title: Règlement (CE) n° 1436/96 de la Commission du 23 juillet 1996 portant libération du stock minimal dans le secteur du sucre pour la période du 1er juillet au 30 novembre 1996 et reconstitution de celui-ci à partir du 1er décembre 1996

eurovoc_concepts:
farm prices
marketing
minimum stock
stock
sugar
supply balance sheet

formats: html pdfa1b print


title: 377 D 0270 : Beschluß des Rates vom 29. März 1977 zur Ermächtigung der Kommission, im Hinblick auf einen Beitrag für die Finanzierung von Kernkraftanlagen Euratom-Anleihen aufzunehmen (77/270/Euratom)(ABl. Nr. L 88 vom 6.4.1977, S. 9).,377 D 0270 : Besluit van de Raad van 29 maart 1977 waarbij de Commissie wordt gemachtigd tot het aangaan van Euratom-leningen ten einde een bijdrage te leveren tot de financiering van kerncentrales (77/270/Euratom)(PB nr. L 88 van 6.4.1977, blz. 9).,377 D 0270 : Council Decision of 29 March 1977 empowering the Commission to issue Euratom loans for the purpose of contributing to the financing of nuclear power stations (77/270/Euratom)(OJ No L 88, 6.4.1977, p. 9).,377 D 0270 : Decisione del Consiglio del 29 marzo 1977 che abilita la Commissione a contrarre prestiti Euratom per contribuire al finanziamento delle centrali elettronucleari (77/270/Euratom)(GU n. L 88 del 6.4.1977, pag. 9).,377 D 0270 : Decisión del Consejo de 29 de marzo de 1977 por la que se faculta a la Comisión para contratar empréstitos Euratom con vistas a contribuir a la financiación de las centrales nucleoeléctricas (77/270/Euratom)(DO n̊ L 88 de 6.4.1977, p. 9)(EE 12 Vol 03 p. 24).,377 D 0270 : Decisão do Conselho de 29 de Março de 1977 que habilita a Comissão a contrair empréstimos Euratom tendo em vista uma contribuição para o financiamento das centrais nucleares de potência (77/270/Euratom)(JO n̊ L 88 de 6.4.1977, p. 9)(EE 12/Fasc 03 p. 24).,377 D 0270 : Décision du Conseil du 29 mars 1977 habilitant la Commission à contracter des emprunts Euratom en vue d'une contribution au financement des centrales nucléaires de puissance (77/270/Euratom)(JO n̊ L 88 du 6.4.1977, p. 9).,377 D 0270 : Rådets afgørelse af 29. marts 1977 om bemyndigelse for Kommissionen til at optage Euratom-lån med henblik på et bidrag til finansieringen af atomkraftværker (77/270/Euratom)(EFT nr. L 88 af 6.4.1977, s. 9).,377 D 0270 : Απόφαση του Συμβουλίου της 29ης Μαρτίου 1977 περί εξουσιοδοτήσεως της Επιτροπής να συνάπτει δάνεια Ευρατόμ με σκοπό τη συμμετοχή στη χρηματοδότηση των πυρηνικών σταθμών παραγωγής ηλεκτρικής ενεργείας (77/270/Ευρατόμ)(ΕΕ αριθ. Ν 88 της 6.4.1977, σ. 9).

eurovoc_concepts:
Euratom loan
consolidation of EU law
nuclear power station


title: Meddelande från kommissionen - Gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till små och medelstora företag

eurovoc_concepts:
EU programme
State aid
aid to undertakings
economic growth
small and medium-sized enterprises
terms for aid


title: Πράξη του Συμβουλίου της 23ης Ιουλίου 1996 για την κατάρτιση, βάσει του άρθρου Κ.3 της συνθήκης για την Ευρωπαϊκή Ένωση, του πρωτοκόλλου σχετικά με την ερμηνεία της σύμβασης για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Αστυνομικής Υπηρεσίας από το Δικαστήριο των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων διά προδικαστικών αποφάσεων

eurovoc_concepts:
Court of Justice of the European Union
Europol
Treaty on European Union
interpretation of the law
protocol to an agreement


title: 1996 m. liepos 23 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 47/96, iš dalies keičiantis EEE susitarimo XX priedą (Aplinka)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
agreement (EU)
environmental protection
national implementing measure
report
waste management

formats: html pdf print

text: 11/2 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 85 21996D1114(10) 1996 11 14 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 291/41 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 47/96 1996 m. liepos 23 d. iš dalies keičiantis EEE susitarimo XX priedą (Aplinka) EEE JUNGTINIS KOMITETAS, atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos eko- nominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį, kadangi Susitarimo XX priedas buvo iš dalies pakeistas 1996 m. birželio 5 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 37/96 (1), kadangi 1994 m. spalio 24 d. Komisijos sprendimas 94/741/EB dėl valstybių narių ataskaitų klausimynų dėl tam tikrų atliekų sektoriaus direktyvų įgyvendinimo (Tarybos direktyvos 91/692/EEB įgyvendinimas) (2) turi būti įtrauktas į Susitarimą, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Susitarimo XX priedo I skyriuje po 2a punkto (Tarybos direktyva 91/692/EB) įterpiamas toks punktas: „2aa. 394 D 0741: 1994 m. spalio 24 d. Komisijos sprendimas 94/741/EB dėl valstybių narių ataskaitų klausimynų dėl tam tikrų atliekų sektoriaus direktyvų įgyvendinimo (Tarybos direktyvos 91/692/ EEB įgyvendinimas)(OL L 296, 1994 11 17, p. 42). “. 2 straipsnis Komisijos sprendimo 94/741/EB tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie pridedami prie šio sprendimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški. Šis sprendimas įsigalioja 1996 m. rugpjūčio 1 d. , jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi praneši- mai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį. 3 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede. 4 straipsnis Priimta Briuselyje, 1996 m. liepos 23 d. EEE jungtinio komiteto vardu Pirmininkas H. HAFSTEIN (1) OL L 237, 1996 9 19, p. 46. (2) OL L 296, 1994 11 17, p. 42


title: Akte van de Raad van 23 juli 1996 tot opstelling, op grond van artikel K.3 van het Verdrag betreffende de Europese Unie, van het Protocol betreffende de prejudiciële uitlegging, door het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen, van de Overeenkomst tot oprichting van een Europese Politiedienst


title: BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET om forløbet af EUROFARM-projektet (i henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 571/88)

eurovoc_concepts:
agricultural holding
agricultural statistics
database
economic survey
policy on agricultural structures

