title: A Tanács 2223/96/EK rendelete (1996. június 25.) a Közösségben a nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
confidentiality
data transmission
regional accounting

text: 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 3 31996R2223 1996. 11. 30. AZ EUR(cid:1)PAI K(cid:2)Z(cid:2)SS(cid:3)GEK HIVATALOS LAPJA L 310/1 A TAN`CS 2223/96/EK RENDELETE (1996. jœnius 25. ) a K(cid:1)z(cid:1)ssØgben a nemzeti Øs regionÆlis szÆmlÆk eur(cid:2)pai rendszerØrıl AZ EUR(cid:1)PAI UNI(cid:1) TAN`CSA, tekintettel az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØget k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen annak 213. cikkØre, lØtrehoz(cid:2) szerzıdØsre Øs tekintettel a BizottsÆg Æltal beterjesztett rendelettervezetre, tekintettel az Eur(cid:2)pai Parlament vØlemØnyØre (1), tekintettel az Eur(cid:2)pai MonetÆris IntØzet vØlemØnyØre (2), tekintettel a GazdasÆgi Øs SzociÆlis BizottsÆg vØlemØnyØre (3), (1) (2) (3) mivel a GazdasÆgi Øs MonetÆris Uni(cid:2) megval(cid:2)s(cid:5)tÆsa Øs fel(cid:4)gyelete megk(cid:3)veteli az (cid:3)sszehasonl(cid:5)that(cid:2), naprakØsz Øs megb(cid:5)zhat(cid:2) informÆci(cid:2)t minden egyes orszÆg Øs/vagy rØgi(cid:2) gazdasÆgi helyzetØnek szerkezetØrıl Øs fejlıdØsØrıl; mivel a BizottsÆgnak rØszt kell vÆllalnia a GazdasÆgi Øs MonetÆris Uni(cid:2) igazgatÆsÆban, Øs k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen jelentØst kell tennie a TanÆcsnak a tagÆllamok Æltal a GazdasÆgi Øs MonetÆris Uni(cid:2) megval(cid:2)s(cid:5)tÆsÆra irÆnyul(cid:2) k(cid:3)telezettsØgek teljes(cid:5)tØsØben elØrt elırehaladÆsr(cid:2)l; mivel a gazdasÆgi szÆmlÆk alapvetı eszk(cid:3)z(cid:3)k egy orszÆg Øs/vagy rØgi(cid:2) gazdasÆgi helyzetØnek elemzØsØre, feltØve hogy azok egysØges elvek alapjÆn kØsz(cid:4)lnek, Øs nem tesznek lehetıvØ eltØrı ØrtelmezØst; (4) (5) (6) (7) (8) mivel a BizottsÆg a nemzeti szÆmlÆk aggregÆtumait hasznÆlja k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen k(cid:3)ltsØgvetØsi szÆm(cid:5)tÆsokhoz; k(cid:3)zigazgatÆsi k(cid:3)z(cid:3)ssØgi Øs a mivel IntegrÆlt Nemzeti SzÆmlÆk Eur(cid:2)pai Rendszere – ESA c(cid:5)mmel az e rendelet Æltal szabÆlyozott tÆrgyk(cid:3)rre vonatkoz(cid:2)an 1970-ben megjelent egy k(cid:3)zigazgatÆsi dokumentum, amelyet az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØgek Statiszti- kai Hivatala sajÆt felelıssØgØre egyed(cid:4)l kØsz(cid:5)tett el; mivel ez a dokumentum az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØgek Statisztikai Hivatala Æltal a tagÆllamok nemzeti statisztikai intØzetei- vel egy(cid:4)tt vØgzett t(cid:3)bbØves munkÆnak eredmØnye volt azzal cØllal, hogy lØtrehozzÆk a nemzeti szÆmlÆk egy olyan rendszerØt, amely megfelel az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØgek gazdasÆgi Øs szociÆlis politikÆja k(cid:3)vetelmØnyeinek, Øs mivel ez kØpezte az Egyes(cid:4)lt Nemzetek Nemzeti SzÆm- lÆk RendszerØnek a K(cid:3)z(cid:3)ssØg a sajÆt szÆmlarendszere elkØsz(cid:4)ltØig alkalma- zott; vÆltozatÆt, k(cid:3)z(cid:3)ssØgi amelyet mivel 1979-ben az eredeti sz(cid:3)veg naprakØsszØ tØtele ØrdekØben egy mÆsodik kiadÆs is megjelent (a tovÆbbiak- ban: ESA mÆsodik kiadÆs) (4); mivel az Egyes(cid:4)lt Nemzetek Statisztikai BizottsÆga 1993. februÆrjÆban elfogadta az œj Nemzeti SzÆmlÆk Rend- szerØt (SNA) annak ØrdekØben, hogy az Egyes(cid:4)lt Nemze- tek minden tagorszÆgÆban az eredmØnyek nemzetk(cid:3)zi szinten (cid:3)sszehasonl(cid:5)that(cid:2)kkÆ vÆljanak; mivel a k(cid:3)rnyezeti szÆmlÆk esetØben figyelmet kell szent- elni a BizottsÆgnak az Eur(cid:2)pai Parlamenthez Øs a TanÆcshoz intØzett, „IrÆnymutatÆs az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) szÆ- mÆra a k(cid:3)rnyezeti indikÆtorokr(cid:2)l Øs a k(cid:3)rnyezetvØdelmi nemzeti szÆmlÆkr(cid:2)l” c(cid:5)mß, 1994. december 21-i k(cid:3)zle- mØnyØre; (1) HL C 287. , 1995. 10. 30. , 114. o. (2) 1995. k(cid:3)zzØ). jœnius 21-i vØlemØny (a Hivatalos Lapban mØg nem tettØk (3) HL C 133. , 1995. 5. 31. , 2. o. (4) Eurostat: IntegrÆlt Nemzeti SzÆmlÆk Eur(cid:2)pai Rendszere – ESA, mÆsodik kiadÆs, az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØgek Statisztikai Hivatala, Luxemburg, 1979. 4 (9) HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet a K(cid:3)z(cid:3)ssØg elıny(cid:3)s m(cid:2)don mivel egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dik harmadik orszÆgokkal, k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen az Eur(cid:2)pai GazdasÆgi TØrsØgbe (EGT) tartoz(cid:2)kkal; k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)sen (17) mivel a k(cid:3)zvetetten mØrt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tı szolgÆltatÆ- lebontÆsi m(cid:2)djÆr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) hatÆrozatot egy sok (FISIM) kØsıbbi idıpontban kell meghozni; (10) mivel a SzÆmlÆk Eur(cid:2)pai RendszerØt œgy kell lØtrehozni, hogy az megfeleljen a GazdasÆgi Øs MonetÆris Uni(cid:2) k(cid:3)vetelmØnyeinek, Øs azt a k(cid:3)z(cid:3)ssØgi jogszabÆlyokban foglalt nemzeti Øs regionÆlis szÆmlÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnÆl alkalmazni kell; (18) mivel a szubszidiaritÆs elvØnek megfelelıen az (cid:3)sszeha- sonl(cid:5)that(cid:2) informÆci(cid:2) elØrØsØt lehetıvØ tevı k(cid:3)z(cid:3)s sta- tisztikai szabvÆnyok megalkotÆsa olyan feladat, amellyel hatØkonyan csak k(cid:3)z(cid:3)ssØgi szinten lehet foglalkozni, Øs mivel az ilyen szabvÆnyokat az egyes tagÆllamokban a hivatalos statisztikÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆØrt felelıs szervezetek Øs intØzetek fel(cid:4)gyelete alatt kell vØgrehajtani; (11) mivel a BizottsÆg az e rendelet Æltal meghatÆrozott rend- szer szerint a tagÆllamok Æltal (cid:3)sszeÆll(cid:5)tott minden szÆmla Øs tÆbla eredmØnyeit meghatÆrozott idıpontok- ban rendelkezØsre bocsÆtja, k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)s figyelemmel a gaz- dasÆgi konvergencia ellenırzØsØre Øs a tagÆllami gazda- sÆgpolitikÆk legszorosabb koordinÆci(cid:2)jÆnak elØrØsØre; (12) mivel az e rendelettel lØtrehozott rendszer mint a k(cid:3)z(cid:3)s szabvÆnyok, fogalommeghatÆrozÆsok, osztÆlyozÆsok Øs a tagÆllamok Æltal a K(cid:3)z(cid:3)ssØg k(cid:3)vetelmØnyei szerint kØsz(cid:5)- tendı szÆmlÆkra vonatkoz(cid:2) szÆmviteli szabÆlyok referen- ciakerete, fokozatosan minden mÆs rendszer helyØbe lØp oly m(cid:2)don, hogy a tagÆllamok k(cid:3)z(cid:3)tt (cid:3)sszehasonl(cid:5)that(cid:2) eredmØnyekhez lehessen jutni; (13) mivel ezeknek a statisztikai eredmØnyeknek az ÆtlÆthat(cid:2)- sÆg elvØnek megfelelıen az ÆllampolgÆrok szÆmÆra hoz- zÆfØrhetıeknek kell lenni(cid:4)k; (14) mivel az e rendelet Æltal lØtrehozott rendszer, amely az SNA egy, a tagÆllamok gazdasÆgi szerkezeteihez igaz(cid:5)tott vÆltozata, k(cid:3)veti az SNA szerkezetØt, Øs (cid:5)gy a k(cid:3)z(cid:3)ssØgi adatok (cid:3)sszehasonl(cid:5)that(cid:2)ak a K(cid:3)z(cid:3)ssØg fı nemzetk(cid:3)zi partnerei Æltal (cid:3)sszeÆll(cid:5)tott szÆmlÆkkal; (15) mivel az adatokat a szÆmlÆk Øs tÆblÆk tÆg kateg(cid:2)riÆi sze- rint kell csoportos(cid:5)tani, Øs mivel csak a K(cid:3)z(cid:3)ssØg k(cid:3)ve- telmØnyei szempontjÆb(cid:2)l alapvetı fontossÆgœ informÆ- ci(cid:2)t kell feldolgozni, Øs k(cid:3)z(cid:3)lni a BizottsÆggal meghatÆ- rozott idıpontokban; (19) mivel sz(cid:4)ksØges e rendelet rendelkezØseinek a kiigaz(cid:5)tÆ- sÆhoz Øs naprakØsszØ tØtelØhez a TanÆcs 89/382/EGK, Euratom (1) hatÆrozatÆval lØtrehozott Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØg statisztikai programbizottsÆgÆval (SPC) egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dØs- ben egy eljÆrÆst megalkotni; mivel a kiigaz(cid:5)tÆsi eljÆrÆs azokra a m(cid:2)dos(cid:5)tÆsokra korlÆtoz(cid:2)dik, amelyek nem n(cid:3)velik a sajÆt forrÆsokat; (20) mivel a statisztikai programbizottsÆg Øs a 91/115/EGK hatÆrozattal (2) lØtrehozott monetÆris, pØnz(cid:4)gyi Øs fizetØ- simØrleg-statisztikÆkkal foglalkoz(cid:2) bizottsÆg (CMFB) beje- lentette, hogy tÆmogatjÆk e rendelet tervezetØt; (21) mivel a brutt(cid:2) nemzeti termØk piaci Æron (GNPmp) t(cid:3)rtØnı (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnak (cid:3)sszehangolÆsÆr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2), 1989. irÆnyelv (3) elı(cid:5)rja, februÆr 13-i 89/130/EGK tanÆcsi hogy a GNPmp csak az IntegrÆlt Nemzeti SzÆmlÆk Eur(cid:2)- pai RendszerØnek fogalommeghatÆrozÆsainak Øs szÆmvi- teli szabÆlyainak alkalmazÆsa esetØn (cid:3)sszehasonl(cid:5)that(cid:2), Øs mivel a hozzÆadottØrtØk-ad(cid:2)b(cid:2)l (H(cid:6)A) szÆrmaz(cid:2) sajÆt forrÆsok beszedØsØnek vØgleges egysØges rendszerØrıl sz(cid:2)l(cid:2), 1989. mÆjus 29-i 1553/89/EGK, Euratom tanÆcsi rendelet (4) elı(cid:5)rja, hogy a H(cid:6)A sœlyozott ÆtlagkulcsÆnak kiszÆm(cid:5)tÆsÆhoz az ad(cid:2)k(cid:3)teles mßveletek rØszletezØsØt az Eur(cid:2)pai RendszerØvel IntegrÆlt Nemzeti (cid:3)sszhangban elkØsz(cid:5)tett nemzeti szÆmlÆk seg(cid:5)tsØgØvel kell elvØgezni, Øs mivel ezen instrumentumokra, Øs a tœl- zott hiÆny esetØn k(cid:3)vetendı eljÆrÆsr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) jegyzık(cid:3)nyv alkalmazÆsÆr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2), 1993. november 22-i 3605/93/EK tanÆcsi rendelettel (5), az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØgek sajÆt forrÆ- sainak rendszerØrıl sz(cid:2)l(cid:2), 1994. okt(cid:2)ber 31-i 94/728/EK tanÆcsi hatÆrozattal (6), valamint a k(cid:3)ltsØgvetØsi fegye- lemrıl sz(cid:2)l(cid:2), 1994. okt(cid:2)ber 31-i 94/729/EK tanÆcsi hatÆrozattal (7) (cid:3)sszef(cid:4)ggØsben az e rendelet Æltal lØtre- SzÆmlÆk (16) mivel azonban tekintettel az Ørintett szÆmlÆk volume- nØre Øs mØretØre, a rØszletezettsØgre Øs a f(cid:3)ldrajzi lefe- dettsØgre, valamint e vonatkozÆsban a tagÆllamok hely- zetØre, azoknak a tagÆllamoknak, amelyek objekt(cid:5)ven nem kØpesek az e rendeletben foglalt hatÆridıket betar- tani, kivØtelesen Øs ideiglenesen bizonyos tovÆbbi hatÆr- idıt kell engedØlyezni az adatok benyœjtÆsÆra; (1) HL L 181. , 1989. 