осигуряват достъп до сърцето на мрежата и допринасят за предотвратяване на отдалечеността и маргинализирането на периферните и изолираните региони. 8 BG Официален вестник на Европейския съюз 07/т. 4 РАЗДЕЛ 7 МРЕЖА НА КОМБИНИРАНИЯ ТРАНСПОРТ системите за планиране и управление на въздухоплаване, трафиковите потоци и контролната система на въздухоплаването (контролни центрове, средства за наблюдение и за комуникация), необходими за сигурното и ефикасно пропускане на въздушния трафик в европейското въздушно пространство. Член 14 Характеристики 1. Трансевропейската мрежа за комбиниран транспорт включва: — железните пътища и вътрешни водни пътища, които са подхо- дящи за комбиниран транспорт и превози, които са комбини- рани, по целесъобразност, с начален или краен автомобилен превоз на товари, които позволяват превоза на товари до далечни разстояния, — инсталациите, които позволяват претоварването на товари между железопътни линии, между вътрешни водни пътища, между морските линии и автомобилни пътища, — подходящият подвижен състав, за временно използване, когато все още непроменените характеристики на инфраструктурата, го изискват. РАЗДЕЛ 8 МРЕЖА ЗА УПРАВЛЕНИЕ И ИНФОРМАЦИЯ ОТНОСНО МОРСКИЯ ТРАНСПОРТ Член 15 Характеристики Трансевропейската мрежа за управление и информация относно морския трафик обхваща: — системите за управление на морския брегови или пристанищен трафик, — системите за позициониране на корабите, — системите за изготвяне на протоколите на корабите, пренасящи опасни или потенциално замърсяващи товари, — системите за комуникация, използвани при зов за помощ и за безопасност в открито море, за да се гарантира високо равнище на безопасност и ефикасност на морския трафик и защита на околната среда в морските зони , зависещи от държавите-членки на Общността. РАЗДЕЛ 9 МРЕЖА ЗА УПРАВЛЕНИЕ НА ВЪЗДУШНИЯ ТРАФИК РАЗДЕЛ 10 МРЕЖА ЗА ПОЗИЦИОНИРАНЕ И ЗА НАВИГАЦИЯ Член 17 Характеристики Трансевропейската мрежа за позициониране и за навигация включва системите за позициониране и за навигация чрез сателит и системите, определени в рамките на бъдещия европейски план за радионавигация. за системи позициониране и за навигация за всички транспортни средства, която гарантира ефикасност и надеждност. предлагат услугата Тези РАЗДЕЛ 11 ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ Член 18 Комитет за обмяна на информация и доклад 1. Държавите-членки редовно уведомяват Комисията за нацио- налните планове и програми, които са изготвили с цел развитието на трансевропейската транспортна мрежа, особено що се отнася до проектите от общ интерес, подбрани чрез настоящото решение. 2. Към Комисията е изграден комитет на трансевропейската транс- портна мрежа, наричан по-долу „Комитет“, образуван от предста- вители на държавите-членки и председателстван от представител на Комисията. Този комитет се занимава с обмена на информация по плановете и програмите, изпратени от държавите-членки и с всички въпроси свързани с развитието на трансевропейската транс- портна мрежа. Член 16 Характеристики 3. Комисията изготвя доклад на всеки две години до Европейския парламент, до Съвета, до Икономическия и социален комитет и до Комитета на регионите за реализацията на описаните в настоящото решение насоки. Трансевропейската мрежа за управление на въздушния трафик обхваща въздушното пространство, предназначено за общото въздухоплаване, въздушните пътища, помощните органи за При изготвянето на доклада, Комисията е подпомагана от Коми- тета, визиран в параграф 2. 07/т. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 9 Член 19 Специфични проекти 2. Комисията представя, когато е необходимо, след изготвянето на съответния доклад, визиран в параграф 1, подходящите и навременни предложения. В приложение III са изброени, за информация, проектите, подбрани в приложения I и II и от другите разпоредби в настоящото решение, на които Европейският съвет от Есен е обърнал по-специално внимание. Член 22 Отмяна Член 20 Решение 78/174/ЕИО на Съвета от 20 февруари 1978 г. , с което се въвежда процедура за консултиране и се създава комитет в сектора на транспортната инфраструктура (1), се отменя. Мултимодален транспорт и управление на трафика Сред проектите от общ интерес, изброени в приложения I и II, трябва да се обърне по-особено внимание на тези, които се отнасят до мултимодалния превоз и новите технологии за управление на трафика, в перспективата на завършване на мрежата. Член 23 Настоящето решение влиза в сила в деня след неговото публикуване в Официален вестник на Европейските общности. Член 21 Член 24 Преразглеждане на насоките Адресати на настоящото решение са държавите-членки. 1. Комисията представя на Европейския парламент и на Съвета на всеки пет години след влизане в сила на настоящото решение и за първи път, преди 1 юли 1999 г. , доклад, в който се посочва дали насоките трябва да бъдат адаптирани към развитието на икономи- ката и към еволюцията на технологиите в транспорта и, по спе- циално, в железопътния транспорт. При изготвянето на този доклад, Комисията е подпомагана от Комитета, посочен в член 18. Съставено в Брюксел на 23 юли 1996 година За Европейския парламент Председател K. HÄNSCH За Съвета Председател M. LOWRY (1) ОВ L 54 от 25. 2. 1978 г. , стр. 16. 10 BG Официален вестник на Европейския съюз 07/т. 4 ПРИЛОЖЕНИЕ I СХЕМА НА МРЕЖИТЕ С ИЛЮСТРАЦИЯ ОТ КАРТИ (*) Раздел 2: Пътна мрежа 2. 0. 2. 1. Европа Белгия/Люксембург 2. 2. Дания 2. 3. 2. 4. Германия Гърция 2. 5. Испания 2. 6. Франция 2. 7. Ирландия 2. 8. Италия 2. 10. Австрия 2. 11. Португалия 2. 12. Финландия 2. 13. Швеция 2. 9. Нидерландия 2. 14. Обединено кралство 3. 10. Нидерландия 3. 14. Швеция 3. 11. Австрия 3. 12. Португалия 3. 13. Финландия 3. 15. Обединено крал- ство Раздел 3: Железопътна мрежа 3. 0. 3. 1. Европа Белгия 3. 2. Дания 3. 3. 3. 4. Германия Гърция 3. 5. Испания 3. 6. Франция 3. 7. Ирландия 3. 8. Италия 3. 9. Люксембург Раздел 4: Мрежа на плавателните пътища 4. Европа Раздел 5: Морски пристанища Проектите от общ интерес, които се отнасят до морските пристанища, са характеризирани и изброени в настоящото решение, чрез критерии, изброени в приложение II и могат да се намират във всяко пристанище на държава-членка от Общността. Като се има предвид, че е невъзможно да се изобразят на картата всички пристанища, настоящото приложение I не включва карта на морските пристанища. 6. 4. Франция 6. 5. Ирландия/Обединено кралство 6. 6. Италия 6. 7. Финландия/Швеция/ Раздел 6: Летища 6. 0. 6. 1. Европа Белгия/Дания/Германия/Люксембург/ Нидерландия/Австрия 6. 2. Гърция 6. 3. Испания/Португалия Раздел 7: Мрежа на комбинирания транспорт 7. 1. А. Железници Б. Железници в широк мащаб 7. 2. Плавателни пътища NB Терминът „планиран“ в обясненията към картите се отнася до всички етапи на даден инфраструктурен проект с общ интерс, от първите проучвателни работи до изграждането. (*) Картите се отнасят до съответните секции, които са посочени в нормативните разпоредби и/или в Приложение II. 07/т. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 11 РАЗДЕЛ 2 ПЪТНА МРЕЖА 2. 0 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 2. 6 2. 7 2. 8 2. 9 2. 10 2. 11 2. 12 2. 13 2. 14 JOBNAME: No Job Name PAGE: 18 SESS: 19 OUTPUT: Wed Aug 23 19:44:55 2006 /droitder_mefbloc/0704/000704a/bg/31996d1692−anx01 07/т. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 27 РАЗДЕЛ 3 ЖЕЛЕЗОПЪТНА МРЕЖА 3. 0 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 3. 5 3. 6 3. 7 3. 8 3. 9 3. 10 3. 11 3. 12 3. 13 3. 14 3. 15 JOBNAME: No Job Name PAGE: 35 SESS: 19 OUTPUT: Wed Aug 23 19:44:55 2006 /droitder_mefbloc/0704/000704a/bg/31996d1692−anx01 44 BG Официален вестник на Европейския съюз 07/т. 4 РАЗДЕЛ 4 МРЕЖА НА ПЛАВАТЕЛНИТЕ ПЪТИЩА 4 JOBNAME: No Job Name PAGE: 37 SESS: 19 OUTPUT: Wed Aug 23 19:44:55 2006 /droitder_mefbloc/0704/000704a/bg/31996d1692−anx01 46 BG Официален вестник на Европейския съюз 07/т. 4 РАЗДЕЛ 6 ЛЕТИЩА 6. 