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 23. 07. 1996 KOM(96) 370 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET om forløbet af EUROFARM-prnjektet (i henhold til artikel 13 i forordning (EØF) nr. 571/88) 1. Indledning til 1988 1997 gennemføres I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 af 29. februar 19881 skal der i af perioden landbrugsbedrifternes struktur. Resultaterne af disse undersøgelser lagres, behandles og formidles ved hjælp af EUROFARM-systemet, som er omhandlet i forordningens bilag II. Ifølge forordningens artikel 13 skal Kommissionen hvert tredje år og første gang inden den 31. december 1992 forelægge Rådet en rapport om forløbet af EUROFARM-projektet. Kommissionen skal i denne rapport også foreslå de nødvendige ændringer til forordning nr. 571/88. fællesskabsundersøgelser fire 2. Fællesskabsundersøgelsernes betydning struktur har Landbrugsbedrifternes for indtægtsmulighederne i landbruget. De statistiske oplysninger om ændringerne i landbrugsbedrifternes struktur er derfor en vigtig faktor for udviklingen i den følles politik, især den fælles landbrugspolitik og regionalpolitikken. i vidt omfang afgørende betydning De beslutninger, der træffes af Fællesskabet, skal i stadig større omfang omfatte talmæssige oplysninger, for at beslutningernes rækkevidde og konsekvenser for Fællesskabets landbrug og Fællesskabets budget kan vurderes. Ved hjælp af strukturundersøgelserne kan man gennem bestemte tidsrum kontrollere og følge virkningerne og resultaterne af de beslutninger, der træffes inden for landbrugs- og regionalpolitikken. De pålidelige og objektive statistiske oplysninger, der indsamles inden for rammerne af disse undersøgelser, er således absolut nødvendige, for at Fællesskabets landbrugsbudget kan opstilles og forvaltes. Ved hjælp af oplysningerne kan de foranstaltninger, der træffes inden for rammerne af de forskellige former for fællesskabspolitik, rationaliseres og gøres mere effektive og mere realitetsbetonede. 3. EUROFARM-projektets betydning For at formindske de nationale statistiske kontorers arbejdsbyrde og for hurtigere at kunne stille undersøgelsesresultaterne til rådighed for brugerne, har Kommissionen rationalisere udarbejdet EUROFARM-projektet, analysearbejdet. Undersøgelsesresultaterne i form af tabeller vil lettere kunne fremlægges, og det vil kunne ske hurtigere, billigere og på en mere homogen måde end tidligere. Desuden giver EUROFARM-projektet mulighed for på anmodning at som gør det muligt at EFT L 56 af 2. 3. 1988, s. 1 udarbejde særlige tabeller, der ikke indgår i standardtabelprogrammet, ud fra de oplysninger, der er blevet indberettet af medlemsstaterne. EUROFARM-projektet udgør en langsigtet investering, som ikke alene kan anvendes af Fællesskabets institutioner, men også af medlemsstaternes statistiske kontorer og andre myndigheder. 4, EUROFARM rapportens betydning Den første rapport blev forelagt Rådet i 19922. Den foreliggende rapport er den anden i rækken. Den giver et overblik over EUROFARM-systemets tekniske udvikling og over de som led i EUROFARM-systemet gennemførte undersøgelser i 1989/90 (basisundersøgelse) og 1993 (mellemliggende undersøgelse). Desuden den giver orienterer om, hvorvidt det har været muligt at tage hensyn til konklusionerne i den første rapport, og giver retningslinjer for kommende undersøgelser, især med henblik på undersøgelserne efter 1997. Dok. SEK(92) 2084 endelig ud". Åd RESUME 1. I henhold til bilag II til forordning (EØF) nr. 571/88 lagres, behandles og formidles resultaterne af fællesskabsundersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur i EUROFARM-systemet, som Kommissionen har ansvaret for. Ifølge forordningens artikel 13 skal Kommissionen hvert tredje år og første gang inden 31. december 1992 forelægge Rådet en rapport om forløbet af EUROFARM-projektet. Den skal i denne rapport også foreslå de nødvendige ændringer til forordning nr. 571/88. Den første rapport blev forelagt Rådet i 1992. Den foreliggende rapport er den anden i rækken. 2. EUROFARM-systemet består af databanksystemet, som omfatter databanken for anonyme individuelle data og databanken for de for statistikbrugerne tilgængelige tabeldata, samt databehandlingsprogrammellet. Indholdet af databanksystemet er defîneret i bilaget til forordning nr. 571/88 og beskrevet i den første EUROFARM- rapport. 3. De vigtigste funktioner i databehandlingsprogrammellet var allerede i vidt omfang færdigudviklet, da den første EUROFARM-rapport blev forelagt, og er beskrevet detaljeret heri. Ved hjælp af dette programmel har man uden nævneværdige vanskeligheder kunnet lagre de individuelle data fra undersøgelsen i 1989/90 og 1993, samt kontrollere, om de var fuldstændige og sandsynlige, og opstille dem i tabelform, hvor det sikres, at den statistiske fortrolighed respekteres. fortrolighed respekteres. 4. De ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne lægger stadig mere vægt på, at den statistiske af databehandlingsprogrammellets funktioner gjorde man sig derfor store anstrengelser for at tage højde for de problemer, som medlemsstaternes repræsentanter havde gjort opmærksom på. Der er i den forbindelse både tale om de individuelle datas fysiske sikkerhed, dvs. om at forhindre, at uvedkommende får adgang til dem, og om at undgå, at bestemte landbrugsbedrifter kan identificeres på grundlag af de tabeldata, som gives fri. videreudviklingen Under 5. Da EUROFARM-systemet er skræddersyet til behandlingen af resultaterne af undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur, må det nødvendigvis ændres, hver gang der sker ændringer i disse undersøgelser. Siden 1992 har man skullet tage højde for følgende aspekter: - ændringer i listen over undersøgelseskendetegn - ændringer og forenklinger i standardtabelprogrammet - kontrol af tabelkohærensen (gennemførelse af "intra-table tests" og "inter-table tests") med henblik på forenkling af "godkendelsesproceduren" - beregning af variationskoefficienten (relativ standardafvigelse) for en stratificeret stikprøve (i stedet for den hidtil benyttede variationskoefficient for en tilfældig stikprøve) - ændring af afrundingsproceduren i Dok. SEK(92) 2084 endelig udg. 1 t - tilpasning af typologien (klassificering af landbrugsbedrifterne) til reformen af den fælles landbrugspolitik - virkningerne af beregningsmetoden for den relative standardafvigelse (af en stratificeret stikprøve) på FILTER-programmet til sikring af den statistiske fortrolighed. 6. Undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur er ikke blot dyre at gennemføre, de er også meget arbejdskrævende. Denne ressourceanvendelse er dog berettiget, fordi resultaterne af undersøgelserne udgør et uundværligt beslutningsgrundlag ikke blot for den fælles, men også for de enkelte medlemsstaters landbrugspolitik. Det er derfor meget vigtigt, at undersøgelsesresultaterne foreligger så hurtigt som overhovedet muligt. Undersøgelsesresultater, der først offentliggøres med stor forsinkelse, kan risikere allerede at have mistet en væsentiig del af deres informationsværdi. Resultaterne af landbrugsstrukturundersøgelserne 1989/90 forelå i tabelform for alle medlemsstaterne (og EUR 12) 31 måneder efter sidste indberetningsfrist for individuelle data (til Eurostat). Ved hjælp af organisatoriske og tekniske forenklinger ved høringen af medlemsstaterne er man kommet så langt, at tabelresultaterne af undersøgelserne 1993 allerede kunne gøres tilgængelige for brugerne efter 11 måneder. Undersøgelsesresultaterne kunne foreligge endnu tidligere, hvis det kunne lykkes de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne at overholde fristerne for indberetning af de individuelle data, allerede ved første dataindberetning at levere "rensede" individuelle data, at sende de reviderede kontroltabeller med og væsendigt at nedbringe den tid, der anvendes på frigivelsesproceduren. 7. Kommissionen har taget de konklusioner op, som Rådets landbrugsstatistik- arbejdsgruppe nåede frem til efter forelæggelsen af den første EUROFARM-rapport i november 1992, og arbejdet videre med dem. Resultaterne er: 7. 1 Kommissionen har i samarbejde med den kompetente arbejdsgruppe under Den Landbrugsstatistiske Komité udarbejdet et udkast til en Råds forordning. I henhold til forslaget forlænges gyldigheden af forordning nr. 571/88 i yderligere ti år, og i denne periode skal der gennemføres en ny basisundersøgelse (1999/2000) og tre mellemliggende undersøgelser (2003,2005,2007). 7. 2 Kommissionen har til hensigt at tage spørgsmålene vedrørende etableringen af et fælles informationssystem på subregionalt plan op igen i forbindelse med den næste basisundersøgelse 1999/2000. F. eks. ønskes det i listen over de kendetegn, der skal registreres ved næste basisundersøgelse, for hver undersøgt landsbrugsbedrift angivet, i hvilket målområde den ligger. 7. 3 Drøftelserne mellem de tyske myndigheder og Eurostat, som blev sat i gang på foranledning af Rådets arbejdsgruppe, har ført til, at Tyskland er villig til fremover (fra og med 1997-undersøgelsen) at levere individuelle oplysninger, hvis der skabes et retiigt grundlag herfor. 7. 4 Under hensyntagen til den planlagte ændring af forordning nr. 571/88 med henblik på undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur efter 1997 bør der tages højde for de finansielle behov, som EUROFARM-arbejdet indebærer. 7. 5 Der er hidtil ikke blevet gjort mere ved forslaget om, at der hos Eurostat oprettes en deldatabank (data subset) med data, der er aggregeret halvvejs på nationalt plan, og som myndighederne i medlemsstaterne skulle have direkte online-adgang til. Fra Kommissionens side er der stadig store betænkeligheder med hensyn til dette forslag, fordi et sådant projekt næppe ville kunne være foreneligt med de store krav til beskyttelsen af individuelle data, som stilles til EUROFARM-systemet. 8. Erfaringerne med de hidtidige fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur har vist, at undersøgelsesprogrammet og metodologien for Fællesskabets strukturundersøgelser så vidt muligt bør bibeholdes uændret og med henblik på undersøgelserne efter 1997 kun tilpasses i det omfang, udviklingen inden for landbrug, agroteknik eller linjerne i den fælles landbrugspolitik gør det nødvendigt. Kommissionen har derfor til hensigt at foreslå Rådet, at gyldigheden af Rådets. forordning nr. 571/88 forlænges med yderligere ti år. INDHOLDSFORTEGNELSE 1. Indledning 2. Videreudviklingen af elementerne i EUROFARM-systemet 2. 1 2. 2 2. 3 2. 3. 1 2. 3. 2 2. 3. 3 2. 3. 4 2. 3. 5 2. 3. 6 af EUROFARM-systemets elementer Sikring af statistik fortrolighed af de individuelle data Nødvendig videreudvikling af programmellet som led i undersøgelserne i 1993 og 1995 Ændringer i listen over kendetegn forenkling tabelkohærensen Kontrol standardtabelprogrammet og "godkendelsesproceduren" Beregning standardafvigelse) Ændring af afrundingsproceduren Tilpasning af landbrugspolitik relative Virkningen af beregningsproceduren standardafvigelse på FILTER-programmet og på edb- programmet til udarbejdelse af standardtabeller til reformen af den variationskoefficienten typologien for den (relativ fælles og af af Indberetning, bearbejdning og formidling af resultaterne af undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur i 1989/90 og 1993 3. 1 3. 2 Indberetning af undersøgelsesresultaterne Kontrol af de individuelle oplysninger med henblik på sandsynlighed og fuldstændighed Udarbejdelse frigivelsesproceduren for disse tabeller Formidling af undersøgelsesresultaterne i tabelform Konklusioner BDT-standardtabellerne 3. 