6. 28. , 47. o. (2) HL L 59. , 1991. 3. 6. , 19. o. (3) HL L 49. , 1989. 2. 21. , 26. o. , az irÆnyelvet legut(cid:2)bb az 1994. Øvi CsatlakozÆsi OkmÆny m(cid:2)dos(cid:5)totta. (4) HL L 155. , 1989. 6. 7. , 9. o. (5) HL L 332. , 1993. 12. 31. , 7. o. (6) HL L 293. , 1994. 11. 12. , 9. o. (7) HL L 293. , 1994. 11. 12. , 14. o. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 5 hozott rendszer vØgrehajtÆsÆra Ætmeneti biztos(cid:5)tani, idıszakot kell A B. mellØklet szerint az egyes tagÆllamoknak biztos(cid:5)tott p(cid:2)tha- tÆridı legkØsıbb 2005. januÆr 1-jØn lejÆr. ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk CØl (1) E rendelet cØlja, hogy lØtrehozza az 1995. Øvi Eur(cid:2)pai SzÆmlarendszert (a tovÆbbiakban: ESA 95) azzal, hogy rendel- kezik: a) Øs tÆblÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆhoz egy olyan m(cid:2)dszertanr(cid:2)l, amely a k(cid:3)z(cid:3)ssØg ØrdekØben a (cid:3)sszehasonl(cid:5)that(cid:2) szÆmlÆk fogalom- m(cid:2)don alkalmazni k(cid:5)vÆnt k(cid:3)z(cid:3)s szabvÆnyokra, szabÆ- meghatÆrozÆsokra, osztÆlyozÆsokra Øs lyokra vonatkozik, egy(cid:4)tt a 3. cikk feltØtelei szerint elı(cid:5)rt eredmØnyekkel; szÆmviteli b) egy, az ESA 95 szerint (cid:3)sszeÆll(cid:5)tott szÆmlÆknak Øs tÆblÆk- nak a K(cid:3)z(cid:3)ssØg cØljaira, meghatÆrozott idıpontban t(cid:3)rtØnı ÆtadÆsÆt szolgÆl(cid:2) programr(cid:2)l. (2) Figyelembe vØve a 7. Øs 8. cikket, ez a rendelet vonatko- zik minden olyan k(cid:3)z(cid:3)ssØgi jogi aktusra, amely az ESA-ra vagy annak fogalommeghatÆrozÆsaira hivatkozik. Ez a rendelet nem k(cid:3)telezi a tagÆllamokat arra, hogy az szolgÆl(cid:2) szÆmlÆk (3) ESA 95-(cid:3)t alkalmazzÆk a sajÆt cØljaikat (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnÆl. 2. cikk M(cid:2)dszertan Az 1. cikk (1) bekezdØsØnek a) pontjÆban eml(cid:5)tett ESA (1) 95 m(cid:2)dszertant az A. mellØklet tartalmazza. (2) Az ESA 95 m(cid:2)dszertan azon m(cid:2)dos(cid:5)tÆsait, amelyek cØlja az ESA 95 tartalmÆnak tisztÆzÆsa Øs jav(cid:5)tÆsa, a BizottsÆg hatÆr- ozattal Ællap(cid:5)tja meg a 4. cikkben elı(cid:5)rt eljÆrÆsnak megfelelıen, feltØve hogy azzal az ESA 95 alapvetı fogalmai nem vÆltoznak, Øs vØgrehajtÆsa nem k(cid:3)vetel meg tovÆbbi forrÆsokat Øs nem n(cid:3)veli a sajÆt forrÆsokat. A SzerzıdØs vonatkoz(cid:2) rendelkezØsei szerint a TanÆcs (3) legkØsıbb 1997. december 31-ig d(cid:3)ntØst hoz az A. mellØklet I. mellØkletØben le(cid:5)rt k(cid:3)zvetve mØrt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆl- tatÆsok (FISIM) rendszerØnek bevezetØsØrıl, Øs amennyiben helyØnval(cid:2), elfogadja a vØgrehajtÆsÆhoz sz(cid:4)ksØges intØzkedØseket. rØszletezØsi A BizottsÆg a statisztikai programbizottsÆggal folytatott konzul- tÆci(cid:2)t k(cid:3)vetıen jelentØst tesz a TanÆcsnak legkØsıbb 2003. jœlius 1-jØig az engedØlyezett p(cid:2)thatÆridık felhasznÆlÆsÆr(cid:2)l, ellenırizve, hogy azok fenntartÆsa indokolt-e mØg. Amennyi- ben sz(cid:4)ksØges, ehhez a jelentØshez mellØkelni kell a BizottsÆg engedØlyezØsØrıl javaslatÆt a tovÆbbi hatÆridı-hosszabb(cid:5)tÆs azon tagÆllamok rØszØre, amelyeknek erre sz(cid:4)ksØg(cid:4)k van. (2) A tagÆllamok benyœjtjÆk a B. mellØklet szerinti eredmØ- nyeket, beleØrtve a statisztikai titkossÆgra vonatkoz(cid:2) nemzeti jogszabÆlyok vagy gyakorlat szerint a tagÆllamok Æltal titkosnak nyilvÆn(cid:5)tott adatokat is, a titoktartÆsi k(cid:3)telezettsØg hatÆlya alÆ tartoz(cid:2) statisztikai adatoknak az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØgek Statiszti- kai HivatalÆhoz t(cid:3)rtØnı tovÆbb(cid:5)tÆsÆr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2), 1990. jœnius 11-i 1588/90/EGK, Euratom tanÆcsi rendelet rendelkezØsei alapjÆn, amely irÆnyad(cid:2) az informÆci(cid:2) titkos kezelØsØre (1). A 2. cikk (2) bekezdØsØben meghatÆrozott korlÆtokon bel(cid:4)l a tagÆllamokt(cid:2)l kØrt adatokra vonatkoz(cid:2) bÆrmely vÆltozÆs – œj tÆblÆzatok, Ørintett orszÆgok Øs/vagy rØgi(cid:2)k – lehet bizottsÆgi hatÆrozat tÆrgya a 4. cikkben meghatÆrozott eljÆrÆs szerint. 4. cikk Az eljÆrÆs A BizottsÆgot a statisztikai programbizottsÆg (a tovÆb- (1) biakban: bizottsÆg) seg(cid:5)ti. (2) A BizottsÆg kØpviselıje beterjeszti a bizottsÆgnak a meg- hozand(cid:2) intØzkedØsek tervezetØt. A bizottsÆg vØlemØnyezi a tervezetet azon a hatÆridın bel(cid:4)l, amelyet az eln(cid:3)k hatÆroz meg az (cid:4)gy s(cid:4)rgıssØgØnek megfelelıen. A vØlemØnyt azzal a t(cid:3)bbsØggel kell elfogadni, amelyet a SzerzıdØs 148. cikkØnek (2) bekezdØse (cid:5)r elı azokra a hatÆrozatokra, amelyeket a TanÆcs fogad el a BizottsÆg javaslatÆra. A bizottsÆgban a tagÆllamok kØpviselıinek szavazatait az eml(cid:5)tett cikkben foglaltak szerint kell sœlyozni. Az eln(cid:3)k nem szavaz. 3. cikk TovÆbb(cid:3)tÆs a BizottsÆgnak (3) A BizottsÆg azonnal alkalmazand(cid:2) intØzkedØseket fogad el. Azonban ha ezek az intØzkedØsek nem Ællnak (cid:3)sszhangban a bizottsÆg vØlemØnyØvel, azokr(cid:2)l a BizottsÆg a TanÆcsot azon- nal tÆjØkoztatja. Ilyen esetben: (1) A tagÆllamok a B. mellØkletben meghatÆrozott szÆmlÆkat Øs tÆblÆkat az egyes tÆblÆzatokra meghatÆrozott hatÆridın bel(cid:4)l tovÆbb(cid:5)tjÆk a BizottsÆgnak (a Statisztikai Hivatalnak). (1) HL L 151. , 1990. 6. 15. , 1. o. A rendeletet az 1994. Øvi CsatlakozÆsi OkmÆny m(cid:2)dos(cid:5)totta. HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 6 a) a BizottsÆg az Æltala elhatÆrozott intØzkedØsek alkalmazÆsÆt a tÆjØkoztatÆs idıpontjÆt(cid:2)l szÆm(cid:5)tott hÆrom h(cid:2)napra elha- lasztja; b) a TanÆcs minıs(cid:5)tett t(cid:3)bbsØggel eljÆrva, az a) pontban meg- hatÆrozott hatÆridın bel(cid:4)l eltØrı d(cid:3)ntØst hozhat. 5. cikk A bizottsÆg feladatai A bizottsÆg minden, az eln(cid:3)ke Æltal felvetett, az e rendelet vØg- rehajtÆsÆhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) (cid:4)gyet megvizsgÆl vagy sajÆt kezdemØ- nyezØsØre, vagy valamely tagÆllam kØrØsØre. 6. cikk Egy(cid:4)ttmßk(cid:1)dØs mÆs bizottsÆgokkal (1) A 91/115/EGK hatÆrozat 2. cikkØnek megfelelıen a BizottsÆg kikØri a monetÆris, pØnz(cid:4)gyi Øs fizetØsimØrleg-statisz- tikÆkkal foglalkoz(cid:2) bizottsÆg (CMFB) vØlemØnyØt minden, az e bizottsÆg hatÆsk(cid:3)rØbe tartoz(cid:2) (cid:4)gyben. (2) A BizottsÆg tÆjØkoztatja a 89/130/EGK, Euratom irÆny- elvvel lØtrehozott brutt(cid:2) nemzeti termØk bizottsÆgot minden, a jelen rendelet vØgrehajtÆsÆra vonatkoz(cid:2) informÆci(cid:2)r(cid:2)l, amely sz(cid:4)ksØges e bizottsÆg feladatainak ellÆtÆsÆhoz. 7. cikk A K(cid:3)z(cid:3)ssØgek sajÆt forrÆsainak rendszerØrıl sz(cid:2)l(cid:2) 88/ (4) 376/EGK, Euratom hatÆrozat vØgrehajtÆsÆr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2), 1989. mÆjus 29-i 1552/89/EGK, Euratom tanÆcsi rendelet (1) 19. cikkØnek sØrelme nØlk(cid:4)l, a BizottsÆg Øs az Ørintett tagÆllamok ellenırzik e rendelet alkalmazÆsÆt, Øs ezen ellenırzØsek eredmØnyØt az e rendelet 4. cikke (1) bekezdØsØvel lØtrehozott bizottsÆg elØ ter- jesztik. 8. cikk `tmeneti rendelkezØsek (1) A k(cid:3)ltsØgvetØs Øs a sajÆt forrÆsok ØrdekØben, valamint az 1. cikk (2) bekezdØsØtıl Øs a 7. cikktıl eltØrıen, a 89/130/EGK, Euratom irÆnyelv 1. cikkØnek (1) bekezdØse, valamint az ehhez kapcsol(cid:2)d(cid:2) jogi aktusok, k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen az 1552/89/EGK, Euratom Øs az 1553/89/EGK, Euratom rendelet Øs a 94/728/EK, Eura- tom Øs a 94/729/EK hatÆrozat ØrtelmØben hatÆlyos IntegrÆlt GazdasÆgi SzÆmlÆk Rendszere az ESA mÆsodik kiadÆs mindad- dig, ameddig a 94/728/EK, Euratom hatÆrozat hatÆlyban marad. (2) A 3605/93/EK rendeletben meghatÆrozott tœlzotthiÆny- eljÆrÆs szerint a tagÆllamok Æltal a BizottsÆgnak k(cid:4)ld(cid:3)tt jelentØ- sek cØljaira az IntegrÆlt GazdasÆgi SzÆmlÆk Eur(cid:2)pai Rendszere az ESA mÆsodik kiadÆsa az 1999. szeptember 1-jei jelentØstØte- lig. Az e cikk (1) Øs (2) bekezdØsØben meghatÆrozottak sze- (3) rint az ESA mÆsodik kiadÆsÆnak alkalmazÆsÆt œgy kell biztos(cid:5)- tani, hogy a 7. cikk (1) bekezdØse alapjÆn kapott adatokat az ESA 95 alapjÆn ki kell igaz(cid:5)tani, figyelembe vØve az ESA mÆso- dik kiadÆsa Øs az ESA 95 eltØrı fogalmaib(cid:2)l, fogalommeghatÆ- rozÆsaib(cid:2)l vagy n(cid:2)menklatœrÆib(cid:2)l ad(cid:2)d(cid:2) vÆltozÆsokat. Ennek az elvnek a vØgrehajtÆsÆt a TanÆcs 89/130/EGK, Eura- tom irÆnyelvØnek 6. cikkØben meghatÆrozott eljÆrÆs szerint leg- kØsıbb 1996 decemberØig kell megval(cid:2)s(cid:5)tani. Az alkalmazÆs Øs az elsı adatszolgÆltatÆs idıpontja 9. cikk Az ESA 95-(cid:3)t elısz(cid:3)r a B. mellØkletnek megfelelıen (1) (cid:3)sszeÆll(cid:5)tott, 1999. ÆprilisÆban tovÆbb(cid:5)tand(cid:2) adatokra kell alkal- mazni. Ez a rendelet az Eur(cid:4)pai K(cid:5)z(cid:5)ssØgek Hivatalos LapjÆban t(cid:3)rtØnı kihirdetØsØt k(cid:3)vetı 20. napon lØp hatÆlyba. Ez a rendelet teljes egØszØben k(cid:3)telezı Øs k(cid:3)zvetlen(cid:4)l alkalma- zand(cid:2) valamennyi tagÆllamban. Az adatokat a B. mellØkletben meghatÆrozott hatÆridık- (2) nek megfelelıen a BizottsÆgnak (Statisztikai Hivatalnak) kell megk(cid:4)ldeni. Kelt Br(cid:4)sszelben, 1996. jœnius 25-Øn. Az (1) bekezdØssel (cid:3)sszhangban az ESA 95-re Øp(cid:4)lı elsı (3) adatszolgÆltatÆsig a tagÆllamok az ESA mÆsodik kiadÆsa alkal- mazÆsÆval (cid:3)sszeÆll(cid:5)tott szÆmlÆkat Øs tÆblÆzatokat tovÆbbra is megk(cid:4)ldik a BizottsÆgnak (Statisztikai Hivatalnak). a TanÆcs rØszØrıl az eln(cid:5)k M. PINTO (1) HL L 155. , 1989. 6. 7. , 1. o. A rendeletet legut(cid:2)bb a 2729/94/EGK, Euratom rendelet m(cid:2)dos(cid:5)totta (HL L 293. , 1994. 11. 12. , 5. o. ). 