0 6. 1 6. 2 6. 3 6. 4 6. 5 6. 6 6. 7 JOBNAME: No Job Name PAGE: 46 SESS: 19 OUTPUT: Wed Aug 23 19:44:55 2006 /droitder_mefbloc/0704/000704a/bg/31996d1692−anx01 07/т. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 55 РАЗДЕЛ 7 МРЕЖА НА КОМБИНИРАНИЯ ТРАНСПОРТ 7. 1 – A 7. I - B 7. 2 07/т. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 59 ПРИЛОЖЕНИЕ II КРИТЕРИИ И СПЕЦИФИКАЦИИ НА ПРОЕКТИТЕ ОТ ОБЩ ИНТЕРЕС (*) Раздел 2: Пътна мрежа Раздел 3: Железопътна мрежа Раздел 4: Вътрешни водни пътища и пристани, които ги обслужват Раздел 5: Морски пристанища Раздел 6: Летища Раздел 7: Мрежа на комбинирания транспорт Раздел 8: Мрежа за управление и информация относно морския трафик Раздел 9: Мрежа за управление на въздухоплавателния трафик Раздел 10: Мрежа за позициониране и ръководство на навигацията. Раздел 2 Пътна мрежа Освен проектите, които се отнасят до връзките, вписани в приложение I, за проект от общ интерес се смята и всеки инфраструктурен проект, имащ отношение към тези връзки и който се занимава с: А. Развитието на мрежата и по-специално: — разширението на магистралите или реконструкция на висококачествени пътища, — реализацията или устройството на обиколните градски пътища или отклонения от големи населени центрове, — развитие на взаимодействието и оперативността на националните мрежи. Б. Развитието на системите за управление на трафика и за информация на пътниците, по-специално: — установяване по места на телематични инфраструктури за събиране на данни върху трафика, — развитие на информационните центрове за трафика и контролните центрове на трафика, включително обмена на данни между информационните центрове върху трафика на различните страни, — установяване по места на пътно-информационни служби, по-специално RDS-TMC (1), — техническа оперативна съвместимост на телематичните инфраструктури. Раздел 3 Железопътни мрежи Освен проектите, които се отнасят до връзките и свързването, описани в приложение I, за проект от общ интерес се смята всеки инфраструктурен проект, свързан с тези връзки и който се занимава с: — оперативна съвместимост между трансевропейските железопътни системи, — взаимосвързаност с мрежите на другите видове транспорт. (*) (1) Тези критерии и спецификации се отнасят до съответните секции, посочени в нормативните разпоредби и/или в приложение I. Система от дигитална комуникация и информация за пътното движение, на основата на радиовръзка и която позволява съобщението да бъде приспособено за индивидуалните нужди на потребителите на пътя. 60 BG Официален вестник на Европейския съюз 07/т. 4 Раздел 4 Вътрешни водни пътища и пристанища , които ги обслужват Пристанища за обслужване на вътрешни водни пътища Освен проектите, които се отнасят до връзките и свързването, описани в приложение I, за проект от общ интерес се смята всеки инфраструктурен проект: А. Който се отнася до пристанищата за обслужване на вътрешни водни пътища по смисъла на член 11 параграф 3, които отговарят на следните условия: 1. Да се намират в мрежата за вътрешни водни пътища , съгласно схемата, включена в приложение I. 2. Да имат свързващи точки с други трансевропейски пътища. 3. Да имат оборудвания за претоварване на товарите, по-специално: — центрове за претоварване, — контейнерни терминали, — ро-ро съоръжения; Б. и да отговарят на една или повече от следните категории: 1. Достъп до пристанище на вътрешен воден път. 2. Пристанищна инфраструктура вътре в пристанищната зона. 3. Други транспортни инфраструктури в рамките на пристанищната зона. 4. Други транспортни инфраструктури, свързващи пристанището с различни елементи на трансевропейската транспортна мрежа. Управление на трафика За проекти от общ интерес се смята всеки инфраструктурен проект, който се занимава със: — система за сигнализация и ръководство на кораби, по-специално кораби, превозващи опасни или замърсяващи товари, — система за комуникация в случай на