3 3. 4 3. 5 og af 1 1 1 2 2 3 3 4 4 5 5 5 5 6 7 7 8 Initiativer som resultat af konklusionerne i Kommissionens første rapport til Rådet (november 1992) 4. 1 4. 2 4. 3 9 Næste basisundersøgelse 9 Etablering af et fælles informationssystem på subregionalt plan. 10 EUROFARM og den særlige situation i Forbundsrepublikken Tyskland Finansiering og udvikling af EUROFARM-projektet Direkte adgang for medlemsstaternes myndigheder til data, der er halvvejs aggregeret på nationalt plan Øvrige spørgsmål 4. 4 4. 5 4. 6 10 11 11 11 5. Nødvendige ændringer af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 5. 1 5. 2 5. 3 5. 4 Indledende bemærkninger Retsgrundlagets gyldighedsperiode Referenceår for den næste basisundersøgelse Undersøgelsernes hyppighed 12 12 12 12 13 4 3. 4. 5. 5 5. 6 5. 7 5. 8 Listen over undersøgelses kendetegn Revision af klassifikationsskemaet for (typologi) Regional underopdeling af undersøgelsesresultaterne Fællesskabsbidrag til undersøgelsesomkostningeme landbrugsbedrifter 13 13 13 13 1. Indledning I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 af 29. februar 19881) skal der i perioden 1988 til 1997 gennemføres fire fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur. Resultaterne af disse undersøgelser lagres, behandles og formidles ved hjælp af EUROFARM-systemet, som er omhandlet i forordningens bilag II. Ifølge forordningens artikel 13 skal Kommissionen hvert tredje år og første gang inden den 31. december 1992 forelægge Rådet en rapport om forløbet af EUROFARM-projektet. Kommissionen skal i denne rapport også foreslå de nødvendige ændringer til forordning nr. 571/88. Den første rapport blev forelagt Rådet i 19922). Den foreliggende rapport er den anden i rækken. Den skal give et overblik over EUROFARM-systemets tekniske udvikling og over de som led i EUROFARM-systemet gennemførte undersøgelser i 1989/90 (basisundersøgelse) og 1993 (mellemliggende undersøgelse). Desuden skal den orientere om, hvorvidt det har været muligt at tage hensyn til konklusionerne i den første rapport, og give retningslinjer for kommende undersøgelser, især med henblik på undersøgelserne efter 1997. 2. Videreudviklingen af elementerne i EUROFARM-systemet 2. 1 EUROFARM-systemets elementer EUROFARM-systemet er sammensat af databanksystemet bestående af - databanken for anonyme individuelle data - databanken for tabeldata, som statistikbrugerne har adgang til og databehandlingsprogrammellet. Indholdet af databanksystemet er defineret i bilag II til forordning nr. 571/88 og beskrevet i den første EUROFARM-rapport. De vigtigste funktioner i databehandlingsprogrammellet var allerede i vidt omfang færdigudviklet, da den første EUROFARM-rapport blev forelagt, og er beskrevet detaljeret heri. Ved hjælp af dette programmel har man uden nævneværdige vanskeligheder kunnet lagre de individuelle data fra basisundersøgelsen 1989/90 og 1993, kontrollere, om de er fuldstændige og sandsynlige, og opstille dem i tabelform, hvor det sikres, at den statistiske fortrolighed respekteres. *> 2> EFT L 56 af 2. 3. 1988, s. 1 Dok. SEK(92) 2084 endelig udg. 2. 2 Sikring af statistisk fortrolighed af de individuelle data Under arbejdet blev det klart, at de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne lægger respekteres. Under stadig stigende vægt på, at den statistiske videreudviklingen af databehandlingsprogrammellets funktioner gjorde man sig derfor store anstrengelser for at tage højde for de problemer, som medlemsstaternes repræsentanter havde gjort opmærksom på. Der er i den forbindelse både tale om de individuelle datas fysiske sikkerhed, dvs. om at forhindre, at uvedkommende får adgang til dem, og om at undgå, at bestemte landbrugsbedrifter kan identificeres på grundlag af de tabeldata, som gives fri. fortrolighed Fysisk databeskyttelse Den fysiske databeskyttelse skal sikre de individuelle data mod at blive formidlet direkte og misbrugt. Det drejer sig altså om at beskytte dataene mod, at der uønsket gives adgang til dem. Eurostats arbejdsgang og edb-systemets muligheder giver sikkerhed for denne beskyttelse og betyder, at kun ganske få personer, der udtrykkelig er bemyndiget hertil, har adgang til dataene. Pen statistiske fortrolighed gennem tabelresultaterne. Til Den statistiske fortrolighed indebærer, at man forhindrer, at individuelle data indirekte spredes udviklet databehandlingsprogrammer (FILTER-program), ved hjælp af hvilke resultaterne afrundes og ved for svag tabelrubrikbelægning annulleres, og hvor tabelrubrikker, der er domineret af enkelte store virksomheder, opspores og ligeledes annulleres. Desuden kan man med DERIV-programmet forhindre, at annullerede værdier kan udledes ved subtraktion. Disse programmer er målrettet mod EUROFARM's behov. har man formål det De programmer, der anvendes for at sikre, at den statistiske fortrolighed i forbindelse med EUROFARM-databehandlingen respekteres, er programmer, der er nøje tilpasset behovene i forbindelse med strukturundersøgelserne og EUROFARM-systemet, og som er tilstrækkelige til projektets formål. Hvis modellen anvendes i andre sektorer, kan den imidlertid vise sig ikke at slå til. 2. 3 Nødvendig videreudvikling af programmellet som led i undersøgelserne i 1993 og 1995 Da EUROFARM-systemet er skræddersyet til behandlingen af resultaterne af undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur, må det nødvendigvis ændres, hver gang der sker ændringer i disse undersøgelser. Siden 1992 har man skullet tage højde for følgende aspekter: ændringer i listen over undersøgelseskendetegn ændringer og forenklinger i standardtabelprogrammet kontrol af tabelkohærensen (gennemførelse af "intra-table tests" og "inter-table tests") med henblik på forenkling af "godkendelsesproceduren" beregning af variationskoefficienten (relativ standardafvigelse) for en stratificeret stikprøve (i stedet for den hidtil benyttede variationskoefficient for en tilfældig stikprøve) ændring af afrundingsproceduren tilpasning af typologien til reformen af den fælles landbrugspolitik virkningerne af beregningsmetoden for den relative standardafvigelse stratificeret stikprøve) på FILTER-programmet fortrolighed. (af en til sikring af den statistiske 2. 3. 1 Ændringer i listen over kendetegn år, og Myndighederne i medlemsstaterne, GD VI (landbrug) og Eurostat er i princippet enige om, at strukturen i og indholdet af listen over undersøgelseskendetegn så vidt muligt skal være uforandret fra undersøgelse til undersøgelse, både fordi man ønsker datarækker over flere i at begrænse undersøgelses- og databehandlingsomkostningerne. Reformen af den fælles landbrugspolitik og ændringer i praksis inden for europæisk landbrug betyder dog, at det er nødvendigt at foretage visse tilpasninger af listen over kendetegn til de statistiske informationsbehov. Disse ændringer måtte man også tage hensyn til i EUROFARM-systemet. fordi man har interesse 2. 3. 2 Kontrol af tabelkohærensen og forenkling af standardtabelprogrammet og "godkendelsesproceduren" De kompetente myndigheder har forbeholdt sig ret til at blive hørt, før tabeller officielt frigives, og de har derved påtaget sig en ikke ubetydelig arbejdsbyrde, hvis de vil kontrollere samtlige tabeller, de bliver hørt om. Fra flere medlemsstaters side har man derfor ønsket en forenkling af standardtabelprogrammet. Kommissionen har efterkommet disse ønsker i det omfang, det i øjeblikket er muligt Kommissionen er dog her underlagt visse begrænsninger, idet der må tages hensyn til følgende: Statistikbrugerne har størst interesse i historiske rækker. Man må derfor sikre kontinuiteten i forhold til standardtabeller i tidligere undersøgelser. Enhver ændring af standardtabelprogrammet ville medføre omfattende og dermed meget kostbare ændringer i EUROFARM-databehandlingsprogrammerne, som på grund af en mangel på menneskelige og økonomiske ressourcer i EUROFARM- teamet for tiden ikke er mulige. Reformen af den fælles landbrugspolitik kræver endnu mere detaljerede strukturdata, og frem for alt kræver den mere detaljerede og komplekse statistiske informationer, som står til rådighed til tiden og regelmæssigt (f. eks. vedrørende braklagte arealer og arbejdskraften inden for landbruget), således at man, allerede før man træffer 8 eventuelle landbrugspolitiske afgørelser, har rigtige informationer om de givne forudsætninger, de finansielle konsekvenser og de forventede virkninger på landbrugsbedrifternes struktur og dermed på de potentielle indkomster i landbruget at gå ud fra. Sådanne statistiske informationer er især på regionalt plan af stigende betydning. Jo færre standardtabeller, der stilles til rådighed for statistikbrugerne, jo oftere må man regne med, at der i stedet for bliver fremsat anmodning om såkaldte ad hoc- tabeller, således at arbejdsbyrden for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne (i forbindelse med "godkendelsesproceduren") og for EUROFARM-teamet i det hele taget formentiig ikke ville ændre sig meget. i at arbejdsbyrde begrænse medlemsstaternes For forbindelse med "godkendelsesproceduren" har EUROFARM-teamet derfor udviklet programmer, ved hjælp af hvilke kohærensen i oplysninger inden for de enkelte tabeller og mellem tabellerne indbyrdes kontrolleres. Disse test er blevet udvidet til også at omfatte de såkaldte kontroltabeller, som medlemsstaterne skal indberette til medlemsstaterne sammen med de individuelle data. Det er derfor nok, hvis medlemsstaterne omhyggeligt kontrollerer kontroltabellerne, (som indeholder alle vigtige "nøgletal"), når de individuelle data fremsendes. Eurostat kontrollerer herefter kohærensen mellem standardtabellerne og kontroltabellerne. Det er blevet aftalt med medlemsstaterne, at de resultater i standardtabellerne, som ikke er inkohærente i forhold til kontroltabellerne, kan anses for godkendt. Dette har gjort lade godkendelsesproceduren computerprogrammer udføre en stor del af tabelkontrollen. idet det er blevet muligt at langt enklere, 2. 3. 3 Beregning af variationskoefficienten (relativ standardafvigelse) Når der er tale om stikprøveundersøgelser, beregnes i EUROFARM-systemet for hver resultattabelrubrik tabelrubrikbelægningen og den relative standardafvigelse, således at det bliver muligt at vurdere pålideligheden af tabelresultaterne i statistisk forstand. Da det har vist sig, at den relative standardafvigelse, hvis man går ud fra en simpel tilfældig stikprøve, kan" føre til forkerte konklusioner, og da der i medlemsstaterne (med undtagelse af Grækenland) kun foretages stratificerede stikprøver, beregnes i EUROFARM-systemet nu den relative standardafvigelse for en stratificeret stikprøve. Medlemsstaterne leverer til gengæld de nødvendige informationer om de stratificerede stikprøver. 2. 3. 4 Ændring af af landingsproceduren En tabelrubrik indeholder "normalt" enten en numerisk værdi (f. eks. antal bedrifter) eller en kendetegnsværdi (f. eks. bedrifternes samlede udnyttede landbrugsareal). I arbejdsgruppen for undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur var man i begyndelsen af den mening, at sumværdierne - og dermed også gennemsnitsværdierne (f. eks. gennemsnitligt udnyttet landbrugsareal pr. bedrift) - ved afrundingen skulle ændres så lidt som muligt, hvilket betyder, at de enkelte værdier af hensyn til fastholdelsen af summen i nogle tilfælde måtte ændres mere. Erfaringen har imidlertid vist, at det er mere hensigtsmæssigt at afrunde de numeriske værdier og kendetegnsværdieme (både de enkelte værdier og sumværdierne) uafhængigt af hinanden og så tage med, at middelværdien af kendetegnsværdi og numerisk værdi for bedrifterne kan variere mere eller mindre før og efter afrundingen. 