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 7 A. MELL(cid:3)KLET EUR(cid:5)PAI SZ`ML`K RENDSZERE ESA 1995 TARTALOMJEGYZ(cid:3)K 1. FEJEZET `LTAL`NOS JELLEMZ(cid:6)K. AZ ESA FELHASZN`L`SI TER(cid:7)LETEI. Az ESA mint az elemzØs Øs a politikÆk keretrendszere. Az ESA-ban szereplı fogalmak nyolc jellemzı tulajdonsÆga. Az ESA 1995 Øs az SNA 1993. Az ESA 1995 Øs az ESA 1970. AZ ESA MINT RENDSZER. A statisztikai egysØgek Øs csoportos(cid:5)tÆsuk. A szervezeti egysØgek Øs a szektorok. A szakosodott telephelyek Øs a nemzetgazdasÆgi Ægazatok. Rezidens Øs nem rezidens egysØgek; a teljes gazdasÆg Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld. GazdasÆgi folyamatok Øs ÆllomÆnyok. A gazdasÆgi folyamatok. GazdasÆgi mßveletek. A gazdasÆgi mßveletek tulajdonsÆgai. EgysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti, illetve egysØgeken bel(cid:4)li gazdasÆgi mßveletek. PØnz(cid:4)gyi, illetve nem pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k. EllentØtelezØssel jÆr(cid:2), illetve ellentØtelezØs nØlk(cid:4)li gazdasÆgi mßveletek. Az Ætcsoportos(cid:5)tott gazdasÆgi mßveletek. A ÆtirÆny(cid:5)tÆs. A felosztÆs. A mßvelet megb(cid:5)z(cid:2)jÆnak elismerØse. HatÆresetek. Eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai. Az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek egyØb volumenvÆltozÆsa. Eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg, illetve vesztesØg. `llomÆnyok. A szÆmlÆk rendszere Øs az aggregÆtumok. ElszÆmolÆsi szabÆlyok. A szÆmlÆk kØt oldalÆnak megnevezØsei. Kettıs k(cid:3)nyvelØs/nØgyszeres elszÆmolÆs. (cid:6)rtØkelØs. A termØkekre vonatkoz(cid:2) speciÆlis ØrtØkelØsi eljÆrÆsok. VÆltozatlan Ærakon t(cid:3)rtØnı ØrtØkelØs. Oldal 20 20 20 21 27 27 28 28 29 29 29 30 30 30 31 31 31 31 31 31 32 32 32 32 32 33 33 33 33 33 34 34 34 35 8 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Oldal 1. FEJEZET (folytatÆs) A szÆmbavØtel idıpontja. KonszolidÆlÆs Øs nett(cid:2)s(cid:5)tÆs. KonszolidÆlÆs. Nett(cid:2)s(cid:5)tÆs. SzÆmlÆk, egyenlegezı tØtelek Øs aggregÆtumok. A szÆmlasorozat. A termØkek Øs szolgÆltatÆsok egyenlege. A k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmla. Egyenlegezı tØtelek. AggregÆtumok. Az nemzetgazdasÆgi Ægazati kapcsolatok keretrendszere. 2. FEJEZET AZ EGYS(cid:7)GEK (cid:7)S AZ EGYS(cid:7)GEK CSOPORTOS˝T`SA. A NEMZETGAZDAS`G HAT`RAI. AZ INT(cid:6)ZM(cid:6)NYI EGYS(cid:6)GEK. A GAZDAS`GI SZEKTOROK. Nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (S. 11). Alszektor: `llami nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (S. 11001). Alszektor: Hazai nem pØnz(cid:4)gyi magÆnvÆllalatok (S. 11002). Alszektor: K(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆs alatt Æll(cid:2) nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (S. 11003). PØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (S. 12). Alszektor: A k(cid:3)zponti bank (S. 121). Alszektor: EgyØb monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek (S. 122). Alszektor: EgyØb pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık, kivØve biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok (S. 123). Alszektor: PØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzı vÆllalatok (S. 124). Alszektor: Biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok (S. 125). `llamhÆztartÆs (S. 13). Alszektor: K(cid:3)zponti kormÆnyzat (S. 1311). Alszektor: TartomÆnyi kormÆnyzat (S. 1312). Alszektor: Helyi (cid:3)nkormÆnyzat (S. 1313). Alszektor: TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok (S. 1314). HÆztartÆsok (S. 14). Alszektor: Munkaad(cid:2)k (beleØrtve az alkalmazott nØlk(cid:4)li (cid:3)nÆll(cid:2)akat) (S. 141 + S. 142). Alszektor: MunkavÆllal(cid:2)k (S. 143). Alszektor: Tulajdonosi j(cid:3)vedelemben rØszes(cid:4)lık (S. 1441). Alszektor: Nyugd(cid:5)jasok (S. 1442). Alszektor: EgyØb transzfer jellegß j(cid:3)vedelemben rØszes(cid:4)lık (S. 1443). Alszektor: EgyØb hÆztartÆsok (S. 145). HÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek (S. 15). K(cid:4)lf(cid:3)ld (S. 2). A termelıegysØgek szektorok szerinti osztÆlyozÆsÆnak alkalmazÆsa a legfontosabb, ÆltalÆnosan elterjedt jogi tulajdon- formÆkra. 35 35 35 36 36 36 37 37 37 37 37 39 39 41 42 44 45 46 46 46 48 49 50 50 51 52 52 52 52 53 53 54 54 54 54 54 54 55 55 56 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 2. FEJEZET (folytatÆs) HELYI SZAKOSODOTT TELEPHELYEK (cid:6)S NEMZETGAZDAS`GI `GAZATOK. A szakosodott telephely. A nemzetgazdasÆgi Ægazat. A NEMZETGAZDAS`GI `GAZATOK OSZT`LYOZ`SA. A HOMOG(cid:6)N SZAKOSODOTT EGYS(cid:6)GEK (cid:6)S A HOMOG(cid:6)N NEMZETGAZDAS`GI `GAZATOK. A homogØn szakosodott egysØg. A homogØn nemzetgazdasÆgi Ægazat. A HOMOG(cid:6)N NEMZETGAZDAS`GI `GAZATOK OSZT`LYOZ`SA. 3. FEJEZET TERM(cid:7)KEKKEL KAPCSOLATOS GAZDAS`GI M(cid:8)VELETEK. A TERMEL(cid:6)S (cid:6)S KIBOCS`T`S. Fı-, mÆsodlagos Øs kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgek. KibocsÆtÆs (P. 1). A kibocsÆtÆs szÆmbavØteli idıpontja Øs ØrtØkelØse. FOLY(cid:1) TERMEL(cid:8)FELHASZN`L`S (P. 2). A foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs szÆmbavØteli idıpontja Øs ØrtØkelØse. V(cid:6)GS(cid:8) FOGYASZT`S. VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs (P. 3). VØgsı fogyasztÆs (P. 4). A vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsok szÆmbavØteli idıpontja Øs ØrtØkelØse. A vØgsı fogyasztÆs szÆmbavØteli idıpontja Øs ØrtØkelØse. BRUTT(cid:1) FELHALMOZ`S (P. 5). Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs (P. 51). A brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs szÆmbavØteli idıpontja Øs ØrtØkelØse. KØszletvÆltozÆsok (P. 52). A kØszletvÆltozÆsok szÆmbavØteli idıpontja Øs ØrtØkelØse. (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege (P. 53). TERM(cid:6)K- (cid:6)S SZOLG`LTAT`SEXPORT (cid:6)S -IMPORT (P. 6 Øs P. 7). TermØkimport Øs -export (P. 61 Øs P. 71). SzolgÆltatÆsimport Øs -export (P. 62 Øs P. 72). HASZN`LT TERM(cid:6)KEKKEL KAPCSOLATOS GAZDAS`GI M(cid:9)VELETEK. 4. FEJEZET J(cid:9)VEDELEMELOSZT`SSAL KAPCSOLATOS M(cid:8)VELETEK. MUNKAV`LLAL(cid:1)I J(cid:10)VEDELMEK (D. 1). BØrek Øs keresetek (D. 11). PØnzbeni bØrek Øs keresetek. TermØszetbeni bØrek Øs keresetek. A munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (D. 12). A munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (D. 121). A munkaad(cid:2)k Æltal fizetett imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs (D. 122). 9 Oldal 58 59 59 60 60 60 60 61 62 63 64 64 70 75 77 77 77 78 80 80 81 81 83 84 85 86 86 87 89 91 93 93 93 93 93 95 95 95 10 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Oldal 4. FEJEZET (folytatÆs) TermelØsi Øs importad(cid:2)k (D. 2). TermØkad(cid:2)k (D. 21). HozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:6)A) (D. 211). Importad(cid:2)k Øs importvÆmok a H(cid:6)A kivØtelØvel (D. 212). TermØkad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importad(cid:2)k kivØtelØvel (D. 214). EgyØb termelØsi ad(cid:2)k (D. 29). Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyeinek befizetett termelØsi Øs importad(cid:2)k. T`MOGAT`SOK (D. 3). TermØktÆmogatÆsok (D. 31). ImporttÆmogatÆsok (D. 311). EgyØb termØktÆmogatÆsok (D. 319). EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok (D. 39). TULAJDONOSI J(cid:10)VEDELEM (D. 4). Kamat (D. 41). BetØtek, hitelek utÆn jÆr(cid:2) kamatok Øs egyØb k(cid:3)vetelØsek Øs k(cid:3)telezettsØgek szÆmlÆk. (cid:6)rtØkpap(cid:5)rok kamata. VÆlt(cid:2)k Øs egyØb r(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok kamata. K(cid:3)tvØnyek Øs ad(cid:2)slevelek kamata. KamatlÆbswap-(cid:4)gyletek Øs hatÆridıs kamatlÆb-megÆllapodÆsok. PØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing kamata. EgyØb kamatok. A szÆmbavØtel idıpontja. VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme (D. 42). OsztalØk (D. 421). A j(cid:3)vedelemkivonÆs a kvÆzi vÆllalatokt(cid:2)l (D. 422). A k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsek visszaforgatott nyeresØge (D. 43). Biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok tulajdonosi j(cid:3)vedelme (D. 44). BØrleti d(cid:5)jak (D. 45). F(cid:3)ldbØrleti d(cid:5)jak. Felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek utÆni bØrleti d(cid:5)j. FOLY(cid:1) J(cid:10)VEDELEM-, VAGYON- STB. AD(cid:1)K (D. 5). J(cid:3)vedelemad(cid:2)k (D. 51). EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k (D. 59). T`RSADALOMBIZTOS˝T`SI HOZZ`J`RUL`SOK (cid:6)S JUTTAT`SOK (D. 6). TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok (D. 61). TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok (D. 611). ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok (D. 612). TermØszetbeni tÆrsadalmi transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li tÆrsadalmi juttatÆsok (D. 62). TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs pØnzbeni juttatÆsai (D. 621). MagÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai (D. 622). 96 97 97 97 98 98 99 100 100 101 101 101 103 103 103 103 103 103 104 104 104 105 105 105 106 107 107 108 108 108 108 109 109 110 112 112 113 114 114 115 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 4. FEJEZET (folytatÆs) MunkavÆllal(cid:2)knak nyœjtott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok (D. 623). TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß pØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆsok (D. 624). TermØszetbeni tÆrsadalmi transzferek (D. 63). TermØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok (D. 631). TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok, visszatØr(cid:5)tØsek (D. 6311). EgyØb termØszetbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok (D. 6312). TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß termØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok (D. 6313). EgyØni felhasznÆlÆsra szolgÆl(cid:2) nem piaci termØk- Øs szolgÆltatÆstranszferek (D. 632). EGY(cid:6)B FOLY(cid:1) TRANSZFEREK (D. 7). Nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak (D. 71). Nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek (D. 72). Foly(cid:2) transzferek a kormÆnyzaton bel(cid:4)l (D. 73). Foly(cid:2) nemzetk(cid:3)zi egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dØssel kapcsolatos tranzakci(cid:2)k (D. 74). EgyØb foly(cid:2) transzferek (D. 75). Foly(cid:2) transzferek a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek rØszØre. HÆztartÆsok k(cid:3)z(cid:3)tti foly(cid:2) transzferek. B(cid:5)rsÆgok Øs k(cid:3)tbØrek. Lott(cid:2) Øs egyØb szerencsejÆtØkok. KÆr megtØr(cid:5)tØsØre vonatkoz(cid:2) kifizetØsek. A GNP-n alapul(cid:2) negyedik sajÆt erıforrÆs. EgyØb. MAG`NNYUGD˝JP(cid:6)NZT`RAK NETT(cid:1) VAGYONV`LTOZ`SA MIATTI KORREKCI(cid:1) (D. 8). T(cid:8)KETRANSZFEREK (D. 9). Tıkead(cid:2)k (D. 91). BeruhÆzÆsi tÆmogatÆsok (D. 92). EgyØb tıketranszferek (D. 99). 