непредвидени обстоятелства и за безопасността на вътрешните водни пътища. Раздел 5 Морски пристанища 1. Категории на пристанищните проекти и допълнителни оборудвания с общ интерес Инфраструктурните пристанищни проекти или сходни оборудвания, трябва да се впишат в една или повече от следните категории: А. Достъп до пристанището по море или вътрешни водни пътища, включително разходите по оборудването относно извършените дейности за разбиване на леда през зимата. Б. Пристанищни инфраструктури в рамките на пристанищната зона. В. Инфраструктура за вътрешен сухоземен транспорт в рамките на пристанищната зона. Г. Инфраструктура за вътрешен сухоземен транспорт за свързване на пристанището с различните елементи на трансевропейската транспортна мрежа. 2. Цели на проектите Инфраструктурните пристанищни проекти или сходни оборудвания от общ интерес, трябва да имат за единствена или обща цел: — да улеснят развитието на търговията вътре в Общността и на Общността с останалата част от света, — да допринесат за развитие на принципа на трайната мобилност, като спомагат за облекчаването на претоварените сухопътни коридори и като ограничат външните разходи и цени на европейския транспорт, като, например, бъде увеличена морската част от цялостния трафик, особено като развиват крайбрежното плаване, 07/т. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 61 — да подобрят достъпа и засилят икономическото и социалното сближаване и в рамките на Европейската общност, като развиват морските връзки вътре в Общността, и като се отдаде особено внимание на островните и периферните региони на Общността, — да позволят постоянен достъп до пристанищата на Балтийско море, намиращи се приблизително на 60o северна ширина и по-на север, които по принцип са блокирани от ледовете през зимата. 3. Специфични условия за изпълнения Проектите трябва да допринесат за: — интегрирането на трафика в трансевропейската транспортна мрежа или във верига от мултимодален транспорт или — развитието на използването на незамърсяващи транспортни средства. Раздел 6 Летища I. Критерии за определяне на приемливи летища от общ интерес Летищата от общ интерес трябва да отговарят на критериите на един от следните компоненти: 1. Международните свързващи точки ще съдържат: — летище или летищна система (1) с: — годишен пътникопоток 5 000 000 души минус 10 %, или — годишен оборот на движение на търговски самолети, равен или по-голям от 100 000, или — годишен товаропоток, равен или по-голям от 150 000 тона, или — годишен пътникопоток извън Общността, равен или по-голям от 1 000 000; или — всяко ново летище, създадено с цел да замести някой съществуващ пункт за свързване, който повече не може да се разраства на място. 2. Общностните свързващи точки ще съдържат: — всяко летище или летищна система, чийто: — годишен пътникопоток се движи между 1 000 000 минус 10 % и 4 499 999 души, или — годишен обем товарооборот се движи между 50 000 и 149 999 тона, или — годишен пътникопоток е между 500 000 и 899 999 с поне 30 % ненационален трафик, или — годишен пътникопоток е между 300 000 и 899 999 души и който се осъществява извън европейския континент на поне на 500 километра от най-близкия международен компонент, или — всяко ново летище, създадено с цел да замести съществуващ пункт за свързване, който не може да се развива на място. 3. Регионалните свързващи точки и достъп се отнасят до летище, чийто: — годишен пътникопоток се движи между 500 000 и 899 999 с поне 30 % ненационален трафик, или (1) Летищни системи (ОВ L 240, 24. 8. 