2. 3. 5 Tilpasning af typologien til reformen af den fælles landbrugspolitik Tilpasningen af typologien til reformen af den fælles landbrugspolitik var nødvendig på grund af følgende forhold: Ændring af strukturundersøgelsen i 1995 efter nye kategorier. listen over kendetegn: de braklagte arealer registreres fra Ændring af klassifikationsskemaet: generel driftsform "1. Specialiserede bedrifter, agerbrug" er nu underopdelt i "13. Specialiserede bedrifter, korn, olieplanter, proteinafgrøder" og i "14. Specialiserede bedrifter med agerbrug, i øvrigt". 2. 3. 6Virkningen af beregningsproceduren for den relative standardafvigelse på til udarbejdelse af FILTER-programmet og på edb-programmet standardtabeller Overgangen fra en simpel tilfældig stikprøves relative standardafvigelse til en stratificeret stikprøves relative standardafvigelse havde virkninger på FILTER-programmet, som anvendes ved sikring af den statistiske fortrolighed i tabelresultater og til vurdering af pålideligheden af tabelresultater fra stikprøveundersøgelser. Det var derfor nødvendigt at ændre FILTER-programmet. Dette betød, at der også måtte foretages omfattende ændringer i det edb-program, der anvendes ved udarbejdelse af standardtabellerne. 3. Indberetning, bearbejdning og formidling af resultaterne af undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur i 1989790 og 1993 3. 1 Indberetning af undersøgelsesresultaterne I henhold til bilag II, punkt 5, i Rådets forordning nr. 571/88 skal de individuelle oplysninger fremsendes til Eurostat inden for en frist, som drøftes i den kompetente arbejdsgruppe og herefter fastsættes ved en kommissionsbeslutning, efter at Den Stående Landbrugsstatistiske Komité er blevet hørt. Ved fremsendelsen skal anvendes en fælles kode, som fastlægges af Eurostat i samråd med medlemsstaterne. Fristerne for fremsendelse af undersøgelsesresultaterne af basisundersøgelsen 1989/90 blev fastlagt ved Kommissionens beslutning 89/652/EØF1) og for undersøgelsen i 1993 ved Kommissionens beslutning 93/502/EØF2). D 2) EFTL391af30. 12. 1989,s. 42 EFTL 236 af 21. 9. 1993, s. 13 10 Samdige medlemsstater har gennemført basisundersøgelserne 1989/90 og undersøgelsen i 1993 inden for den planlagte tidsramme, men kun ganske få medlemsstater har fremsendt resultaterne rettidigt til Eurostat;. De største forsinkelser kunne konstateres i forbindelse med basisundersøgelsen 1989/90, hvor der i enkelte tilfælde var tale om en forsinkelse på op til et år. 3. 2 Kontrol af de individuelle oplysninger med henblik på sandsynlighed og fuldstændighed Når de individuelle oplysninger er indgået, kontrolleres de af EUROFARM-teamet med henblik på sandsynlighed og fuldstændighed. Der opstod betydelige yderligere forsinkelser, fordi de fremsendte individuelle oplysninger for de fleste medlemsstaters vedkommende var behæftet med fejl i større eller mindre omfang. Åbenbare systematiske fejl kunne rettes direkte i EUROFARM-systemet i samråd med de kompetente nationale myndigheder, hvis fejlkilden var kendt. I alle andre tilfælde måtte Eurostat anmode om et nyt rettet databånd. Inden Eurostat havde fået "rensede" data, var forsinkelserne på denne måde i nogle tilfælde nået op på indtil 30 måneder. Samtlige medlemsstater havde af Eurostat fået stillet et kontrolprogram til rådighed, således at de kunne kontrollere de individuelle oplysninger før indberetningen til Eurostat (programmeret i COBOL). Ikke alle medlemsstater kunne dog installere disse programmer på deres edb-system. Desuden leverede for basisundersøgelsen 1989/90 kun tre medlemsstater de i punkt 9 i bilag II til forordning nr. 571/88 omhandlede kontroltabeller. I forbindelse med strukturundersøgelsen i 1993 gjaldt dette yderligere tre medlemsstater. Det er værd at notere, at de individuelle oplysninger for de medlemsstater, som sammen med de individuelle oplysninger også har leveret kontroltabeller, ikke indeholdt nævneværdige fejl. De vanskeligheder og den betydelige ekstra arbejdsbyrde, som indberetningen af forsinkede og/eller fejlbehæftede for EUROFARM-teamet, blev drøftet i den kompetente arbejdsgruppe. indgående Repræsentanterne for myndighederne i medlemsstaterne blev anmodet om at være meget omhyggelige ved overførslen af de individuelle oplysninger til EUROFARM-båndet, om før fremsendelsen til Eurostat at kontrollere disse oplysninger ved hjælp af EUROFARM- kontrolprogrammet og om i den forbindelse også at anvende kontroltabellerne. individuelle oplysninger gav anledning til Desuden blev repræsentanterne for medlemsstaterne anmodet om at give databåndene til Eurostat førsteprioritet, dvs. om ikke først at udarbejde dem, når de individuelle oplysninger allerede var blevet bearbejdet til nationale formål. 3. 3 Udarbejdelse af BDT-standardtabellerne og frigivelsesproceduren for disse tabeller Når de individuelle oplysninger efter rettelse og/eller afklaring af eventuelle spørgsmål kan anses for at være "rensede", udarbejder EUROFARM-teamet de såkaldte BDT- standardtabeller, således som det er fastiagt i Kommissionens beslutninger herom. Som allerede nævnt har myndighederne i medlemsstaterne forbeholdt sig ret til at blive hørt, før tabellerne frigives. Kontrollen af disse standardtabeller har vist sig at være overordentlig 11 tidkrævende, også selv om myndighederne af Eurostat fik leveret omfattende materiale med som hjælpemiddel ved kontrollen, f. eks. oversigter over tabelrubrikbelægningen i de enkelte tabelrubrikker, relative standardafvigelser for hver tabelrubrik, resultater af kohærenstestene osv. På grund af denne tidrøvende frigivelsesprocedure blev der derfor spildt meget værdifuld tid, i nogle tilfælde op til 15 måneder. Alle disse forsinkelser betød, at EUR12-tabelresultaterne for basisundersøgelsen 1989/90 først forelå i november 1995, altså 31 måneder efter den seneste indberetningsfrist (31. marts 1993) for de individuelle oplysninger. I samråd med medlemsstaterne er denne frigivelsesprocedure derfor fra undersøgelsen i 1993 blevet kraftigt forenklet (jf. punkt 2. 3. 2 i dette dokument). Også ved indberetningen af resultaterne af strukturundersøgelsen i 1993 opstod der betydelige forsinkelser. Det kan dog konstateres, at disse forsinkelser var mindre graverende end ved basisundersøgelsen 1989/90. Der forelå derfor EUR12-resultater i slutningen af januar 1996, altså 11 måneder efter den sidste indberetningsfrist (28. februar 1995) for de individuelle oplysninger. 3. 4 Formidling af undersøgelsesresultaterne i tabelform Online-setgning for "privilegerede" brusere Så snart medlemsstaternes myndigheder har frigivet de standardtabeller, som EUROFARM-teamet har udarbejdet, ind i den "offentligt" lægges tilgængelige del (BDT-tabeldatabanken) af EUROFARM-systemet og er så via kommunikationsnettet til rådighed online for samdige dataleverandører (medlemsstaternes statistiske kontorer og landbrugsministerier) og generaldirektorat VI (landbrug). Online brugerne har også mulighed for at trække dele af tabeller ud for på denne måde at kunne sammenstille data, som passer direkte til de analyser, der ønskes. tabeldataene Publikationer I midten af 1993 blev de første resultater af basisundersøgelsen 1989/90 (alt efter medlemsstat strakte gennemførelsen af basisundersøgelsen sig fra 1988 til 1991) offentliggjort i serien "Rapid reports". I oktober 1995 udkom en omfattende Eurostat publikation med de vigtigste resultater af basisundersøgelserne. I midten af 1995 blev de første resultater af strukturundersøgelsen i 1993 ligeledes offentliggjort i serien "Rapid reports". Andre medier Resultaterne af basisundersøgelsen 1989/90 fås også på cd-rom, og det samme gælder resultaterne af undersøgelserne fra 1975 til 1987 (var tidligere i FSSRS-databasen). Uddrag af EUROFARM-BDT-databanken kan også leveres i form af udskrifter, på bånd eller på diskette. 12 3. 5 Konklusioner Undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur medfører ikke blot store omkostninger, men er også meget arbejdskrævende. Denne ressourceanvendelse er imidlertid berettiget, da undersøgelsesresultaterne udgør et uundværligt beslutningsgrundlag ikke blot for udstikningen af EU's landbrugspolitik, men også for de enkelte medlemsstaters. Det er derfor meget vigtigt, at brugerne kan få adgang til undersøgelsesresultaterne så hurtigt som overhovedet muligt. Undersøgelsesresultater, der først offentliggøres med stor forsinkelse, kan risikere at have mistet en stor del af deres informationsværdi. Flere års erfaring har vist, at der kræves forholdsvis lidt tid til behandling af de individuelle oplysninger i EUROFARM-systemet. I Italiens tilfælde kræves eksempelvis (basisundersøgelsen 1989/90: omkring 2,6 mio. registrerede bedrifter svarende til 2,6 mio. poster): kontrol med henblik på fuldstændighed og sandsynlighed: ca. 1 dag (datamattid) analyse af "error messages" og indberetning til ISTAT: afhænger af antallet af "error messages" udarbejdelse af BDT-tabellerne og gennemførelse af kohærenstest: knap 1 måned lagring af BDT-tabellerne automatisk samtidig med udarbejdelsen af BDT-tabellerne i EUROFARM-systemets "private" sektor: sker overførsel af BDT-tabellerne (efter frigivelse) fra EUROFARM-systemets "private" sektor til EUROFARM-systemets "offentlige" sektor: ca. 0,5 dag i alt (ekskl. analysen af "error messages"): ca. 1 måned. Hvis der er tale om en stikprøveundersøgelse, er de angivne tider en smule kortere. EUR 12-BDT-tabellerne forelå: ved basisundersøgelsen 1989/90: 31 måneder efter sidste indberetningsfrist for individuelle oplysninger ved undersøgelsen 1993: 11 måneder efter sidste individuelle oplysninger. indberetningsfrist for de Denne oversigt viser, at undersøgelsesresultaterne kunne foreligge betydelig tidligere, hvis det lykkedes myndighederne i medlemsstaterne at overholde fristerne for indberetning af de individuelle oplysninger allerede ved første dataindberetning at indberette "rensede" individuelle oplysninger 13 samtidig at fremsende de kontrollerede kontroltabeller og væsentligt at nedbringe den tid, der anvendes på frigivelsesproceduren. 4. Initiativer som resultat af konklusionerne i Kommissionens første rapport til Rådet (november 1992) 4. 1 Næste basisundersøgelse I henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 kunne basisundersøgelsen 1989/90 gennemføres i referenceperioden 1988 til 1991. Denne meget lange referenceperiode har vist sig at have store ulemper. Som det kunne frygtes, varede det meget længe, før resultaterne af basisundersøgelsen 1989/90 forelå for alle medlemsstater (indtil midten af 1994). Da resultaterne aggregeret på fællesskabsniveau afspejler situationen i de enkelte medlemsstater på så forskellige tidspunkter, er dataenes sammenlignelighed desuden yderligere begrænset. Kommissionen havde derfor i sin første EUROFARM-rapport foreslået at begrænse referenceperioden for den næste basisundersøgelse (planlagt til omkring år 2000) til ét år. Kommissionen blev herefter af Rådets arbejdsgruppe vedrørende landbrugsstatistik i forbindelse med dennes møde den 20. november 1992 opfordret til at tage de nødvendige skridt til formelt at forelægge Rådet et forslag herom1) Kommissionens ansvarlige tjenestegrene forelagde i 1995 i form af et arbejdsdokument den kompetente arbejdsgruppe under Den Landbrugsstatistiske Komité et udkast til en rådsforordning. Ifølge dette udkast til rådsforordning forlænges gyldighedsperioden af forordning nr. 571/88 i ti år, og der skal i denne periode gennemføres én ny basisundersøgelse (1999/2000) og tre mellemliggende undersøgelser (2003,2005,2007). Udkastet til rådsforordning skal forelægges Rådet senest midt i 1996. 