5. FEJEZET P(cid:7)NZ(cid:10)GYI TRANZAKCI(cid:5)K. A P(cid:6)NZ(cid:7)GYI TRANZAKCI(cid:1)K OSZT`LYOZ`SA. MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) (F. 1). MonetÆris arany (F. 11). K(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) (F. 12). Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek (F. 2). Fizetıeszk(cid:3)z (F. 21). `truhÆzhat(cid:2) betØtek (F. 22). EgyØb betØtek (F. 29). RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok (F. 3). (cid:6)rtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a pØnz(cid:4)gyi derivat(cid:5)vÆk kivØtelØvel (F. 33). R(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a pØnz(cid:4)gyi derivat(cid:5)vÆk kivØtelØvel (F. 331). Hosszœ lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a pØnz(cid:4)gyi derivat(cid:5)vÆk kivØtelØvel (F. 332). SzÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (F. 34). 11 Oldal 115 115 115 115 116 116 116 116 117 117 118 118 119 120 120 120 120 121 121 121 121 122 123 123 124 125 127 129 131 131 132 132 132 133 133 134 134 135 135 136 12 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Oldal 5. FEJEZET (folytatÆs) Hitelek (F. 4). 137 R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek (F. 41). Hosszœ lejÆratœ hitelek (F. 42). 137 137 RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek (F. 5). 139 RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel (F. 51). TızsdØn jegyzett rØszvØnyek a befektetØsi jegyek nØlk(cid:4)l (F. 512) jegyek nØlk(cid:4)l (F. 511) Øs nem jegyzett rØszvØnyek a befektetØsi. 140 140 EgyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek (F. 513). 141 BefektetØsi jegyek (F. 52). 141 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok (F. 6). 141 A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l (F. 61). 142 A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l (F. 611). 142 A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l (F. 612). 143 Biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jelılegek Øs f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkai (F. 62). 144 EgyØb k(cid:3)vetelØsek Øs k(cid:3)telezettsØgek szÆmlÆk (F. 7). 144 Kereskedelmi hitelek Øs elılegek (F. 71). EgyØb k(cid:3)vetelØsek Øs k(cid:3)telezettsØgek szÆmlÆk a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel (F. 79). 145 145 EmlØkeztetı tØtel: k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs (F. m). 146 A P(cid:6)NZ(cid:7)GYI TRANZAKCI(cid:1)K ELSZ`MOL`SI SZAB`LYAI. 146 (cid:6)rtØkelØs. 146 A szÆmbavØtel idıpontja. 149 A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsa a vagyonmØrleg vÆltozÆsaib(cid:2)l. 149 5. 1 mellØklet: (cid:10)sszef(cid:4)ggØs a pØnzmennyisØggel. 149 6. FEJEZET EGY(cid:7)B FOLYAMATOK. 151 `LL(cid:1)ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (cid:6)RT(cid:6)KCS(cid:10)KKEN(cid:6)SE (K. 1). NEM TERMELT NEM P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K BESZERZ(cid:6)S(cid:6)NEK (cid:6)S ELAD`S`NAK EGYENLEGE (K. 2). ESZK(cid:10)Z(cid:10)K EGY(cid:6)B V`LTOZ`SAI (K. 3–K. 12). EGY(cid:6)B VOLUMENV`LTOZ`SOK (K. 3–K. 10 Øs K. 12). A NEM TERMELT ESZK(cid:10)Z(cid:10)K MEGJELEN(cid:6)SE A GAZDAS`GBAN (K. 3). TERMELT ESZK(cid:10)Z(cid:10)K MEGJELEN(cid:6)SE A GAZDAS`GBAN (K. 4). A M(cid:9)VEL(cid:6)S ALATT NEM `LL(cid:1) BIOL(cid:1)GIAI ER(cid:8)FORR`SOK TERM(cid:6)SZETES N(cid:10)VEKED(cid:6)SE (K. 5). A NEM TERMELT ESZK(cid:10)Z(cid:10)K KIKER(cid:7)L(cid:6)SE A GAZDAS`GB(cid:1)L (K. 6). KATASZTR(cid:1)F`K MIATTI VESZTES(cid:6)GEK (K. 7). K`RTALAN˝T`S N(cid:6)LK(cid:7)LI TULAJDONELVON`SOK (K. 8). A NEM P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K M`SHOVA NEM SOROLT EGY(cid:6)B VOLUMENV`LTOZ`SAI (K. 9). A P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (cid:6)S K(cid:10)TELEZETTS(cid:6)GEK M`SHOVA NEM SOROLT EGY(cid:6)B VOLUMENV`LTOZ`SAI (K. 10). 151 151 152 152 153 153 153 154 154 154 154 155 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 6. FEJEZET (folytatÆs) A BESOROL`SI (cid:6)S SZERKEZETI V`LTOZ`SOK (K. 12). A szektorok szerinti besorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok (K. 12. 1). Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆsai (K. 12. 2). N(cid:6)VLEGES ESZK(cid:10)ZTART`SI NYERES(cid:6)G/VESZTES(cid:6)G (K. 11). Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg (K. 11. 1). ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg (K. 11. 2). Eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z t(cid:5)pusa szerint. Deviza Øs betØtek (AF. 2). Hitelek (AF. 4) Øs egyØb k(cid:3)vetelØsek Øs k(cid:3)telezettsØgek szÆmlÆk (AF. 7). RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok (AF. 3). RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek (AF. 5). Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok (AF. 6). K(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemre sz(cid:2)l(cid:2) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k. 7. FEJEZET VAGYONM(cid:7)RLEGEK. AZ ESZK(cid:10)Z(cid:10)K T˝PUSAI. Termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 1). Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 2). PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek (AF. ). M(cid:6)RLEGT(cid:6)TELEK (cid:6)RT(cid:6)KEL(cid:6)SE. `ltalÆnos ØrtØkelØsi elvek. NEM P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (AN. ). Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 1). `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 11). TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 111). ImmateriÆlis javak (AN. 112). KØszletek (AN. 12). (cid:6)rtØktÆrgyak (AN. 13). Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 2). Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 21). F(cid:3)ld (AN. 211). Felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek (AN. 212). EgyØb termØszeti kincsek (AN. 213 Øs AN. 214). Nem termelt immateriÆlis javak (AN. 22). PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek (AF. ). MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (AF. 1). Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek (AF. 2). RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok (AF. 3). Hitelek (AF. 4). RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek (AF. 5). 13 Oldal 156 156 156 157 158 158 159 159 159 159 160 160 160 161 162 162 162 163 165 165 166 166 166 166 166 166 167 167 167 167 167 167 167 168 168 168 168 169 169 14 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 7. FEJEZET (folytatÆs) Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok (AF. 6). EgyØb k(cid:3)vetelØsek Øs k(cid:3)telezettsØgek szÆmlÆk (AF. 7). Oldal 169 170 EmlØkeztetı tØtelek. 170 Tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek (AN. m). K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsek (AF. m). 170 170 PØnz(cid:4)gyi mØrlegek. 171 7. 1. mellØklet: Az egyes eszk(cid:3)zkateg(cid:2)riÆk meghatÆrozÆsa. 7. 2. mellØklet: TØtellista a nyit(cid:2)mØrlegtıl a zÆr(cid:2)mØrlegig. 172 180 8. FEJEZET A SZ`MLASOROZAT (cid:7)S AZ EGYENLEGEZ(cid:6) T(cid:7)TELEK. 183 SZ`MLASOROZAT. 186 Foly(cid:2)szÆmlÆk. 186 TermelØsi szÆmla (I). J(cid:3)vedelemelosztÆsi Øs -felhasznÆlÆsi szÆmlÆk (II). 186 186 J(cid:3)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmla (II. 1). 188 A j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmla (II. 1. 1). Az elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmla (II. 1. 2). 188 188 A vÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem szÆmla (II. 1. 2. 1). 188 EgyØb elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmla (II. 1. 2. 2). 194 A j(cid:3)vedelem mÆsodlagos elosztÆsa szÆmla (II. 2). 194 A termØszetbeni j(cid:3)vedelem œjraelosztÆsa szÆmla (II. 3). 202 A j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla (II. 4). 202 A rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla (II. 4. 1). A korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla (II. 4. 2). 202 202 FelhalmozÆsi szÆmlÆk (III). 204 TıkeszÆmla (III. 1). 204 A megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszfer miatt a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa szÆmla (III. 1. 1). 204 A nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse szÆmla (III. 1. 2). 204 PØnz(cid:4)gyi szÆmla (III. 2). Eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai szÆmla (III. 3). Az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai szÆmla (III. 3. 1). `tØrtØkelØsi szÆmla (III. 3. 2). A semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg szÆmla (III. 3. 2. 1). A reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg szÆmla (III. 3. 2. 2). 204 204 211 211 211 211 VagyonmØrlegek (IV). 220 Nyit(cid:2)mØrleg (IV. 1). A vagyonmØrleg vÆltozÆsai (IV. 2). ZÆr(cid:2)mØrleg (IV. 3). 220 220 220 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 15 Oldal 8. FEJEZET (folytatÆs) A K(cid:7)LF(cid:10)LD SZ`ML`K (V). 220 Foly(cid:2)szÆmlÆk. 225 TermØkek Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)lkereskedelmi szÆmlÆja (V. I). Az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆja (V. II). 225 225 K(cid:4)lf(cid:3)ld felhalmozÆsi szÆmlÆk (V. III). 