1992 г. , стр. 14) 62 BG Официален вестник на Европейския съюз 07/т. 4 — годишен пътникопоток се движи между 250 000 минус 10 % и 499 999, или — годишен товарооборот се движи между 10 000 и 49 999 тона, или — се намира на остров на държава-членка, или — се намира в регион анклав на Общността и предлагащ търговски услуги със самолети, чиято максимална маса на излитане е над 10 тона. Дадено летище се намира в регион анклав, когато се намира на разстояние от повече от 100 км по въздушната линия - от най-близкия международен или общностен компонент. Това разстояние може да бъде снижено до 75 км, по изключение, ако наистина съществуват много трудни условия за достъп, дължащи се на релеф или на състоянието на инфраструктурите на сухоземния транспорт. II. Спецификации на проектите от общ интерес относно летищната мрежа Проект от общ интерес е проект, който отговаря на следните спецификации: Спецификация на проекта Видове основни свързващи точки (*) I. Оптимизация на съществуващия летищен капацитет Дейност 1: Оптимизация на съществуващия капацитет по отношение на движението на самолети, на пътникопотока и на товаропотока, включително и по отношение на оборудването за въздухоплаване, в рам- ките на летището Международен Общностен Регионален и за достъп Дейност 2: Подобряване на безопасността и на сигур- ността на летищата Дейност 3: Адаптиране на съществуващите инфра- структури, необходими за реализиране на вътрешния пазар и по-специално, мерките за свободно движение на хората в Общността II. Развитие на новите летищни капацитети на Развитие инфраструктурите Дейност 4: и оборудванията, които определят летищния капацитет по самолети, на отношение на включително пътникопотока и на оборудванията за въздухоплаване, в рамките на лети- щето движение на товаропотока, Международен Общностен Регионален и за достъп Международен Общностен Регионален и за достъп Международен Общностен Дейност 5: Строеж на ново летище, за замяна на съществуващо летище или летищна система, които не могат да се развиват на място Международен Общностен III. Подобряване на защитата срещу вредностите, пораждани от дейностите на летището Дейност 6: Подобряване на съвместимостта между околната среда и шумовите проблеми, както и борба срещу оттичанията на отпадните води от летището Международен Общностен IV. Подобряване или развитие на достъпа до летището Дейност 7: Ускоряване на развитието на интерфейсите между летището и инфраструктурите за достъп Международен Общностен Дейност 8: взаимовръзките по-специално, железопътната мрежа Подобряване с другите или на транспортни мрежи и развитие Международен Общностен (*) Тази таблица не изключва включването на посочените дейности в други пунктове за свързване при някои конкретни, добре обосновани, случаи. 07/т. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 63 Раздел 7 Мрежа на комбинирания транспорт Освен проектите, които се отнасят до връзките в приложение I, за проект от общ интерес, имащ отношение към тези връзки, се счита проект, който се занимава с: — реализацията или реконструкцията на железопътните инфраструктури или на плавателните пътища, така че да направят технически възможно и икономически изгодно транспорта на интермодалните товарни единици, — реализацията или реконструкцията на центрове за трансфер между различни транспортни сухоземни средства, включително инсталирането на постоянни или подвижни оборудвания за претоварване, — устройството на пристанищни зони, за да се развие или подобри трансфера на контейнери между морските пътища и релсовия транспорт, плавателните пътища или шосето, — оборудване за железопътния транспорт, специално пригодено за комбинирания транспорт, когато характеристиките на инфраструктурата го изискват, особено от гледна точка на цената на евентуалното оборудване на тази инфраструктура и при условие, че използването на това оборудване ще е свързано с тази инфраструктура и че въпросните оператори ще могат да го ползват по недискриминационен начин. Раздел 8 Мрежа за управление и за информация относно морския трафик Проект от общ интерес е проект, който: — се вписва в целите на политиката на Общността за морска безопасност и сигурност, или — е предназначен за осигуряване спазването на международните конвенции и резолюциите на Международната морска организация (ММО) в областта на морската безопасност и