4. 2 Etablering af et fælles informationssystem på subregionalt plan I sin første EUROFARM-rapport konstaterede Kommissionen, at den geografiske underopdeling af undersøgelsesresultaterne, som er fastiagt i forordning nr. 571/88, ikke er tilstrækkelig til at give aggregerede statistiske informationer om områder eller delregioner, som kommer på tale i forbindelse med bestemte fællesskabsstøtteprojekter, f. eks. områder under mål nr. 1 eller 5b. Kommissionen har med henblik på de statistiske behov, som Fællesskabets regionalpolitik indebærer, etableret et informationssystem på subregionalt niveau (hos Eurostat) og havde derfor foreslået at anvende resultaterne af basisundersøgelsen 1989/90 til dette informationssystem. Efter Kommissionens forslag skulle medlemsstaternes myndigheder enten give Eurostat kommunekoden for hver virksomhed eller levere Eurostat undersøgelsesresultater i tabelform i den ønskede subregionale underopdeling. ') Protokol fra Rådets arbejdsgruppe, nr. 10272/92; AGRISTR 36 14 Grundlaget skulle være de individuelle oplysninger for det samlede antal bedrifter, der indgik i basisundersøgelsen 1989/90. Over for dette forslag fra Kommissionen tog flere medlemsstater på mødet i Rådets arbejdsgruppe den 20. november 1992 visse forbehold. De gjorde specielt opmærksom på, at der kuiine opstå vanskeligheder med at respektere den statistiske fortrolighed af undersøgelsesdataene. Det må konstateres, at Kommissionen med sit projekt også stødte på andre vanskeligheder, bl. a. af administrativ og økonomisk karakter. Kommissionen har derfor til hensigt at tage disse spørgsmål op igen i forbindelse med den næste basisundersøgelse 1999/2000. F. eks. ønskes det i listen over de kendetegn, der skal registreres ved næste basisundersøgelse, for hver undersøgt landbrugsbedrift angivet, i hvilket målområde den ligger. 4. 3 EUROFARM og den særlige situation i Forbundsrepublikken Tyskland tabeloplysninger I henhold til punkt 6 og 8. 1 i bilag II til forordning nr. 571/88 fremsender Tyskland ikke individuelle oplysninger, men til BDT-tabeldatabanken. Efter at Fællesskabet har fået bestemmelser til beskyttelse af statistiske informationer, hvis fortrolighed skal respekteres (forordning nr. 1588/901) ), og i betragtning af de foranstaltninger, der hos Eurostat2) og som led i EUROFARM-systemet er blevet truffet til sikring af den statistiske fortrolighed af de registrerede data, er Kommissionen af den opfattelse, at Forbundsrepublikken Tysklands undtagelsesordning (punkt 6 i bilag II til forordning nr. 571/88) i Rådets ikke landbrugsstatistikarbejdsgruppe var flere delegationer enige heri. længere er nødvendig. På mødet Drøftelserne mellem de tyske myndigheder og Eurostat har ført til, at Tyskland er villig til for fremtiden (fra undersøgelsen 1997) at levere individuelle oplysninger, hvis der skabes et juridisk grundlag herfor, dvs. hvis Rådets forordning nr. 571/88 ændres i rette tid (senest i sensommeren 1996). 4. 4 Finansiering og udvikling af EUROFARM-projektet I sin første EUROFARM-rapport konstaterede Kommissionen, at de økonomiske midler til udviklingen og driften af EUROFARM-systemet, der var budgetteret med i forordning nr. 571/88 for perioden 1989 til 1998 ikke var tilstrækkelige. Det var nødvendigt med yderligere midler i størrelsesordenen 400 000 ECU pr. år. Da EUROFARM-systemet må tilpasses alle ændringer i strukturundersøgelserne og typologien, må det forventes, at der også i fremtiden hvert år vil være brug for betydelige finansielle midler for at sikre behandlingen af de individuelle oplysninger og formidlingen af resultaterne i tabelform. !> 2) Rådets forordning (Euratom, EØF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990, EFT L 151 af 15. 6. 1990, s. 1 Jf. også Eurostat-håndbogen: "Protection of Confidential Data in Eurostat", Luxembourg, marts 1994 15 I anledning af den planlagte ændring af forordning nr. 571/88 med henblik på undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur efter 1997 bør der derfor tages højde for de finansielle behov, som EUROFARM-arbejdet indebærer. 4. 5 Direkte adgang for medlemsstaternes myndigheder til data, der er halvvejs aggregeret på nationalt plan På mødet i rådsarbejdsgruppen den 20. november 1992 blev det foreslået, at der hos Eurostat oprettes en deldatabank (data subset) med data, der er aggregeret halvvejs på nationalt plan, og som myndighederne i medlemsstaterne skulle have direkte online- adgang til. Dette forslag blev støttet af flere delegationer, men nogle delegationer gav også udtryk for store betænkeligheder. Indtil videre er ikke blevet gjort mere ved forslaget. Fra Kommissionens side er der stadig store betænkeligheder med hensyn til dette forslag, fordi et sådant projekt næppe vil kunne være foreneligt med de store krav til beskyttelsen af individuelle data, som stilles til EUROFARM-systemet. 4. 6 Øvrige spørgsmål En delegation havde foreslået, at der for hver type planlagte undersøgelser indføres en begrundelsesprocedure, således at det sikres, at statistiske informationer kun indhentes, hvis der er behov herfor, og med rimelige mellemrum. Desuden ønskede delegationen at fastiægge en ny undersøgelsestærskel. Som led i det forberedende arbejde vedrørende et udkast til en ny rådsforordning om undersøgelserne efter 1997 har arbejdsgruppen under Den Landbrugsstatistiske Komité indgående drøftet betydningen og hyppigheden af strukturundersøgelserne og andre aspekter af disse undersøgelser. 5. Nødvendige ændringer af Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 5. 1 Indledende bemærkninger at undersøgelsesprogrammet Erfaringerne med de hidtidige fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur for Fællesskabets har vist, strukturundersøgelser så vidt muligt bør bibeholdes uændret og med henblik på undersøgelserne efter 1997 kun tilpasses i det omfang, udviklingen inden for landbrug, agroteknik eller linjerne i den fælles landbrugspolitik gør det nødvendigt. og metodologien Kommissionen har derfor til hensigt at foreslå Rådet, at gyldigheden af Rådets forordning nr. 571/88 forlænges med ti år. Til det formål har Kommissionen udarbejdet et udkast til rådsforordning om ændring af Rådets forordning nr. 571/88 og forelagt det den kompetente arbejdsgruppe under Den Landbrugsstatistiske Komité *>. Arbejdsgruppen vedrørende statistik over landbrugsbedrifternes struktur 16 Dette initiativ støttes af arbejdsgruppen med stort flertal. I de fleste udestående spørgsmål er der allerede opnået enighed. Arbejdsgruppen har tillagt følgende aspekter særlig betydning: 5. 2 Retsgrundlagets gyldighedsperiode I øjeblikket går et stort flertal blandt medlemsstaterne med henblik på undersøgelserne efter 1997 ind for et retskilde, som igen har gyldighed i ti år. Kommissionen har derfor til hensigt at foreslå Rådet en sådan bestemmelse. 5. 3 Referenceår for den næste basisundersøgelse Det ville ganske vist være ønskeligt, at der ved den næste basisundersøgelse kun var ét enkelt referenceår, men flere medlemsstater har gjort opmærksom på, at der omkring årtusindskiftet også er planer om andre store undersøgelser, f. eks. en folketælling. Dette kræver en vis fleksibilitet. Et stort flertal af medlemsstaterne går ind for at anvende perioden 1999/2000 som referenceår for den næste basisundersøgelse. Irland og Grækenland ønsker at gennemføre den næste basisundersøgelse i 2001. 5. 4 Undersøgelsernes hyppighed Ligeledes et stort flertal af medlemsstaterne går ind for en bibeholdelse af den hidtidige hyppighed af undersøgelserne, dvs. en basisundersøgelse tre mellemliggende undersøgelser i 2003, 2005 og 2007. Kommissionen har derfor til hensigt at foreslå Rådet dette. i 1999/2000 og 5. 5 Listen over kendetegn Den hidtidige ordning, hvorefter listen over kendetegn for hver undersøgelse fastiægges ved en kommissionsbeslutning efter drøftelse i den kompetente arbejdsgruppe og høring af Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, har vist sig at være hensigtsmæssig, fordi den giver mulighed for at reagere fleksibelt på ændringer i linjerne i den fælles landbrugspolitik og i praksis i det europæiske landbrug. Kommissionen har derfor til hensigt at foreslå Rådet, at denne bestemmelse bibeholdes, og støttes heri af myndighederne i medlemsstaterne. Undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur er de mest omfattende undersøgelser i det europæiske landbrug. De er arbejdskrævende og dyre. Muligheden for at registrere yderligere kendetegn, f. eks. inden for miljø og økologi er derfor begrænsede. Flere medlemsstater har gentagne gange gjort opmærksom på, at strukturundersøgelserne ikke må belastes med problematiske spørgsmål, fordi sådanne spørgsmål kan have en negativ indflydelse på respondenternes beredviUighed til at besvare spørgsmålene og på pålideligheden af de indsamlede informationer om landbrugsbedrifternes struktur. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at listen over undersøgelseskendetegn også i fremtiden af den kompetente arbejdsgruppe må udarbejdes med samme omhu som hidtil under inddragelse af alle argumenter, der kan komme på tale. 17 5. 6 Revision af klassifikationsskemaet for landbrugsbedrifter (typologi)D Myndighederne i flere medlemsstater og også GDVI (landbrug) har gentagne gange foreslået at revidere typologien gennemgribende. Argumentet er, at typologien skal forenkles, så den er mindre afhængig af eventuelle ændringer i linjen i den fælles landbrugspolitik. Kommissionen har til hensigt snarest muligt at tage dette spørgsmål op og ved en eventuel revision af typologien at tilstræbe en nøjere tilpasning til NACE2). 5. 7 Regional underopdeling af undersøgelsesresultaterne Som led i reformen af den fælles landbrugspolitik og også inden for regionalpolitik er der i stigende grad behov for strukturstatistikker, som er meget detaljerede på regionalt plan. Kommissionen har derfor til hensigt for den næste basisundersøgelses vedkommende at foreslå en yderligere underopdeling efter "målområder". Desuden foreslår den ved basisundersøgelsen 1999/2000 at definere hver bedrift ved hjælp af en kode, der gør det muligt at levere resultater i tabelform på et niveau under undersøgelsesområderne. 5. 8 Fællesskabsbidrag til undersøgelsesomkostningeme Under drøftelserne i den kompetente arbejdsgruppe har næsten alle medlemsstater understreget, at det ikke er muligt at gennemføre Fællesskabets undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur i en to- eller treårig rytme uden et tilskud fra Fællesskabet til undersøgelsesomkostningeme. Dette tilskud er af så stor betydning, fordi disse midler dækker de variable undersøgelsesomkostninger, f. eks. udgifter til midlertidig ansættelse af yderligere undersøgelsespersonale og udgifter til elektronisk databehandling. Et fællesskabsbidrag til undersøgelsesomkostningeme er efter medlemsstaternes mening også berettiget, fordi strukturundersøgelserne især tjener til dækning af Kommissionens informationsbehov. Som eksempler er den meget detaljerede registrering af arbejdskraften i landbruget og den detaljerede regionale opdeling af de registrerede data blevet nævnt. !> 2> Kommissionens beslutning 85/377/EØF af 7. juni 1985 om opstilling af en fællesskabsklassifikation af landbrugsbedrifter, E FT L 220 af 17. 8. 1985, s. 1 Den Statistiske Nomenklatur for Økonomiske Aktiviteter i det Europæiske Fællesskab. 18 ISSN 0254-1459 KOM(96) 370 endelig udg. DOKUMENTER DA 17 03 Katalognummer : CB-CO-96-373-DA-C ISBN 92-78-07267-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 4$