225 TıkeszÆmla (V. III. 1). PØnz(cid:4)gyi szÆmla (V. III. 2). Az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai szÆmla (V. III. 3). 225 225 225 VagyonmØrlegek (V. IV). 226 TERM(cid:6)KEK (cid:6)S SZOLG`LTAT`SOK SZ`MLA (0). INTEGR`LT GAZDAS`GI SZ`ML`K. AGGREG`TUMOK. 234 235 245 Brutt(cid:2) hazai termØk piaci Ærakon (GDP). 245 A teljes gazdasÆg mßk(cid:3)dØsi eredmØnye. 245 A teljes gazdasÆg vegyes j(cid:3)vedelme. 245 A teljes gazdasÆg vÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelme. 245 Nemzeti j(cid:3)vedelem (piaci Æron). 245 RendelkezØsre Æll(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem. 246 Megtakar(cid:5)tÆs. 246 Foly(cid:2) k(cid:4)lsı egyenleg. 246 A teljes gazdasÆg nett(cid:2) hitelnyœjtÆsa (+) vagy hitelfelvØtele (–). 246 A teljes gazdasÆg nett(cid:2) vagyona. 246 M`TRIXFORMA. 246 Az ESA szÆmlÆk mÆtrixformÆban t(cid:3)rtØnı bemutatÆsa. 247 A szÆmlÆk mÆtrixÆbrÆzolÆsÆnak tulajdonsÆgai. 250 A redukÆlt formÆtumœ mÆtrix adaptÆlÆsa az elemzØs meghatÆrozott t(cid:5)pusaihoz. 251 9. FEJEZET A NEMZETGAZDAS`GI `GAZATI KAPCSOLATOK KERETRENDSZERE. 266 A FORR`S-FELHASZN`L`S T`BL`K. A FORR`S (cid:6)S FELHASZN`L`S T`BL`KAT A SZEKTORSZ`ML`KKAL (cid:10)SSZEKAPCSOL(cid:1) T`BL`K. SZIMMETRIKUS INPUT-OUTPUT T`BL`K. 270 284 284 10. FEJEZET `R- (cid:7)S VOLUMENINDEXEK SZ`M˝T`SA. 289 AZ `R- (cid:6)S VOLUMENINDEXEK K(cid:10)RE A SZ`MLARENDSZERBEN. 290 Az Ær- Øs volumenindexek integrÆlt rendszere. 290 EgyØb aggregÆtumok Ær- Øs volumneindexei. 291 AZ `R- (cid:6)S VOLUMENINDEXEK SZ`M˝T`S`NAK `LTAL`NOS ELVEI. 292 A piaci termØkek ÆrÆnak Øs volumenØnek meghatÆrozÆsa. 292 MinısØgi k(cid:4)l(cid:3)nbsØgek Øs Ærk(cid:4)l(cid:3)nbsØgek. 292 16 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Oldal 10. FEJEZET (folytatÆs) A nem piaci szolgÆltatÆsokra vonatkoz(cid:2) elvek. 293 A hozzÆadott ØrtØkre Øs a GDP-re vonatkoz(cid:2) elvek. 294 AZ ELVEK ALKALMAZ`S`VAL KAPCSOLATOS PROBL(cid:6)M`K. 294 `ltalÆnos alkalmazÆs. 295 AlkalmazÆs speciÆlis gazdasÆgi folyamatokra. 295 TermØkekkel Øs piaci szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos folyamatok. 295 A nem piaci szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos folyamatok. 296 TermØk-, Øs importad(cid:2)k, illetve -tÆmogatÆsok. 297 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse. 298 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem. 298 Termelt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny Øs kØszletek. 298 A teljes gazdasÆg reÆlj(cid:3)vedelem-mutat(cid:2)i. 299 AZ INDEXSZ`MK(cid:6)PLETEK (cid:6)S A B`ZIS(cid:6)V KIV`LASZT`SA. 300 T(cid:6)RBELI `R- (cid:6)S VOLUMENINDEXEK. 300 11. FEJEZET N(cid:7)PESS(cid:7)G (cid:7)S MUNKAER(cid:6)-R`FORD˝T`S. 302 (cid:10)SSZN(cid:6)PESS(cid:6)G. 302 A GAZDAS`GILAG AKT˝V N(cid:6)PESS(cid:6)G. 303 FOGLALKOZTAT`S. 304 MunkavÆllal(cid:2)k. 304 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k. 305 FoglalkoztatÆs Øs tart(cid:2)zkodÆsi hely. 305 MUNKAN(cid:6)LK(cid:7)LIS(cid:6)G. 306 `LL`SOK. 307 `llÆs Øs lak(cid:2)hely. 307 (cid:10)SSZES LEDOLGOZOTT MUNKA(cid:1)RA. 307 TELJES MUNKAID(cid:8)S EGYEN(cid:6)RT(cid:6)K. 308 V`LTOZATLAN `RAS MUNKAV`LLAL(cid:1)I J(cid:10)VEDELEMMEL SZ`M˝TOTT MUNKAER(cid:8)-R`FORD˝T`S. 309 12. FEJEZET NEGYED(cid:7)VES NEMZETI SZ`ML`K. 310 13. FEJEZET REGION`LIS SZ`ML`K. 312 REGION`LIS TER(cid:7)LET. EGYS(cid:6)GEK (cid:6)S SZ(cid:6)KHELY. A REGIONALIZ`L`S M(cid:1)DSZEREI. AGGREG`TUMOK NEMZETGAZDAS`GI `GAZATONK(cid:6)NT. H`ZTART`SOK SZ`ML`I. 312 312 313 314 316 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja MELL(cid:3)KLETEK I. P(cid:6)NZ(cid:7)GYI K(cid:10)ZVET˝T(cid:6)SI SZOLG`LTAT`SOK K(cid:10)ZVETETT M(cid:1)DON M(cid:6)RT D˝JA (FISIM). Az ESA fejezeteiben a FISIM felosztÆsa esetØn vØgrehajtand(cid:2) vÆltoztatÆsok. II. TART(cid:1)S JAVAK L˝ZINGJE (cid:6)S R(cid:6)SZLETRE V(cid:6)TELE. FogalommeghatÆrozÆsok. L(cid:5)zing. Operat(cid:5)v l(cid:5)zing. PØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing. RØszletre vØtel. ElszÆmolÆs. Operat(cid:5)v l(cid:5)zing. PØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing. 17 Oldal 317 317 323 323 323 323 323 324 324 324 324 RØszletre vØtel. 325 III. BIZTOS˝T`S. BevezetØs. FogalommeghatÆrozÆsok. TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs. Az Ællam tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerei. MagÆn tıkefedezeti tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek. A munkaad(cid:2)k Æltal fenntartott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek. EgyØb biztos(cid:5)tÆs. EgyØb Øletbiztos(cid:5)tÆs. EgyØb nem Øletbiztos(cid:5)tÆs. Viszontbiztos(cid:5)tÆs. Biztos(cid:5)tÆst kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgek. KezelØs a szÆmlÆkban. TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs. Az Ællam tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerei. MagÆn tıkefedezeti tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek. A munkaad(cid:2)k Æltal fenntartott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek. EgyØb biztos(cid:5)tÆs. EgyØb Øletbiztos(cid:5)tÆs. EgyØb nem Øletbiztos(cid:5)tÆs. Viszontbiztos(cid:5)tÆs. Biztos(cid:5)tÆst kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgek. Biztos(cid:6)tÆs: szÆmszerßs(cid:6)tett pØlda. IV. OSZT`LYOZ`SOK (cid:6)S SZ`ML`K. OsztÆlyozÆsok. Az intØzmØnyi szektorok osztÆlyozÆsa (S). 327 327 327 327 327 328 328 328 328 328 329 329 329 329 329 330 331 332 333 333 335 335 336 341 341 341 18 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Oldal GazdasÆgi mßveletek Øs egyØb folyamatok osztÆlyozÆsa. 342 Egyenlegezı tØtelek osztÆlyozÆsa (B). 345 Eszk(cid:3)z(cid:3)k osztÆlyozÆsa (A). 346 NemzetgazdasÆgi Ægazatok (A), termØkek (P) Øs beruhÆzÆsok (Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs) (Pi) csoportos(cid:5)tÆsa Øs k(cid:2)dolÆsa. 348 EgyØni fogyasztÆs rendeltetØs szerinti osztÆlyozÆsa (Coicop). 356 Az ÆllamhÆztatÆsi tevØkenysØgek osztÆlyozÆsa (Cofog). 357 SzÆmlÆk. 359 TÆblÆk 2. 1. Szektorok Øs alszektorok. 2. 2. A termelıi t(cid:5)pusok, a fı tevØkenysØgek szektoronkØnti osztÆlyozÆsa. 2. 3. A termelıegysØgek szektorok szerinti osztÆlyozÆsÆnak alkalmazÆsa a legfontosabb, ÆltalÆnosan elterjedt jogi tulajdonformÆkra. 3. 1. Az intØzmØnyi egysØgek megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØse piaci, sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ Øs egyØb nem piaci termelıi t(cid:5)pusok szerint. 3. 2. IntØzmØnyi egysØgek, szakosodott telephelyek Øs a kibocsÆtÆs, valamint a piaci, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra t(cid:3)rtØnı Øs az egyØb nem. piaci termelØs k(cid:3)z(cid:3)tti megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs 3. 3. A piaci, a sajÆt fogyasztÆsi cØlœ Øs az egyØb nem piaci megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs a szakosodott telephelyek Øs kibocsÆtÆsuk esetØn. 3. 4. Az exporttermØkek szÆll(cid:5)tÆsÆnak kezelØse. 3. 5. Az importtermØkek szÆll(cid:5)tÆsÆnak kezelØse. 5. 1. 8. 1. A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k osztÆlyozÆsa. A szÆmlÆk, egyenlegezı tØtelek Øs a fıbb aggregÆtumok Ættekintı bemutatÆsa. 8. 2. I. szÆmla: TermelØsi szÆmla. 8. 3. II. 1. 1 szÆmla: J(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmla. 8. 4. II. 1. 2 szÆmla: Elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmla. 8. 5. II. 1. 2. 1 szÆmla: VÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem szÆmla Øs II. 1. 2. 2: EgyØb elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmla. 8. 6. II. 2 szÆmla: MÆsodlagos j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmla. 8. 7. II. 3 szÆmla: TermØszetbeni j(cid:3)vedelem œjraelosztÆsa szÆmla. 8. 8. II. 4. 1 szÆmla: A rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla. 8. 9. II. 4. 2 szÆmla: A korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla. 8. 10. III. 1. 1 szÆmla: Megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszferek miatt a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa szÆmla. 8. 11. III. 1. 2 szÆmla: Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse szÆmla. 8. 12. III. 2 szÆmla: PØnz(cid:4)gyi szÆmla. 8. 13. III. 3. 1 szÆmla: Az eszk(cid:3)z(cid:3)k volumenØnek egyØb vÆltozÆsai szÆmla. 8. 14. III. 3. 2 szÆmla: `tØrtØkelØsi szÆmla. 8. 15. IV. szÆmla: VagyonmØrlegek. 8. 16. A k(cid:4)lf(cid:3)ld teljes szÆmlasorozata (a k(cid:4)lgazdasÆgi mßveletek szÆmlÆja). 8. 17. 0. szÆmla: TermØkek Øs szolgÆltatÆsok egyenlege. 8. 18. IntegrÆlt gazdasÆgi szÆmlÆk. 8. 19. A teljes gazdasÆg teljes szÆmlasorozata Øs egyenlegezı tØteleinek mÆtrixbemutatÆsa. 8. 20. Egy tÆrsadalmi elszÆmolÆsi mÆtrix sematikus bemutatÆsa. 8. 21. Egy rØszletes tÆrsadalmi elszÆmolÆsi mÆtrix pØldÆja. 8. 22. Egy rØszletes almÆtrix pØldÆja: nett(cid:2) hozzÆadott ØrtØk (alapÆron). 42 44 57 66 69 70 90 91 130 184 187 189 191 195 198 201 203 205 206 207 209 212 216 221 226 234 236 252 259 262 264 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 9. 1. 9. 2. 9. 3. 9. 4. 9. 5. 9. 6. 9. 7. 9. 8. 9. 9. 9. 10. 9. 11. 9. 12. 9. 13. A. I. 1 A. I. 2 A. III. 1 A. III. 2 A. III. 3 A. III. 4 A. III. 5 A. IV. 1 A. IV. 2 A. IV. 3 A. IV. 4 A. IV. 5 A. IV. 6 A. IV. 7 Egyszerßs(cid:5)tett forrÆstÆbla. Egyszerßs(cid:5)tett felhasznÆlÆstÆbla. Egyszerßs(cid:5)tett kombinÆlt forrÆs-felhasznÆlÆs tÆbla. Egyszerßs(cid:5)tett szimmetrikus input-output tÆbla (termØk x termØk). AlapÆron ØrtØkelt forrÆstÆbla kiegØsz(cid:5)tve a piaci beszerzØsi Ærra t(cid:3)rtØnı ÆtszÆm(cid:5)tÆssal. FelhasznÆlÆstÆbla, piaci beszerzØsi Æron. Egyszerß kereskedelmi- Øs szÆll(cid:5)tÆsiÆrrØs-tÆbla. Egyszerß termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlege tÆbla. ImportfelhasznÆlÆs tÆblÆja. A hazai kibocsÆtÆs felhasznÆlÆstÆblÆja, alapÆron. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkat a szektorszÆmlÆkkal (cid:3)sszekapcsol(cid:2) tÆbla. Szimmetrikus input-output (termØk x termØk) tÆbla, alapÆron. A hazai kibocsÆtÆs szimmetrikus input-output (termØk x termØk) tÆblÆja. A FISIM-nek a gazdasÆgi szektorokra t(cid:3)rtØnı felosztÆsÆnak hatÆsai, beleØrtve a nem piaci termelıknØl bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆ- sokat. A FISIM-nek a kizÆr(cid:2)lagosan a kØpzett szektorra t(cid:3)rtØnı felosztÆsÆnak hatÆsai. Az Ællam tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerei. MagÆn tıkefedezeti tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek. A munkaad(cid:2)k Æltal mßk(cid:3)dtetett nem alapszerß rendszerek. EgyØb Øletbiztos(cid:5)tÆs. EgyØb nem Øletbiztos(cid:5)tÆs. 0. szÆmlaosztÆly: TermØkek Øs szolgÆltatÆsok egyenlege. A teljes gazdasÆg teljes szÆmlasorozata. A nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok teljes szÆmlasorozata. PØnz(cid:4)gyi vÆllalatok teljes szÆmlasorozata. A ÆllamhÆztartÆs teljes szÆmlasorozata. A hÆztartÆsok teljes szÆmlasorozata. HÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit szervezetek (NPISH-k) teljes szÆmlasorozata. 19 Oldal 266 266 267 268 271 272 276 277 281 282 284 286 288 320 321 336 337 338 339 340 359 359 373 382 392 403 414 20 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 1. FEJEZET `LTAL`NOS JELLEMZ(cid:6)K 1. 01. A Nemzeti Øs RegionÆlis SzÆmlÆk Eur(cid:2)pai Rendszere (ESA 1995 vagy egyszerßen ESA) nemzetk(cid:3)zileg (cid:3)sszehangolt elszÆmolÆsi keretrendszer- kØnt szolgÆl a teljes gazdasÆg (vagyis egy rØgi(cid:2), egy orszÆg vagy egy orszÆgcsoport gazdasÆgÆnak), (cid:3)sszetevıinek Øs mÆs gazdasÆgokkal val(cid:2) kapcsolatÆnak rendszerbe foglalt, rØszletes le(cid:5)rÆsÆhoz. Az ESA 1995 az 1970-ben kiadott IntegrÆlt Nemzeti SzÆmlÆk Eur(cid:2)pai Rendszere (ESA 1970; mÆsodik, kissØ Ætdolgozott kiadÆsa 1978-ban jelent meg) helyØbe lØp. Idetartozik a munka(cid:4)gyi statisztika, az iparstatisztika Øs a k(cid:4)lkereskedelmi statisztika. Az ESA 1995 teljes egØszØben (cid:3)sszhangban Æll a nemzeti elszÆmolÆsok vilÆgszerte alkalmazott fel(cid:4)lvizsgÆlt m(cid:2)dszertanÆval, a Nemzeti SzÆmlÆk RendszerØvel (SNA 1993, vagy egyszerßen SNA; ez a m(cid:2)dszertan az Egyes(cid:4)lt Nemzetek, az IMF, az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØgek BizottsÆga, az OECD Øs a VilÆgbank k(cid:3)z(cid:3)s felelıssØgvÆllalÆsÆval j(cid:3)tt lØtre). Ugyanakkor az ESA jobban (cid:3)sszpontos(cid:5)t az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) sajÆtossÆgaira Øs adatigØnyeire. Az ESA az SNA-hoz hasonl(cid:2)an (cid:3)sszhangban Æll sok mÆs tÆrsadalom- Øs gazdasÆgstatisztikÆban alkalmazott fogalommal Øs osztÆlyozÆsi rendszerrel. Idetartozik a munka(cid:4)gyi statisztika, az iparsta- tisztika Øs a k(cid:4)lkereskedelmi statisztika. Az ESA ennØlfogva az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Øs tagorszÆgai tÆrsadalom- Øs gazdasÆgstatisztikÆi (cid:3)sszekapcsol(cid:2)- dÆsÆnak k(cid:3)zponti hivatkozÆsi keretrendszere lehet. 1. 02. Az ESA szerkezete kØt fı tÆblarendszerbıl Øp(cid:4)l fel: a) a szektorszÆmlÆkb(cid:2)l (1); b) az Ægazati kapcsolatok keretrendszerØbıl (2) Øs a nemzetgazdasÆgi Ægazati szÆmlÆkb(cid:2)l (3). A szektorszÆmlÆk gazdasÆgi szektorok szerint rendszerbe foglalt le(cid:5)rÆst adnak a gazdasÆgi folyamat k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı fÆzisair(cid:2)l: a termelØsrıl, a j(cid:3)ve- delem keletkezØsØrıl, a j(cid:3)vedelem elosztÆsÆr(cid:2)l, a j(cid:3)vedelem œjraelosztÆsÆr(cid:2)l, a j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsÆr(cid:2)l, valamint a pØnz(cid:4)gyi Øs nem pØnz(cid:4)- gyi akkumulÆci(cid:2)r(cid:2)l. A szektorszÆmlÆk vagyonmØrlegeket is tartalmaznak, amelyek az eszk(cid:3)z(cid:3)k, a forrÆsok Øs a nett(cid:2) vagyon ÆllomÆnyÆt (cid:5)rjÆk le az elszÆmolÆsi idıszak elejØn Øs vØgØn. A nemzetgazdasÆgi Ægazati kapcsolatok keretrendszere Øs az Ægazati szÆmlÆk rØszletesebben (cid:5)rjÆk le a termelØsi folyamatot (a k(cid:3)ltsØgszerkeze- tet, a keletkezett j(cid:3)vedelmet Øs a foglalkoztatÆst), valamint az Æruk Øs szolgÆltatÆsok ÆramlÆsÆt (a termØkcsoportok szerint rØszletezett kibocsÆ- tÆst, importot, exportot, vØgsı fogyasztÆst, foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆst Øs felhalmozÆst). Az ESA a nØpessØg Øs a foglalkoztatÆs fogalmait is fel(cid:3)leli (4). E fogalmak alkalmazand(cid:2)ak mind a szektorszÆmlÆkban, mind az Ægazati kapcso- latok keretrendszerØben. Az ESA nem korlÆtoz(cid:2)dik az Øves nemzeti elszÆmolÆsra, hanem kiterjed a negyedØves szÆmlÆkra (5) Øs a regionÆlis szÆmlÆkra (6). AZ ESA FELHASZN`L`SI TER(cid:10)LETEI Az ESA mint az elemzØs Øs a politikÆk keretrendszere 1. 03. Az ESA rendszere a k(cid:3)vetkezık elemzØsØre Øs ØrtØkelØsØre nyœjt lehetısØget: a) A teljes gazdasÆg szerkezete. Idetartozik: 1. a hozzÆadott ØrtØk Øs foglalkoztatÆs nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt; 2. a hozzÆadott ØrtØk Øs foglalkoztatÆs rØgi(cid:2)nkØnt; (1) LÆsd a 8. fejezetet: „A szÆmlasorozat Øs egyenlegezı tØtelek”. (2) LÆsd a 9. fejezetet: „Az nemzetgazdasÆgi Ægazati kapcsolatok keretrendszere”. (3) LÆsd a 8. fejezetet: „A szÆmlasorozat Øs egyenlegezı tØtelek”. (4) LÆsd a 11. fejezetet: „NØpessØg Øs munkaerı-rÆford(cid:5)tÆs”. (5) LÆsd a 12. fejezetet: „NegyedØves gazdasÆgi szÆmlÆk”. (6) LÆsd 13. fejezet: „RegionÆlis szÆmlÆk”. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 21 3. 4. 5. 6. 7. az elosztott j(cid:3)vedelem szektoronkØnt; az import Øs export termØkcsoportonkØnt; a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs termØkcsoportonkØnt; az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs Øs Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt; a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆllomÆnyÆnak Øs gazdasÆgi folyamatainak (cid:3)sszetØtele eszk(cid:3)zt(cid:5)pusonkØnt Øs szektoronkØnt. b) A teljes gazdasÆg k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı rØszter(cid:4)letei vagy aspektusai. Idetartozik: 1. 2. 3. a bank- Øs pØnz(cid:4)gyek a nemzetgazdasÆgban; a kormÆnyzat szerepe; egy adott rØgi(cid:2) gazdasÆga (az egØsz nemzetgazdasÆggal (cid:3)sszehasonl(cid:5)tva). c) A teljes gazdasÆg idıbeli fejlıdØse. Idetartozik: 1. 2. 3. 4. a GDP n(cid:3)vekedØsi (cid:4)temØnek elemzØse; az inflÆci(cid:2) elemzØse; a hÆztartÆsi kiadÆsok szezonÆlis eltØrØseinek elemzØse a negyedØves szÆmlÆk alapjÆn; a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusœ pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k jelentısØgØnek idıbeli vÆltozÆsÆra vonatkoz(cid:2) elemzØs, pØldÆul az opci(cid:2)s (cid:4)gyletek n(cid:3)vekvı jelentısØge; 5. a nemzetgazdasÆg Ægazati szerkezetØnek (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsa hosszœtÆvon, pØldÆul harmincØves idıszakra vonatkoz(cid:2)an. d) A teljes gazdasÆg mÆs teljes gazdasÆgokhoz viszony(cid:5)tva. Idetartozik: 1. 2. 3. 4. a ÆllamhÆztartÆs szerepØnek (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsa az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) tagÆllamaiban; az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) gazdasÆgai k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)s f(cid:4)ggØs elemzØse; az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) exportjÆnak szerkezet Øs rendeltetØsi hely szerinti elemzØse; a GDP n(cid:3)vekedØsi (cid:4)temØnek vagy az egy fıre jut(cid:2) rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelemnek az (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsa az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)ban, valamint az Egyes(cid:4)lt `llamokban Øs JapÆnban. 1. 04. Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)ban Øs tagÆllamaiban az ESA-b(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) adatok jelentıs szerepet jÆtszanak a tÆrsadalom- Øs gazdasÆgpolitika kialak(cid:5)tÆsÆban Øs k(cid:3)vetØsØben. Ezenfel(cid:4)l van az ESA-nak nØhÆny nagyon fontos speciÆlis alkalmazÆsi ter(cid:4)lete is: a) az eur(cid:2)pai monetÆris politika figyelemmel k(cid:5)sØrØse Øs irÆny(cid:5)tÆsa: az Eur(cid:2)pai MonetÆris Uni(cid:2) konvergencia-kritØriumainak meghatÆrozÆsa a nemzeti szÆmlaadatok (k(cid:3)ltsØgvetØsi deficit, Ællamad(cid:2)ssÆg Øs GDP) alapjÆn t(cid:3)rtØnt; b) pØnz(cid:4)gyi tÆmogatÆsok nyœjtÆsa az EU rØgi(cid:2)inak: az EU strukturÆlis alapjainak k(cid:3)ltsØgvetØse rØszben a rØgi(cid:2)nkØnti nemzeti szÆmlaadatokon alapul; c) az EU sajÆt forrÆsainak meghatÆrozÆsa. Ez ut(cid:2)bbi hÆromfØlekØppen f(cid:4)gg a nemzeti szÆmlaadatokt(cid:2)l: 1. 2. az EU (cid:3)sszes forrÆsÆnak meghatÆrozÆsa a tagÆllamok brutt(cid:2) nemzeti termØkØnek (GNP) szÆzalØkÆban t(cid:3)rtØnik; az EU harmadik sajÆt forrÆsa a H(cid:6)`-b(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) sajÆt forrÆs. A tagÆllamok hozzÆjÆrulÆsa ehhez a forrÆshoz nagyban f(cid:4)gg a nemzeti szÆmlaadatokt(cid:2)l, mivel ezeket hasznÆljÆk az Ætlagos H(cid:6)A-kulcs kiszÆm(cid:5)tÆsÆhoz; 3. a tagÆllamok hozzÆjÆrulÆsÆnak relat(cid:5)v nagysÆga az EU negyedik sajÆt forrÆsÆhoz a tagÆllamok brutt(cid:2) nemzeti termØkØnek f(cid:4)ggvØnye. Az ESA-ban szereplı fogalmak nyolc jellemzı tulajdonsÆga 1. 05. Az adatigØnyek Øs az adat-elıÆll(cid:5)tÆsi lehetısØgek megfelelı egyensœlyÆnak megteremtØse ØrdekØben az ESA-ban szereplı fogalmak nyolc fontos tulajdonsÆggal rendelkeznek. Ezek a k(cid:3)vetkezık: a) nemzetk(cid:3)zileg (cid:3)sszeegyeztethetıek; b) (cid:3)sszhangban Ællnak mÆs tÆrsadalom- Øs gazdasÆgstatisztikÆkban hasznÆlt fogalmakkal; c) (cid:3)sszhangban Æll(cid:2)ak; 22 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet d) operat(cid:5)vak; e) k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)znek a legt(cid:3)bb k(cid:3)zigazgatÆsi cØlra hasznÆlt fogalomt(cid:2)l; f) ÆltalÆnosan elfogadottak Øs hosszœ idın kereszt(cid:4)l Ælland(cid:2)ak; g) a monetÆris, illetve a k(cid:3)zvetlen(cid:4)l megfigyelhetı formÆban megjelenı gazdasÆgi folyamatok le(cid:5)rÆsÆt Æll(cid:5)tjÆk a k(cid:3)zØppontba; h) rugalmasak Øs t(cid:3)bbcØlœak. 