сигурност и който се отнася до: — реализацията на системата на Общността за нотификация на корабите, които пътуват за или пристигат от пристанища на Общността, както и за транзитното преминаване в открито море, по протежение на бреговете на Общността, благодарение на електронна система за обмяна на данни, включваща и предаването на данни между корабите и наземните оборудвания чрез инсталации за претоварване; особено внимание се обръща на електронните обменни системи за данни – EDI – обмяна на компютърни данни – включително и на съвместимите интерфейси, — развитието и усъвършенстването на наземните радионавигационни мрежи – далекообхватната система за управление на полети LORAN-C, — развитието и усъвършенстването на системите за управление и информация относно бреговия морски трафик (STM) и трафика в пристанищата и техните връзки, с цел приемственост и по-сигурно морско управление, по-специално в зоните за свързване, с голяма наситеност на трафик или зони, чувствителни от гледна точка на околната среда, — развитието на инструменти за усъвършенстване на информацията за трафика: банки данни за потоците трафик и морски злополуки, развитие на методики за анализ на потоците трафик - EPTO (– Постоянна европейска обсерватория на трафика), — развитието на инфраструктури и оборудвания с цел да се допринесе за внедряването и използването на Световната морска система за бедствия и безопасност (GMDSS), — надграждане на мощността на телематичните системи за обмяна на данни в рамките на контрола на корабите от държавата, в която се намира пристанището. Раздел 9 Мрежа за управление на въздухпоплавателния трафик Проект от общ интерес е всеки проект, който позволява да се увеличи капацитета на системата и да се оптимизира употребата му, като това се вписва в логиката на хармонизацията и на интегрирането на средствата и на процедурите на различните национални компоненти и който съответства на международните норми, които се прилагат съгласно Международната организация за гражданска авиация (ИКАО) и от компетентните европейски институции, като се вземе предвид работата на Европейската организация за безопасност на въздухоплаването (Евроконтрол). 64 BG Официален вестник на Европейския съюз 07/т. 4 Тези проекти се отнасят до: — проучвания за по-доброто използване на въздухоплавателното пространство от различните потребители и установяването на съгласувана и ефикасна система за въздушните коридори и пътища, — планирането и управлението на въздушния трафик, така че да се подобри съотношението между предлагането и търсенето и се оптимизира използването на наличния капацитет за контрол, — проучванията и необходимата работа с цел хармонизиране на средствата и процедурите, така че да се интегрират различните партньори, които предлагат услуги, като се вземат предвид по-специално насоките, приети в рамките на Европейската комисия за гражданска авиация, — повишаване на производителността на системата, благодарение на подпомагащата автоматизирана система и на разрешаването на потенциалните конфликти, — допринасяне за внедряване на инструменти и оборудвания за комуникация, навигация и контрол, необходими за следене на въздушния трафик, включително внедряването на новите технологии, по-специално сателити и цифрови данни за връзка, при положение, че това позволява хармонизирането с европейските общи спецификации. Раздел 10 Мрежа за позициониране и за ръководство на навигацията За проект от общ интерес се смята всеки проект, който се отнася до включването на всеки компонент от бъдещия европейски план за въздухоплаване, както и установяването на глобална система за позициониране и ръководство на навигацията чрез сателити, който се интегрира в следната конфигурация: — център за контрол, включващ система за обработка и за контрол, — мрежа от наземни станции за въздушен транспорт, — космически контрол, благодарение на сателити, които предават сигнализацията при полетите, — мрежа от станции за следене на полетите. 