title: Règlement (CE) n 1443/96 de la Commission du 23 juillet 1996 établissant des valeurs unitaires pour la détermination de la valeur en douane de certaines marchandises périssables

eurovoc_concepts:
customs regulations
customs territory (EU)
customs valuation
fresh fruit
fresh vegetable
perishable goods


title: Smernica Rady 96/50/ES z 23. júla 1996 o zosúladení podmienok pre získanie kapitánskych osvedčení vydávaných jednotlivými štátmi pre nákladnú a osobnú dopravu tovaru a osôb po vnútrozemských vodných cestách v spoločenstve

eurovoc_concepts:
approximation of laws
carriage of goods
carriage of passengers
inland waterway transport
intra-EU transport
ship's passport

text: 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 297 31996L0050 L 235/31 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 17. 9. 1996 SMERNICA RADY 96/50/ES z 23. júla 1996 o zosúladení podmienok pre získanie kapitánskych osvedčení vydávaných jednotlivými štátmi pre nákladnú a osobnú dopravu tovaru a osôb po vnútrozemských vodných cestách v spoločenstve RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 75, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (2), konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 189c zmlu- vy (3), keďže by sa mali zaviesť spoločné opatrenia o plavbe vnútrozem- ských plavidiel na vnútrozemských vodných cestách; keďže prvým stupňom k dosiahnutiu tohto cieľa bolo prijatie smernice Rady 91/672/EHS zo 16. decembra 1991 o vzájomnom uznávaní kapitánskych osvedčení pre prepravu tovaru a cestujúcich vnú- trozemskou vodnou dopravou vydávaných jednotlivými štát- mi (4); keďže z dôvodu rozdielov vnútroštátnych právnych predpisov týkajúcich sa získania kapitánskych osvedčení pre vnútrozemskú plavbu a vzhľadom na to, že potreba stanovenia bezpečnostných požiadaviek v priemysle vzťahujúcom sa k vnútrozemskej plavbe sa postupne stáva naliehavejšou, v záujme zabránenia poru- chám na trhu, mali by sa prijať pravidlá spoločenstva týkajúce sa vydávania takých osvedčení; keďže na zaručenie potrebnej jednotnosti a transparentnosti spo- ločenstvo by malo definovať vzor pre jednotné národné kapitán- ske osvedčenie, vzájomne uznávané členskými štátmi bez povin- nosti jeho výmeny, pričom zodpovednosť za jeho udeľovanie by v súlade s princípom subsidiarity mali členské štáty; keďže národné splavné vodné cesty, ktoré nie sú spojené s pla- sú vystavené vebnou sieťou iného členského štátu, nie (1) Ú. v. ES C 280, 6. 10. 1994, s. 5. (2) Stanovisko predložené 25. januára 1995 (Ú. v. ES C 102, 24. 4. 1995, s. 5). (3) Stanovisko Európskeho parlamentu z 2. marca 1995 (Ú. v. ES C 68, 20. 3. 1995, s. 41), spoločné stanovisko Rady z 8. decembra 1995 (Ú. v. ES C 356, 30. 12. 1995, s. 66) a rozhodnutie Európskeho parla- mentu z 9. mája 1996 (Ú. v. ES C 152, 27. 5. 1996, s. 46) (4) Ú. v. ES L 373, 31. 12. 1991, s. 29. hospodárskej medzinárodnej preto potrebné na týchto vodných cestách uplatňovať záväzné spoločné opatrenia pre udeľovanie kapitánskych osvedčení, ktoré sú stano- vené v tejto smernici; súťaži nie je a keďže hlavným cieľom týchto spoločných opatrení musí byť zvý- šenie bezpečnosti plavby a ochrana ľudského života; keďže sa z toho dôvodu zdá, že tieto opatrenia stanovia minimálne požia- davky, ktoré musí žiadateľ spĺňať, aby získal kapitánske osvedče- nie pre vnútrozemskú plavbu; keďže príslušné požiadavky sa musia týkať aspoň veku potreb- ného na riadenie lodí, fyzickej a duševnej spôsobilosti žiadateľov, ich odbornej praxe a znalostí určitých tém týkajúcich sa plavby lodí; keďže v záujme bezpečnosti plavidiel a osôb na palube môžu členské štáty vzniesť dodatočné požiadavky týkajúce sa najmä znalostí určitých miestnych podmienok; keďže dodatočné odborné znalosti sa vyžadujú pre navigáciu s pomocou radaru alebo pre plavidlá prepravujúce cestujúcich; keďže je potrebné zabezpečiť vhodný postup na úpravu príloh tejto smernice; keďže je z toho dôvodu vhodné, aby výbor usta- novený podľa článku 7 smernice 91/672/EHS pomáhal Komisii pri úprave príloh, PRIJALA TÚTO SMERNICU: Článok 1 1. Členské štáty vydávajú kapitánske osvedčenia pre prepravu tovaru a cestujúcich vnútrozemskou vodnou dopravou, ďalej len „osvedčenia“, v súlade so vzorom spoločenstva popísaným v prí- lohe I, ktorý spĺňa požiadavky tejto smernice. 2. Členské štáty prijmú všetky potrebné opatrenia, aby zamedzili riziku falšovania osvedčení. 3. Osvedčenia vydá príslušný orgán členského štátu v súlade s touto smernicou. Má sa brať zreteľ na osobitné charakteristiky vodných ciest a na osvedčenia uvedené v článku 1 smernice 91/672/EHS, t. j. : 298 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 — kapitánske osvedčenie platné pre všetky vodné cesty člen- ských štátov s výnimkou vodných ciest, pre ktoré platí naria- denie o vydávaní licencií pre plavbu na Rýne (skupina A), — kapitánske osvedčenie platné pre všetky vodné cesty člen- ských štátov s výnimkou vodných ciest námorného charak- teru uvedených v prílohe II k smernici 91/672/EHS a s výnim- kou vodných ciest, pre ktoré platí nariadenie o vydávaní licencií pre plavbu na Rýne (skupina B). plavebnou sieťou iného členského štátu, a stanoviť pre získanie kapitánskych osvedčení podmienky, ktoré sa môžu líšiť od pod- mienok definovaných v tejto smernici. Platnosť takýchto národ- ných osvedčení je v tomto prípade obmedzená na tieto vodné cesty. Článok 4 4. Osvedčenie skupiny A alebo skupiny B vydané členským štá- tom v súlade s revidovaným Dohovorom o plavbe na Rýne platí pre všetky vodné cesty spoločenstva. 1. Na získanie osvedčenia musí žiadateľ spĺňať minimálne požia- davky uvedené v článku 5 až 8. V osvedčení má byť uvedené, či má kapitán oprávnenie skupiny A alebo skupiny B. 5. Rešpektujúc článok 8 ods. 2, rýnske plavebné licencie vydané v súlade s revidovaným Dohovorom pre plavbu na Rýne platia pre všetky vodné cesty spoločenstva. 2. Osvedčenia vydané členskými štátmi, ktoré spĺňajú minimálne požiadavky uvedené v odseku 1, sa majú vzájomne uznávať. 6. Kapitánske osvedčenia vydávané jednotlivými štátmi vzá- jomne uznávané podľa smernice 91/672/EHS, uvedené v prílohe I k tejto smernici, ktoré sú vydané najneskôr do 18 mesiacov potom, čo nadobudne účinnosť táto smernica, sú naďalej platné bez povinnosti ich výmeny. Článok 2 Na účely tejto smernice: a) „príslušný orgán“ znamená orgán určený členským štá- tom na vydávanie osvedčení po overení, či žiadateľ spĺňa požiadavky; b) „kapitán“ znamená osobu, ktorá má potrebné schopnosti a kvalifikáciu na riadenie lode na vodných cestách členských štátov a ktorá má navigačnú zodpovednosť na palube; c) „člen palubnej posádky“ znamená osobu, ktorá sa pravidelne podieľa na riadení lode pri vnútrozemskej plavbe, vrátane obsluhy kormidlovej páky. Článok 3 1. Táto smernica sa vzťahuje na všetkých kapitánov vnútrozem- ských plavidiel: samohybných člnov, remorkérov, tlačných lodí, člnov, tlačných konvojov alebo bočných formácií, urče- ných na prepravu tovaru alebo cestujúcich s výnimkou: — kapitánov plavidiel určených na prepravu tovaru, ktorých dĺžka je menšia než 20 metrov, — kapitánov plavidiel určených na prepravu cestujúcich, ktoré prepravujú maximálne 12 ľudí okrem posádky. 2. Členský štát môže po porade s Komisiou vyňať z pôsobnosti tejto smernice kapitánov pôsobiacich výhradne na národných vnútrozemských vodných cestách, ktoré nie sú spojené s Článok 5 Na získanie osvedčenia musí mať žiadateľ minimálne 21 rokov. Členské štáty však môžu ešte stále vydávať osvedčenia osobám, ktoré majú 18 rokov alebo viac. Uznanie osvedčenia skupiny A alebo skupiny B členským štátom, ktoré bolo vydané iným členským štátom, môže rovnakým požiadavkám na minimálny vek, aké sa vyžadujú v tomto členskom štáte pre vydanie osvedčenia tej istej skupiny. podriadené byť Článok 6 1. Žiadateľ poskytne dôkaz o fyzickej a duševnej spôsobilosti tým, že sa podrobí lekárskemu vyšetreniu vykonanému lekárom, ktorého uznal príslušný orgán. Toto vyšetrenie sa má týkať najmä zrakovej a sluchovej ostrosti, farebného videnia, pohyblivosti hor- ných a dolných končatín, neuropsychiatrického a kardiovaskulár- neho stavu žiadateľa. 2. Po dosiahnutí 65 rokov musí sa držiteľ osvedčenia v priebehu nasledovných troch mesiacov a potom každý rok podrobiť vyše- treniu uvedenému v odseku 1; príslušný orgán na osvedčení potvrdí, že kapitán si splnil svoju povinnosť. Článok 7 1. Žiadateľ musí poskytnúť dôkaz o svojej minimálne štvorroč- nej odbornej praxi člena posádky lode vnútrozemskej plavby. 2. Aby bola odborná prax braná do úvahy, musí byť potvrdená príslušným orgánom členského štátu tým, že sa uvedie v osob- nom zázname o službe. Toto sa môže vyžadovať na ktorýchkoľ- vek vodných cestách členských štátov. V prípade vodných ciest, ktorých časť sa nachádza na území spoločenstva, ako je Dunaj, Labe a Odra, sa bude brať do úvahy odborná prax vyžado- vaná na všetkých častiach týchto vodných ciest. 