1. 06. A fogalmak nemzetk(cid:3)zileg (cid:3)sszeegyeztethetıek, mivel: a) b) az EU-tagÆllamoknak az ESA szabvÆnyainak megfelelıen kell megadniuk nemzetk(cid:3)zi szÆmlaadataikat minden nemzetk(cid:3)zi szervezet szÆ- mÆra. Az ESA szabÆlyainak szigorœ betartÆsa csak a nemzeti kiadvÆnyokban nem k(cid:3)telezı; az ESA-ban szereplı fogalmak minden szempontb(cid:2)l (cid:3)sszhangban Ællnak a nemzeti szÆmlÆk vilÆgszerte alkalmazott m(cid:2)dszertanÆnak, az SNA-nak a fogalmaival. A fogalmak nemzetk(cid:3)zi (cid:3)sszeegyeztethetısØge d(cid:3)ntı jelentısØgß a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı orszÆgok statisztikÆinak (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsakor. 1. 07. A fogalmak (cid:3)sszhangban Ællnak a t(cid:3)bbi tÆrsadalom- Øs gazdasÆgstatisztikÆban szereplı fogalmakkal, mivel: a) b) az ESA sok olyan fogalmat Øs osztÆlyozÆsi rendszert (pØldÆul a NACE Rev. 1. ) alkalmaz, amelyek az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) tagÆllamainak mÆs tÆrsa- dalom- Øs gazdasÆgstatisztikÆiban, pØldÆul az iparstatisztikÆban, k(cid:4)lkereskedelmi statisztikÆban Øs munka(cid:4)gyi statisztikÆban is hasznÆlato- sak; a fogalmi k(cid:4)l(cid:3)nbsØgek a minimumra vannak cs(cid:3)kkentve. Ezenk(cid:5)v(cid:4)l a fent eml(cid:5)tett, Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)ban hasznÆlatos fogalmak Øs osztÆly- ozÆsok (cid:3)sszhangban vannak az Egyes(cid:4)lt Nemzetekben hasznÆlatos fogalmakkal Øs osztÆlyozÆsokkal is; az SNA-hoz hasonl(cid:2)an az ESA-ban hasznÆlt fogalmak is (cid:3)sszhangban vannak a legfontosabb nemzetk(cid:3)zi gazdasÆgstatisztikai m(cid:2)dszerta- nok fogalmaival, k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen az IMF fizetØsi mØrleg kØzik(cid:3)nyvØnek (BPM), az IMF kormÆnyzati pØnz(cid:4)gystatisztikai m(cid:2)dszertanÆnak (GFS), az OECD Ællami bevØtelekre vonatkoz(cid:2) statisztikÆjÆnak fogalmaival, valamint az ILO foglalkoztatÆs, a ledolgozott munka(cid:2)ra Øs a munkae- rık(cid:3)ltsØgek fogalmaira vonatkoz(cid:2) javaslataival. A t(cid:3)bbi tÆrsadalom Øs gazdasÆgstatisztikÆval val(cid:2) (cid:3)sszehangolÆs nagymØrtØkben elıseg(cid:5)ti az (cid:3)sszekapcsolÆst Øs az (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆst az ESA Øs e statisztikÆk adatai k(cid:3)z(cid:3)tt. Ennek k(cid:3)vetkezmØnyekØppen jobb nemzeti szÆmlaadatok Æll(cid:5)that(cid:2)k (cid:3)ssze. Ezenk(cid:5)v(cid:4)l az ezekben a szakstatisztikÆkban foglalt adatok ezÆltal jobban viszony(cid:5)that(cid:2)k a nemzetgazdasÆgr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) ÆltalÆnos statisztikÆkhoz, azaz az olyan nemzeti szÆmlaadatokhoz, mint a GNP vagy a nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti vagy szektoronkØnti hozzÆadott ØrtØk. 1. 08. Az elszÆmolÆsi keretrendszerben alkalmazott azonossÆgok erıs(cid:5)tik a gazdasÆgi folyamat k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı rØszeinek le(cid:5)rÆsÆra alkalmazott fogalmak rendszeren bel(cid:4)li (cid:3)sszhangjÆt (termelØs, j(cid:3)vedelemelosztÆs, j(cid:3)vedelemfelhasznÆlÆs, akkumulÆci(cid:2)). E belsı (cid:3)sszhang eredmØnyekØppen az elszÆ- molÆsi keretrendszer k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı rØszeibıl szÆrmaz(cid:2) statisztikÆk (cid:3)sszekapcsolhat(cid:2)k egymÆssal. ˝gy pØldÆul az alÆbbi arÆnyszÆmok szÆm(cid:5)that(cid:2)k ki: a) b) c) d) termelØkenysØgi adatok, pØldÆul a ledolgozott munka(cid:2)rÆra jut(cid:2) hozzÆadott ØrtØk (ez a szÆm megk(cid:5)vÆnja a hozzÆadott ØrtØk Øs a ledolgo- zott munka(cid:2)rÆk fogalma k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszhangot); az egy fıre jut(cid:2) rendelkezØsre Æll(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem (ez az arÆnyszÆm megk(cid:5)vÆnja a rendelkezØsre Æll(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem Øs a nØpessØg fogalmÆnak (cid:3)sszhangjÆt); Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny szÆzalØkÆban (ez az arÆnyszÆm megk(cid:5)vÆnja a gazdasÆgi folyamatok Øs az ÆllomÆnyok fogalma k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszhangot); a k(cid:3)ltsØgvetØsi deficit Øs Ællamad(cid:2)ssÆg a brutt(cid:2) hazai termØk szÆzalØkÆban (ezek a szÆmok megk(cid:5)vÆnjÆk a k(cid:3)ltsØgvetØsi deficit, az Ællam- ad(cid:2)ssÆg Øs a brutt(cid:2) hazai termØk fogalmainak (cid:3)sszhangjÆt). A fogalmak rendszeren bel(cid:4)li (cid:3)sszhangja lehetıvØ teszi, hogy bizonyos tØtelek becslØse a maradvÆnyelv alapjÆn t(cid:3)rtØnjen. PØldÆul a megtakar(cid:5)- tÆs a rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem Øs a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsok k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetekØnt (7) becs(cid:4)lhetı. 1. 09. Az ESA-ban szereplı fogalmak operat(cid:5)v fogalmak, mivel megalkotÆsukkor a mØrhetısØget tartottÆk szem elıtt. A fogalmak operativitÆsa t(cid:3)bb m(cid:2)don nyilvÆnul meg: a) nØhÆny tevØkenysØget vagy tØtelt csak akkor kell szÆmba venni, ha meghatÆroz(cid:2) jelentısØggel b(cid:5)rnak. Ez vonatkozik pØldÆul a hÆztartÆsok sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı termelØsØre: a hÆzi sz(cid:3)vØst Øs a fazekassÆgot nem kell termelØskØnt elszÆmolni, mivel az ilyen t(cid:5)pusœ termelØs jelen- (7) LÆsd a 8. fejezetet: „A szÆmlasorozat Øs az egyenlegezı tØtelek”. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 23 tØktelennek tekinthetı az EU-orszÆgokban. Egy mÆsik ide tartoz(cid:2) pØlda a kis ØrtØkß szerszÆmok Øs berendezØsek elszÆmolÆsa, amelyeket csak akkor kell Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆskØnt elszÆmolni, ha a vÆsÆrl(cid:2) kiadÆsa az ilyen jellegß tart(cid:2)s cikkekkel kapcsolatban tØtelenkØnt (vagy nagy mennyisØgß vÆsÆrlÆs esetØn a vÆsÆrlÆs teljes (cid:3)sszege) meghaladja az 500 ECU-t (1995. Øvi Ærakon); ha a kiadÆs nem haladja meg ezt a k(cid:4)sz(cid:3)b(cid:3)t, e tØteleket foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt kell elszÆmolni; b) bizonyos fogalmaknÆl egyØrtelmß a jelzØs, hogyan kell ØrtØkelni azokat. PØldÆul az ØrtØkcs(cid:3)kkenØs meghatÆrozÆsakor hivatkozÆs t(cid:3)rtØnik a lineÆris ØrtØkcs(cid:3)kkenØsre, az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny ØrtØkelØsekor pedig a folyamatos leltÆrozÆs m(cid:2)dszere ajÆnlott. Egy mÆsik ide tartoz(cid:2) pØlda a sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı termelØs ØrtØkelØse: elvben az ØrtØkelØsnek alapÆron kell t(cid:3)rtØnnie, de ha sz(cid:4)ksØges, az alapÆrra k(cid:3)zel(cid:5)tı becslØs adhat(cid:2) a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı felmer(cid:4)lt k(cid:3)ltsØgek (cid:3)sszeadÆsÆval; c) d) nØhÆny egyszerßs(cid:5)tı megÆllapodÆs sz(cid:4)letett. MegegyezØs alapjÆn pØldÆul a ÆllamhÆztartÆs Æltal nyœjtott k(cid:3)z(cid:3)ssØgi szolgÆltatÆsok mind vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsok; a fogalmak (cid:3)sszhangban Ællnak azokkal a tÆrsadalom- Øs gazdasÆgstatisztikÆban alkalmazott fogalmakkal, amelyek a nemzeti szÆmlÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆhoz adatforrÆskØnt szolgÆlnak. 1. 10. Ugyanakkor nem mindig k(cid:3)nnyß e fogalmakat hasznÆlni, mivel ÆltalÆban bizonyos mØrtØkben k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)znek a k(cid:3)zigazgatÆsi adatforrÆsokban hasznÆlt fogalmakt(cid:2)l. Erre jelentenek pØldÆt az (cid:4)zleti szÆmvitel adatai, a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusœ ad(cid:2)adatok (H(cid:6)A, szemØlyi j(cid:3)vedelemad(cid:2), import illetØkek, stb. ), a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi adatok, valamint a bank- Øs biztos(cid:5)tÆsfel(cid:4)gyeletek adatai. E k(cid:3)zigazgatÆsi cØlra hasznÆlt adatok gyakran szolgÆlnak adatforrÆskØnt a nemzeti szÆmlÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnÆl. Az elızıek miatt azonban ÆltalÆban Æt kell ezeket alak(cid:5)tani, hogy az ESA-val (cid:3)sszhangba ker(cid:4)ljenek. Az ESA-ban szereplı fogalmak ÆltalÆban bizonyos mØrtØkig k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)znek a k(cid:3)zigazgatÆsi cØlra hasznÆlt megfelelıiktıl, mivel: a) b) c) a k(cid:3)zigazgatÆsi cØlra hasznÆlt fogalmak orszÆgonkØnt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)znek. Ebbıl k(cid:3)vetkezik, hogy a nemzetk(cid:3)zi (cid:3)sszehasonl(cid:5)that(cid:2)sÆg a k(cid:3)zigaz- gatÆsi cØlra szolgÆl(cid:2) fogalmakon kereszt(cid:4)l nem Ørhetı el; a k(cid:3)zigazgatÆsi cØlra hasznÆlt fogalmak idırıl idıre vÆltoznak. Ennek k(cid:3)vetkeztØben az idıbeli (cid:3)sszehasonl(cid:5)that(cid:2)sÆg a k(cid:3)zigazgatÆsi cØlra hasznÆlt fogalmakon kereszt(cid:4)l nem Ørhetı el; azok a fogalmak, amelyekre a k(cid:3)zigazgatÆsi cØlœ adatforrÆsok Øp(cid:4)lnek, ÆltalÆban nem (cid:3)sszeegyeztethetık egymÆssal. A nemzeti szÆmlÆk adatainak (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnÆl d(cid:3)ntı fontossÆgœ az adatok (cid:3)sszekapcsolÆsa Øs (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsa, amely azonban csak (cid:3)sszehangolt fogalomrend- szerrel lehetsØges; d) a k(cid:3)zigazgatÆsi cØlra hasznÆlt fogalmak ÆltalÆban nem optimÆlisak a gazdasÆgi elemzØsek Øs a gazdasÆgpolitika ØrtØkelØse szempontjÆb(cid:2)l. Ugyanakkor a k(cid:3)zigazgatÆsi cØlra hasznÆlt adatforrÆsok idınkØnt nagyon j(cid:2)l kielØg(cid:5)tik a nemzeti szÆmlÆk Øs egyØb statisztikÆk adatigØnyeit, mivel: a) b) az eredetileg statisztikai cØlra kØsz(cid:4)lt fogalmak Øs osztÆlyozÆsok is hasznÆlhat(cid:2)k k(cid:3)zigazgatÆsi cØlra, pØldÆul az Ællami kiadÆsok t(cid:5)pus sze- rinti osztÆlyozÆsa; a k(cid:3)zigazgatÆsi cØlœ adatforrÆsok egyØrtelmßen figyelembe vehetik a statisztikÆk (k(cid:4)l(cid:3)n) adatigØnyeit; ez vonatkozik pØldÆul az INTRAS- TAT rendszerre, ami az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) tagÆllamai k(cid:3)z(cid:3)tti ÆruszÆll(cid:5)tÆsokr(cid:2)l szolgÆltat informÆci(cid:2)t. 1. 