07/т. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 65 ПРИЛОЖЕНИЕ III СПИСЪК НА ЧЕТИРИНАЙСЕТ ПРОЕКТА, ИЗБРАНИ ОТ ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪВЕТ В ЕСЕН НА 9 И 10 ДЕКЕМВРИ 1994 ГОДИНА 1. Високоскоростен влак /комбиниран транспорт север–юг Нюрнберг – Ерфурт – Хале/Лайпциг - Берлин Оста на Бренер: Верона - Мюнхен 2. Високоскоростен влак (Париж)-Брюксел/Брюксел-Кьолн-Амстердам-Лондон Белгия: границата Франция/Белгия-Брюксел/Брюксел, Лиеж, границата Белгия/Германия Брюксел/Брюксел-граница Белгия/Нидерландия Обединеното кралство: Лондон – достъп до тунела под Ла Манша Нидерландия: граница Белгия/Нидерландия – Ротедам – Амстердам Германия: (Аахен = Екс ла Шапел) G 27 Кьолн – Рейн/Майн 3. Високоскоростен влак Юг Мадрид – Барселона – Перпинян – Монпелие Мадрид – Виториа – Дакс 4. Високоскоростен влак Изток Париж – Мец – Страсбург – Апенвайер (Карлсруе), вкл. Преходите: Мец – Саарбрюкен – Манхайм и Мец - Люксембург 5. Класическа железопътна линия/комбиниран транспорт: Линия на Бетюве Ротердам – границата Нидерландия/Германия (Рейн/Рур) 6. Високоскоростен влак/комбиниран транспорт Франция/Италия Лион – Торино Торино – Милано – Венеция – Триест 7. 8. 9. Гръцки автомагистрали: Патра: Рио Антирио, Патра – Атина – Солун – Промахон (граница Гърция/България) и Виа Егнация Игуменица – Солун – Александруполис – Орменио (граница Гърция/България) – Кипи (граница Гърция/Турция) Магистрала Лисабон – Валядолид Класическа железопътна линия Корк – Дъблин – Белфаст – Ларн – Странрер 10. Летище Малпенса (Милано) 11. Постоянна връзка железница/шосе между Дания и Швеция (свързване при Йоресунд), включително пътища за достъп за пътния, железопътния и въздушния транспорт 12. Северен триъгълник (железница/ шосе) 13. Свързване по шосеен начин Ирландия/Обединеното кралство/Бенелюкс 14. Главна железопътна линия западен бряг (Железен път) 66 BG Официален вестник на Европейския съюз 07/т. 4 СЪВМЕСТНА ДЕКЛАРАЦИЯ Европейският парламент, Съветът и Комисията подчертават значението, което те отдават на изграждането и последователното развитие на трансевропейската транспортна мрежа. Те приветстват приемането на настоящото решение за установяване на мрежата и, в частност, за уточняване на проекти от общ интерес за стимулиране на правната рамка за завършване на Трансевропейската транспортна мрежа. Те отбелязват, че тези проекти допринасят за постигане на целите, определени в член 2, като същевременно могат да имат жизненоважен принос за конкурентоспособността, създаването на работни места и сближаването в рамките на Съюза и също да отговорят на необходимостта да свържат островни, анклавни и периферни региони с централните региони на Общността. В тази връзка те подчертават, че фактът, че тези проекти са установени в Приложение I, Приложение II и разпоредбите на настоящото решение, ги правят приемливи за финансова помощ на Общността, която може да улесни и да ускори тяхната ефективна реализация от съответните държави-членки. Европейският парламент, Съветът и Комисията приканват държавите-членки да обърнат най- голямо внимание на осъществяването на тези проекти, на които те отдават особено значение. Комисията се ангажира да ги уведомява редовно за тяхното прилагане, inter alia, посредством докладите, предвидени в членове 18 и 21. Европейският парламент, Съветът и Комисията отчитат гласуваните на второ четене проекти в контекста на развитието на Трансевропейската транспортна мрежа. 