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 299 3. Minimálna doba odbornej praxe uvedená v odseku 1 sa môže skrátiť o maximálne tri roky: Článok 10 a) keď má žiadateľ diplom uznaný príslušným orgánom, ktorý potvrdzuje osobitný výcvik vo vnútrozemskej plavbe, zahrňu- júci praktickú navigačnú činnosť; skrátenie nesmie byť väčšie než je čas trvania osobitného výcviku; alebo Umožnenie vedenia lode prepravujúcej cestujúcich na vodných cestách členských štátov je podmienené tým, že kapitán alebo iný člen posádky musí vlastniť osobitné osvedčenie vydané príslušným orgánom ako dôkaz o tom, že zložil skúšku z odborných znalostí tém uvedených v kapitole C prílohy II. palubnej b) keď žiadateľ môže poskytnúť dôkaz o svojej odbornej praxi člena námorných lodiach; na dosiahnutie maximálneho skrátenia o tri roky musí žiadateľ poskytnúť dôkaz o aspoň štvorročnej praxi v námor- nej plavbe. posádky, získanej na Článok 11 4. Minimálne trvanie odbornej praxe uvedené v odseku 1 sa môže skrátiť o maximálne tri roky, keď žiadateľ zložil praktickú skúšku o vedení plavidiel; osvedčenie v tomto prípade platí len pre plavidlá s nautickými charakteristikami podobnými charakte- ristikám tých plavidiel, na ktorých sa uskutočnila praktická skúš- ka. Komisia konajúc v súlade s postupom stanoveným v článku 12 môže podniknúť nevyhnutné opatrenia týkajúce sa prispôsobenia formulára kapitánskeho osvedčenia uvedeného v prílohe I a na základe vývoja prispôsobenie potrebných odborných znalostí nevyhnutných na získanie osvedčenia, ktoré sú špecifikované v prílohe II. Článok 8 Článok 12 1. Žiadateľ musí zložiť skúšku z odborných znalostí; táto skúška musí zahŕňať minimálne tie hlavné témy, ktoré sú uvedené v kapi- tole A prílohy II. 1. Komisii bude pri uplatňovaní článku 11 pomáhať výbor usta- novený na základe článku 7 smernice 91/672/EHS. splnenie 2. Po poradách s Komisiou môže členský štát vyžadovať od kapi- tána vzťahujúcich sa na miestnu situáciu na niektorých vodných cestách s výnim- kou vodných ciest námorného charakteru uvedených v prílohe II k smernici 91/672/EHS. dodatočných podmienok, S rovnakou výhradou môže členský štát vyžadovať od kapitána osobnej lode v niektorých limitovaných oblastiach podrobnejšie odborné znalosti o zvláštnych ustanoveniach, týkajúcich sa bez- pečnosti cestujúcich najmä v prípade nehôd, požiaru alebo stros- kotania lode. Článok 9 1. K oprávneniu navigácie pomocou radaru musí kapitán vlast- niť osobitné potvrdenie vydané príslušným orgánom ako dôkaz o tom, že absolvoval skúšku z odborných znalostí tém uvedených v kapitole B prílohy II. Členské štáty uznajú kvalifikáciu vydanú podľa predpisu o vydá- vaní potvrdení k plavbe lodí s pomocou radaru na Rýne. 2. Zástupca Komisie predloží výboru návrh opatrení, ktoré sa majú prijať. Výbor vyjadrí svoje stanovisko k návrhu v priebehu časového limitu, ktorý môže predseda stanoviť podľa naliehavos- ti prípadu. Stanovisko sa prijme na základe väčšiny uloženej člán- kom 148 ods. 2 zmluvy v prípade rozhodnutí, ktoré má Rada pri- jať na návrh Komisie. Hlasy zástupcov členských štátov vo výbore sa vážia podľa vyššie uvedeného článku. Predseda nehlasuje. 3. a) Komisia prijme navrhované opatrenia a okamžite ich uplatní; b) Ak však navrhované opatrenia nie sú v súlade so stanovi- skom výboru, Komisia to ihneď oznámi Rade. V tomto prí- pade môže Komisia odložiť uplatňovanie opatrení, o kto- rých rozhodla, na dobu maximálne jedného mesiaca od dátumu takého oznámenia. Rada, rozhodujúc na základe kvalifikovanej väčšiny, môže prijať v tom istom časovom limite odlišné rozhodnutie. Článok 13 2. Žiadateľ spĺňajúci podmienky uvedené v odseku 1 má mať svoju schopnosť plaviť sa pomocou radaru potvrdenú príslušným orgánom vo forme potvrdenia na rube osvedčenia. 1. Členské štáty najneskôr do 18-tich mesiacov po dátume nad- obudnutia účinnosti tejto smernice prijmú zákony, iné právne 300 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze upravia členské štáty. Článok 14 Táto smernica nadobudne účinnosť 20. deň odo dňa jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 15 Táto smernica je adresovaná členským štátom. 2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsob- nosti tejto smernice. V Bruseli 23. júla 1996 3. Ak je to potrebné, členské štáty si navzájom pomáhajú pri vykonávaní tejto smernice. Za Radu predseda I. YATES 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 301 PRÍLOHA I VZOR KAPITÁNSKEHO OSVEDČENIA PRE VNÚTROZEMSKÚ PLAVBU (85 mm x 54 mm — bledomodré pozadie) Fyzické charakteristiky papiera musia spĺňať ISO normy 78. 10. 302 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 PRÍLOHA II ODBORNÉ ZNALOSTI VYŽADOVANÉ PRE ZÍSKANIE OSVEDČENIA KAPITÁNA PRE VNÚTROZEMSKÚ PLAVBU KAPITOLA A Všeobecné témy týkajúce sa prepravy tovaru a cestujúcich ČASŤ 1: OSVEDČENIE SKUPINY A 1. Navigácia a) exaktné znalosti dopravných predpisov na vnútrozemských a námorných vodných cestách, najmä ECIW (Eu- rópsky kód pre vnútrozemské vodné cesty) a Medzinárodných pravidiel pre zabránenie zrážkam na mori, vrátane nautických značiek (označovanie vodných ciest a plávateľnosti); b) znalosti všeobecných zemepisných, hydrologických, meteorologických a morfologických charakteristík hlav- ných vnútrozemských a námorných vodných ciest; c) zemepisná navigácia: stanovenie kurzu, polohové čiary a poloha lode, tlačivá a uverejnenia týkajúce sa plavby, práca s námornou mapou, nautické systémy značiek a bójí, riadenie podľa kompasu a základy náuky o prílive a odlive. 2. Manévrovanie a riadenie lode a) riadenie lode s prihliadaním na vplyv vetra, prúdu, náporovú stratu a ponor pre hodnotenie dostatočnej plá- vateľnosti a stability; b) úloha a činnosť kormidla a propulzora; c) kotvenie a pristátie za každých podmienok; d) manévrovanie v plavebných komorách a prístavoch, manévre pri stretávaní a obchádzaní iných lodí. 3. Konštrukcia lode a stabilita a) znalosti základných princípov konštrukcie lode najmä vzhľadom na bezpečnosť osôb, posádky a lode; b) základné znalosti smernice Rady 82/714/EHS zo 4. októbra 1982 stanovujúcej technické požiadavky na pla- vidlá vnútrozemskej vodnej dopravy (1); c) základné znalosti hlavných komponentov lode; d) teoretické znalosti pravidiel plávateľnosti a stability a ich praktické uplatňovanie, hlavne schopnosť plavby na mori; e) doplnkové požiadavky, najmä doplnkové vybavenie na námorných vodných cestách. 4. Motory a) základné znalosti konštrukcie a práce motorov, aby bola zabezpečená ich hnacia funkcia; b) prevádzka a kontrola hlavných a pomocných motorov a činnosť v prípade poruchy. 5. Nakladanie a vykladanie a) používanie ukazovateľov ponoru; b) stanovenie hmotnosti nákladu za použitia osvedčenia o meraní; c) nakladanie a vykladanie, ukladanie nákladu (plán uloženia). (1) Ú. v. ES L 301, 28. 10. 1982, s. 1. 06/zv. 2 SK Úradný vestník Európskej únie 303 6. Činnosť za mimoriadnych okolností a) zásady predchádzania nehodám; b) merania, ktoré treba vykonať v prípade poškodenia, kolízie a nabehnutia na plytčinu, vrátane upchatia netes- ností; c) použitie záchranných prístrojov a vybavenia; d) prvá pomoc v prípade nehôd; e) požiarna prevencia a použitie protipožiarneho zariadenia; f) prevencia proti znečisťovaniu vodných ciest; g) špecifické opatrenia týkajúce sa záchrany osôb, lodí a nákladu na námorných trasách. ČASŤ 2: OSVEDČENIE SKUPINY B 1. Navigácia a) exaktné znalosti dopravných predpisov na vnútrozemských a námorných vodných cestách, najmä ECIW (Eu- rópsky kód pre vnútrozemské vodné cesty) a Medzinárodných pravidiel pre zabránenie zrážkam na mori, vrátane nautických značiek (označovanie vodných ciest a plávateľnosti); b) znalosti všeobecných zemepisných, hydrologických, meteorologických a morfologických charakteristík hlav- ných vnútrozemských vodných ciest; c) stanovenie kurzu, tlačivá a uverejnenia týkajúce sa plavby, systémy bójí. 2. Manévrovanie a riadenie lode a) riadenie lode s prihliadaním na vplyv vetra, prúdu, náporovú stratu a ponor pre hodnotenie dostatočnej plá- vateľnosti a stability; b) úloha a činnosť kormidla a propulzora; c) kotvenie a pristátie za každých podmienok; d) manévrovanie v plavebných komorách a prístavoch, manévre pri stretávaní a obchádzaní iných lodí. 3. Konštrukcia lode a stabilita a) znalosti základných princípov konštrukcie lode najmä vzhľadom na bezpečnosť osôb, posádky a lode; b) základné znalosti smernice Rady 82/714/EHS zo 4. októbra 1982 stanovujúcej technické požiadavky na pla- vidlá vnútrozemskej vodnej dopravy; c) základné znalosti hlavných komponentov lode; d) teoretické znalosti pravidiel plávateľnosti a stability a ich praktické uplatňovanie. 4. Motory a) základné znalosti konštrukcie a práce motorov, aby bola zabezpečená ich hnacia funkcia; b) prevádzka a kontrola hlavných a pomocných motorov a činnosť v prípade poruchy. 5. Nakladanie a vykladanie a) používanie ukazovateľov ponoru; b) stanovenie hmotnosti nákladu za použitia osvedčenia o meraní; c) nakladanie a vykladanie, ukladanie nákladu (plán uloženia). 304 SK Úradný vestník Európskej únie 06/zv. 2 6. Činnosť za mimoriadnych okolností a) zásady predchádzania nehodám; b) merania, ktoré treba vykonať v prípade poškodenia, kolízie a nabehnutia na plytčinu, vrátane upchatia netes- ností; c) použitie záchranných prístrojov a vybavenia; d) prvá pomoc v prípade nehôd; e) protipožiarna prevencia a použitie protipožiarneho zariadenia; f) prevencia proti znečisťovaniu vodných ciest. KAPITOLA B Povinné dodatočné témy pre radarovú navigáciu a) Znalosti radarovej teórie: všeobecné znalosti o elektromagnetických vlnách a princípoch prevádzky radaru; b) Spôsobilosť používať radarové vybavenie, interpretácia údajov displeja radaru, analýza informácií zo zariadenia a znalosti obmedzení týkajúcich sa informácií poskytovaných radarom; c) Používanie indikátora otáčania; d) Znalosti pravidiel ECIW o radarovej navigácii. KAPITOLA C Povinné dodatočné témy pre osobnú dopravu 1. Základné znalosti technických predpisov o: stabilite osobných lodí v prípade poškodenia, rozdelení do vodotes- ných priestorov, rovine maximálneho ponoru. 2. Prvá pomoc v prípade nehôd. 3. Protipožiarna prevencia a použitie protipožiarneho zariadenia. 4. Spôsoby záchrany života a príslušné vybavenie. 5. Ako chrániť cestujúcich vo všeobecnosti v prípade evakuácie, poškodenia, kolízie, nabehnutia na plytčinu, požia- ru, explózie a v iných situáciách, ktoré môžu byť príčinou vzniku paniky. 6. Znalosti bezpečnostných pokynov (núdzové východy, lodné mostíky, používanie bezpečnostných prilieb)