07/т. 4 BG Официален вестник на Европейския съюз 67 ДЕКЛАРАЦИИ НА КОМИСИЯТА - В Раздел 5 към Приложение I: морски пристанища: Комисията ще представи през 1997 година, след консултации със заинтересованите страни и съответните държави-членки, доклад, и по целесъобразност предложение за пристанищните проекти посредством подход, подобен на прилагания за летищата в Раздел 6. - Екологични норми и мрежа от тръбопроводи Комисията: а) ще продължи да проучва нормите за опазване на околната среда; б) ще изучава възможността да създаде мрежа от тръбопроводи за продуктите, които не са обхванати от насоките в областта на трансевропейските мрежи и възможността за тяхното интегриране в трансевропейската транспортна мрежа, и ще представи, по целесъобразност, подходящи предложения. - В Приложение I Комисията ще проучи гласуваните от Парламента на второ четене проекти с цел да определи, дали те отговарят на условията, за да бъдат включени в Приложение I. Проучването на тези проекти ще бъде предприето в рамките на процедура по преразглеждане по член 21. - В членове 19 и 20 и в Приложение III Комисията потвърждава, че това решение не засяга по никакъв начин финансовите задължения на дадена държава-членка или на Общността. - В член 20 В съответствие с член 6, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2236/95 за определяне на общите правила за предоставяне на финансов кредит от Общността в областта на трансевропейските мрежи, Комисията заявява, че в процеса на оценка на приемливите за финансиране проекти на основание, че са част от трансевропейските мрежи, че тя ще отдели цялото внимание, което заслужават проектите от мултимодално естество и по-специално на тези, засягащи пътните връзки на дълги разстояния, свързващи периферните региони


title: Akt Rady z 23. júla 1996 predkladajúci text protokolu o výklade Dohovoru o zriadení Európskeho policajného úradu Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev formou predbežných rozhodnutí, vypracovaný na základe článku K.3 Zmluvy o Európskej únii (96/C 299/01)

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
Europol
Treaty on European Union
interpretation of the law
protocol to an agreement

text: 18 SK Úradný vestník Európskej únie 19/zv. 1 31996F1009(01) 9. 10. 1996 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV C 299/1 AKT RADY z 23. júla 1996 predkladajúci text protokolu o výklade Dohovoru o zriadení Európskeho policajného úradu Súdnym dvorom Európskych spoločenstiev formou predbežných rozhodnutí, vypracovaný na základe článku K. 3 Zmluvy o Európskej únii (96/C 299/01) RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii, najmä na jej článok K. 3 ods. 2 písm. c), keďže článok K. 3 ods. 2 písm. c) ustanovuje, že dohovory vypracované na základe článku K. 3 Zmluvy o Európskej únii môžu stanoviť, že Súdny dvor má právomoc vykladať ich ustanovenia a má rozhodovať o všetkých sporoch, ktoré sa týkajú ich uplatňovania v súlade s opatreniami, ktoré môžu byť stanovené; ROZHODLA vypracovať text protokolu, ktorý je uvedený v prílohe a ktorý bude podpísaný 24. júla 1996 zástupcami vlád členských štátov Európskej únie; ODPORÚČA, aby ho členské štáty prijali v súlade s ich príslušnými ústavnými požiadavkami. V Bruseli 23. júla 1996 Za Radu predseda I. YATES


title: Komission asetus (EY) N:o 1436/96, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996, sokerialan vähimmäisvaraston vapauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 30 päivään marraskuuta 1996 ja sen palauttamisesta 1 päivästä joulukuuta 1996

eurovoc_concepts:
farm prices
marketing
minimum stock
stock
sugar
supply balance sheet


title: Reglamento (CE) n 1432/96 de la Comisión de 23 de julio de 1996 por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 3223/93 sobre determinados datos estadísticos relativos a las restituciones abonadas para exportación de determinados productos agrícolas en forma de mercancías comprendidas en el Reglamento (CEE) nº 3035/80 del Consejo

eurovoc_concepts:
agricultural product
export refund
primary product
processed foodstuff
statistics


title: 96/463/EG: Rådets beslut av den 23 juli 1996 om att utse ett referensorgan som skall ansvara för samarbetet vid harmoniseringen av provningsmetoderna och bedömningen av resultaten hos renrasiga avelsdjur av nötkreatur

eurovoc_concepts:
breeding animal
cattle
documentation centre
genetics
statistics