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1434/96 της Επιτροπής της 23ης Ιουλίου 1996 για τον καθορισμό του ποσού της προκαταβολής επί του κόστους διάθεσης ορισμένων προϊόντων απόσταξης για το 1997

eurovoc_concepts:
advance payment
alcohol
distillation
distribution cost
intervention agency
wine


title: Ψήφισμα του Συμβουλίου και των αντιπροσώπων των κυβερνήσεων των κρατών μελών συνερχόμενων στα πλαίσια του Συμβουλίου της 23ης Ιουλίου 1996 σχετικά με το ευρωπαϊκό έτος κατά του ρατσισμού (1997)

eurovoc_concepts:
European symbol
anti-discriminatory measure
dissemination of information
public awareness campaign
racism
xenophobia


title: Nõukogu otsus, 23. juuli 1996, millega määratakse asutus, mis vastutab koostöö eest tõupuhaste aretusveiste kontrollimeetodite ja tulemuste hindamise ühtlustamise eest

eurovoc_concepts:
breeding animal
cattle
documentation centre
genetics
statistics

text: 314 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd 31996D0463 2. 8. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 192/19 NÕUKOGU OTSUS, 23. juuli 1996, millega määratakse asutus, mis vastutab koostöö eest tõupuhaste aretusveiste kontrollimeetodite ja tulemuste hindamise ühtlustamise eest (96/463/EÜ) EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1987. aasta direktiivi 87/328/EMÜ tõupuhaste aretusveiste tõuaretuses vastuvõetavaks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 5, ning arvestades, et: tuleks määrata asutus tõupuhaste aretusveiste tõuaretuses vastuvõetavaks tunnistamisel kasutatavate kont- rollimeetodite ja saadud tulemuste hindamise ühtlustamiseks; tuleks määratleda kõnealuse asutuse volitused ja kohustused; saadud kogemusi silmas pidades tuleks tõupuhaste aretusveiste kontrollimeetodite ja tulemuste hindamise ühtlustamisel tehtava koostöö eest vastutavaks asutuseks määrata Interbull Centre, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: Artikkel 1 Lisas I osutatud asutus määratakse tõupuhaste aretusveiste kontrollimeetodite ja tulemuste hindamise 1. ühtlustamisel tehtava koostöö eest vastutavaks asutuseks. 2. Lõikes 1 määratud asutuse kohustused sätestatakse II lisas. Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Artikkel 2 Brüssel, 23. juuli 1996 Nõukogu nimel eesistuja I. YATES (1) EÜT L 167, 26. 6. 1987, lk 54. Direktiivi on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga. 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 315 I LISA Asutuse nimi: INTERBULL Centre Department of Animal Breeding and Genetics Swedish University of Agricultural Sciences Box: 7023 S-750 07 Uppsala, Sweden II LISA Käesoleva otsuse artikli 1 lõikes 1 määratud asutuse kohustused on järgmised. 1. Olla otsuses 86/130/EMÜ (1) sätestatud tõupuhaste aretusveiste aretusväärtuse kontrollimeetodite ja hindamise doku- mentatsiooni- ja teabekeskus Euroopa Liidu liikmesriikide jaoks. Selle kohustuse täitmiseks: — võtab kõnealune asutus korrapäraselt vastu aretusväärtuse hinnanguid ning nende aluseks olevaid andmeid, — võrdleb kõnealune asutus tõupuhaste aretusveiste aretusväärtuse erinevaid kontrolli- ja hindamismeetodeid. 2. Liikmesriikide või komisjoni taotluse korral: a) osutada abi tõupuhaste aretusveiste aretusväärtuse erinevate kontrolli- ja hindamismeetodite ühtlustamisel, eelkõige soovitades teatavate arvutusmeetodite kasutamist; loomade aretusväärtuse kontrolli- ja hindamismeetodite tulemuste võrdlemisel eri b) osutada abi eelkõige: — töötades välja kontrollimenetlusi, mis võimaldavad teha hindamisi eri liikmesriikides, et parandada tulemuste liikmesriikides, asjakohasust ja selektsiooniprogrammide tõhusust, — teha karja rahvusvahelisi hindamisi eri liikmesriikides tehtud aretusväärtuse hindamiste alusel, — levitades rahvusvaheliste hindamiste üksiktulemusi, — avalikustades ümberarvestusvalemeid ja teavet kogu asjakohase aretustöö kohta; c) aidata otsuse 86/130/EMÜ lisa punktis I osutatud asutustel osaleda aretusväärtuse hindamistulemuste võrdlemisel rahvusvahelisel tasandil; d) hinnata tõupuhaste aretusloomade hindamise probleeme ning püüda lahendada eri liikmesriikides tehtavate aretus- väärtuse hindamistega seotud probleeme. (1) EÜT L 101, 17. 4. 1986, lk 37. Otsust on viimati muudetud otsusega nr 94/515/EÜ (EÜT L 207, 10. 8. 1994, lk 30)


title: RÈGLEMENT (CE) N° 1438/96 DE LA COMMISSION du 23 juillet 1996 modifiant les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation pour certains produits du secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar


title: Odluka Zajedničkog odbora EGP-a br. 47/96 od 23. srpnja 1996. o izmjeni Priloga XX. (Okoliš) Sporazumu o EGP-u

text: L_1996291HR. 01004101. xml 11/Sv. 055 HR Službeni list Europske unije 43 21996D1114(10) L 291/41 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 23. 07. 1996. ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a br. 47/96 od 23. srpnja 1996. o izmjeni Priloga XX. (Okoliš) Sporazumu o EGP-u ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a, uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je prilagođen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98. , budući da je Prilog XX. Sporazumu izmijenjen Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 37/96 od 5. lipnja 1996. (1); budući da Odluku Komisije 94/741/EZ od 24. listopada 1994. o upitnicima za izradu izvješća država članica o provedbi određenih Direktiva u sektoru otpada (provedba Direktive Vijeća 91/692/EEZ) (2), treba unijeti u Sporazum, ODLUČIO JE: Članak 1. Iza točke 2. a (Direktiva Vijeća 91/692/EEZ) u poglavlju I. Priloga XX. Sporazumu umeće se sljedeća točka: „2. aa 394 D 0741: Odluka Komisije 94/741/EZ od 24. listopada 1994. o upitnicima za izradu izvješća država članica o provedbi određenih direktiva u sektoru otpada (provedba Direktive Vijeća 91/692/EEZ) (SL L 296, 17. 11. 1994. , str. 42. ). ” Članak 2. Tekstovi Odluke 94/741/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji su priloženi odnosnim jezičnim inačicama ove Odluke, vjerodostojni su. Članak 3. Ova Odluka stupa na snagu 1. kolovoza 1996. , pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a. Članak 4. Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica. Sastavljeno u Bruxellesu 23. srpnja 1996. Za Zajednički odbor EGP-a Predsjednik H. HAFSTEIN (1)  SL L 237, 19. 9. 1996. , str. 46. (2)  SL L 296, 17. 11. 1994. , str. 42