11. Az ESA-ban szereplı legfontosabb fogalmak ÆltalÆnosan elfogadottak Øs hosszœ idın kereszt(cid:4)l Ælland(cid:2)ak, mivel: a) a k(cid:3)vetkezı Øvtizedekre vonatkoz(cid:2) nemzetk(cid:3)zi szabvÆnykØnt fogadtÆk el azokat; b) a nemzeti szÆmlÆkra vonatkoz(cid:2) egymÆst k(cid:3)vetı irÆnymutatÆsokban az alapfogalmak legt(cid:3)bbje alig vÆltozik. Az idısorok œjraszÆm(cid:5)tÆsa Øs œj fogalmak megtanulÆsa a fogalmak Ælland(cid:2)sÆga miatt kevØsbØ vÆlik sz(cid:4)ksØgessØ. TovÆbbÆ az Ælland(cid:2)sÆg korlÆ- tozza a fogalmak nemzeti Øs nemzetk(cid:3)zi politikai nyomÆssal szembeni kiszolgÆltatottsÆgÆt. A fenti okok miatt a nemzeti szÆmlÆk adatai objekt(cid:5)v adatforrÆskØnt Øvtizedeken kereszt(cid:4)l a gazdasÆgpolitika Øs a gazdasÆgi elemzØs szolgÆlatÆban Ællhatnak. 1. 12. Az ESA-ban szereplı fogalmak a gazdasÆgi folyamatok pØnzben, illetve k(cid:3)zvetlen(cid:4)l megfigyelhetı egysØgekben kifejezett le(cid:5)rÆsÆra (cid:3)sszpontos(cid:5)- tanak. A legt(cid:3)bb esetben nem veszik figyelembe a pØnzben k(cid:3)zvetlen(cid:4)l ki nem fejezhetı, vagy az egyØrtelmß pØnzbeli ellentØtelezØs nØlk(cid:4)li ÆllomÆnyokat Øs folyamatokat. Ezt az elvet nem alkalmazzÆk szigorœan, mivel az (cid:3)sszhang k(cid:3)vetelmØnyØt Øs a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı adatigØnyeket is szÆm(cid:5)tÆsba kell venni. Az (cid:3)sszhang pØldÆul megk(cid:5)vÆnja, hogy a ÆllamhÆztartÆs Æltal elıÆll(cid:5)tott k(cid:3)z(cid:3)ssØgi szolgÆltatÆsok ØrtØkØt kibocsÆtÆskØnt szÆmoljÆk el, mert a munkavÆllal(cid:2)i 24 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet j(cid:3)vedelmek kifizetØse Øs a ÆllamhÆztartÆs Æltal megvÆsÆrolt valamennyi Æru Øs szolgÆltatÆs pØnzben k(cid:3)zvetlen(cid:4)l kifejezhetı. Ezenk(cid:5)v(cid:4)l a gazda- sÆgi elemzØsek Øs a gazdasÆgpolitika szempontjÆb(cid:2)l n(cid:3)veli a nemzeti szÆmlÆk egØszØnek ØrtØkØt is, ha a ÆllamhÆztartÆs k(cid:3)z(cid:3)ssØgi szolgÆltatÆsait a nemzetgazdasÆg t(cid:3)bbi rØszØhez viszony(cid:5)tva mutatja be. 1. 13. Az ESA-ban szereplı fogalmak tartalma nØhÆny fontos hatÆreset bemutatÆsÆval illusztrÆlhat(cid:2). A termelØs fogalmÆhoz tartoznak ESA-ban a k(cid:3)vetkezık (lÆsd a 3. 07–3. 09 pontot): a) a ÆllamhÆztartÆs Æltal nyœjtott egyØni Øs k(cid:3)z(cid:3)ssØgi szolgÆltatÆsok; b) lakÆstulajdonosok sajÆt lakÆsszolgÆltatÆsa, mint sajÆt felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs; c) a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelt Æruk, pØldÆul mezıgazdasÆgi termØkek termelØse; d) a sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı Øp(cid:5)tØs, beleØrtve a hÆztartÆsok Æltal t(cid:3)rtØnı sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı Øp(cid:5)tØst is; e) a fizetett hÆztartÆsi szemØlyzet Æltal nyœjtott szolgÆltatÆsok; f) a haltenyØsztØs a halgazdasÆgokban; g) a t(cid:3)rvØny Æltal tiltott tevØkenysØg, pØldÆul a prostitœci(cid:2) Øs a kÆb(cid:5)t(cid:2)szer-elıÆll(cid:5)tÆs; h) az olyan termelØs, amelynek j(cid:3)vedelmØt nem teljes egØszØben vallottÆk be az ad(cid:2)hat(cid:2)sÆgnak, pØldÆul az eltitkolt termelØs a textiliparban. A k(cid:3)vetkezık nem tartoznak a termelØs k(cid:3)rØbe: a) az ugyanabban a hÆztartÆsban elıÆll(cid:5)tott Øs igØnybevett hÆztartÆsi Øs szemØlyes szolgÆltatÆsok, pØldÆul takar(cid:5)tÆs, fızØs, beteg vagy idıs emberek gondozÆsa; b) az olyan (cid:3)nkØntes tevØkenysØgek, amelyek nem kapcsol(cid:2)dnak ÆrutermelØshez, pØldÆul az ingyenes gondozÆs Øs takar(cid:5)tÆs; c) ny(cid:5)lt tengeri termØszetes halszaporodÆs. Az ESA ÆltalÆban a termelØs fogalmÆba tartoz(cid:2) (cid:3)sszes tevØkenysØg kibocsÆtÆsÆt elszÆmolja. A fenti szabÆly al(cid:2)l azonban van nØhÆny kivØtel: a) nem kell elszÆmolni a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgek kibocsÆtÆsÆt; a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgre ford(cid:5)tott valamennyi rÆford(cid:5)tÆs ØrtØkØt – anyag, munka, ØrtØkcs(cid:3)kkenØs stb. – azon fı- vagy mÆsodlagos tevØkenysØg rÆford(cid:5)tÆsai k(cid:3)z(cid:3)tt kell elszÆmolni, amelyet szolgÆl; b) nem kell elszÆmolni azt a kibocsÆtÆst, amelyet az ugyanazon szakosodott telephelyen (lÆsd a 1. 29. pontot) bel(cid:4)li foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs cØljÆb(cid:2)l Æll(cid:5)tanak elı; ugyanakkor el kell szÆmolni azt a kibocsÆtÆst, amelyet az ugyanahhoz a intØzmØnyi egysØghez tartoz(cid:2) mÆs szakoso- dott telephely szÆmÆra Æll(cid:5)tanak elı. Az ESA elszÆmolÆsi rendszere szerint ha egy adott tevØkenysØg termelØsnek minıs(cid:4)l, Øs kibocsÆtÆsa elszÆmolÆsra ker(cid:4)l, az ezzel egy(cid:4)tt jÆr(cid:2) j(cid:3)vedelmet, foglakoztatÆst, vØgsı fogyasztÆst stb. szintØn el kell szÆmolni. PØldÆul mivel a lakÆstulajdonosok sajÆt lakÆsszolgÆltatÆsa mint sajÆt felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs ker(cid:4)l elszÆmolÆsra, el kell szÆmolni a lakÆstulajdonosok ebbıl szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vedelmØt Øs vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsait is. Ennek ellenkezıje Æll fenn, ha a tevØkenysØgek termelØskØnt nem ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra: az ugyanabban a hÆztartÆsban termelt Øs igØnybevett hÆztartÆsi szolgÆltatÆsok nem termelnek j(cid:3)vedelmet, nem keletkezik vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs, Øs az ESA-ban szereplı fogalmaknak megfelelıen nem jÆrnak foglalkoztatÆssal. Az ESA szÆmos egyedi megegyezØst is tartalmaz, pØldÆul: a) a ÆllamhÆztartÆsi kibocsÆtÆs ØrtØkelØse; b) a biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆnak Øs a pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆsok k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆnak ØrtØkelØse; c) d) a ÆllamhÆztartÆs Æltal nyœjtott valamennyi k(cid:3)z(cid:3)ssØgi szolgÆltatÆs vØgsı fogyasztÆsi kiadÆskØnt, Øs nem foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt t(cid:3)rtØnı elszÆmolÆsa; a pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆsok k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)ja felhasznÆlÆsÆnak egy kØpzett szektor vagy nemzetgazdasÆgi Ægazat foly(cid:2) terme- lıfelhasznÆlÆsakØnt t(cid:3)rtØnı elszÆmolÆsa. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 25 1. 14. Az ESA fogalmai t(cid:3)bbcØlœak: az ESA-ban szereplı fogalmak szØlesk(cid:3)rßen alkalmazhat(cid:2)ak, bÆr nØhÆny esetben kiegØsz(cid:5)tØsre lehet sz(cid:4)ksØg (lÆsd az 1. 18. pontot). 1. 15. Az ESA fogalmi szerkezetØnek rØszletessØge lehetıvØ teszi a fogalmak rugalmas felhasznÆlÆsÆt: az ESA-b(cid:2)l k(cid:3)nnyen levezethetık olyan fogal- mak is, amelyek konkrØt meghatÆrozÆsÆt nem tartalmazza. PØldÆul a termelØs tØnyezık(cid:3)ltsØgØn mØrt hozzÆadott ØrtØk meghatÆrozhat(cid:2) az alapÆron mØrt hozzÆadott ØrtØk Øs az egyØb nett(cid:2) termelØsi ad(cid:2)k egyenlegØnek k(cid:4)l(cid:3)nbsØgekØnt. Egy mÆsik ide tartoz(cid:2) pØlda az œj szektorok kØpzØse az ESA-ban meghatÆrozott alszektorok ÆtrendezØsØvel. 1. 16. A fogalmak rugalmas felhasznÆlÆsÆt elıseg(cid:5)theti olyan tovÆbbi ismØrvek bevezetØse, amelyek nem (cid:4)tk(cid:3)znek a rendszer logikÆjÆval. PØldÆul ilyen osztÆlyozÆsi ismØrv lehet a termelıegysØgek osztÆlyozÆsÆra a foglalkoztatottak lØtszÆma, vagy a hÆztartÆsok osztÆlyozÆsÆra a j(cid:3)vedelem nagy- sÆga. A foglalkoztatÆsnÆl az iskolÆzottsÆgi szint, kor Øs nem szerinti alosztÆlyozÆs vezethetı be. 1. 17. A fogalmak rugalmassÆga a tÆrsadalmi elszÆmolÆsi mÆtrixban (SAM) is megjelenik. A SAM mÆtrixformÆban mutatja be a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk Øs a szektorszÆmlÆk k(cid:3)z(cid:3)tti kapcsolatot (lÆsd a 8. 133–8. 155. pontot). A SAM ÆltalÆban kiegØsz(cid:5)tı adatokat szolgÆltat a foglalkoztatottsÆg Øs a munkanØlk(cid:4)lisØg szintjØrıl Øs (cid:3)sszetØtelØrıl a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmek munkavÆllal(cid:2)i t(cid:5)pusok szerinti alosztÆlyozÆsÆn kereszt(cid:4)l. Ezt az alosztÆlyozÆst alkalmazza a nemzetgazdasÆgi Ægazatok munkaerı-felhasznÆlÆsÆra a felhasznÆlÆstÆblÆkban ugyanœgy, mint a tÆrsadalmi-gazda- sÆgi alcsoportok munkaerıforrÆsÆra a hÆztartÆsi szektor alszektorainak elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsa szÆmlÆjÆban. ˝gy a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı munkaerı- kateg(cid:2)riÆk forrÆsÆt Øs felhasznÆlÆsÆt rendszerezett formÆban mutatja be. 1. 18. SpeciÆlis adatigØnyek esetØn a legjobb megoldÆs k(cid:4)l(cid:3)n szatellitszÆmlÆk kØsz(cid:5)tØse. Ilyen adatigØnyre vonatkoz(cid:2) pØldÆk a k(cid:3)vetkezık: a) a turizmus nemzetgazdasÆgban bet(cid:3)lt(cid:3)tt szerepØnek elemzØse; b) az egØszsØg(cid:4)gy k(cid:3)ltsØgeinek Øs finansz(cid:5)rozÆsÆnak elemzØse; c) a kutatÆs-fejlesztØs Øs a humÆntıke nemzetgazdasÆgban bet(cid:3)lt(cid:3)tt szerepØnek elemzØse; d) a hÆztartÆsok j(cid:3)vedelmeinek Øs kiadÆsainak elemzØse a hÆztartÆsstatisztika j(cid:3)vedelem Øs kiadÆs fogalmai alapjÆn; e) a k(cid:3)rnyezet Øs a gazdasÆg k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:3)lcs(cid:3)nhatÆs elemzØse; f) a hÆztartÆsokon bel(cid:4)li termelØs elemzØse; g) a j(cid:2)lØt vÆltozÆsainak elemzØse; h) a nemzeti szÆmlÆk Øs az (cid:4)zleti szÆmlÆk adatai k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØgek, Øs ezek Æru-Øs ØrtØktızsdØkre gyakorolt hatÆsÆnak elemzØse; i) az ad(cid:2)bevØtelek becslØse. 1. 19. A szatellitszÆmlÆk ezeket az adatigØnyeket a k(cid:3)vetkezıkkel elØg(cid:5)thetik ki: a) ahol sz(cid:4)ksØges rØszletesebbek, ugyanakkor kihagyjÆk a felesleges rØszleteket; b) nem pØnz(cid:4)gyi adatokkal, pØldÆul a k(cid:3)rnyezetszennyezØsre Øs a k(cid:3)rnyezeti eszk(cid:3)z(cid:3)kre vonatkoz(cid:2) adatokkal bıv(cid:5)tik ki a szÆmlarendszert; c) megvÆltoztatjÆk nØhÆny alapfogalom tartalmÆt, pØldÆul kibıv(cid:5)tik a tıke-felhalmozÆs fogalmÆt, belevØve a kutatÆs-fejlesztØsre vagy oktatÆsra ford(cid:5)tott kiadÆsokat is. 1. 20. A szatellitszÆmlÆk fontos jellemzıje, hogy elvben az ESA-szÆmlarendszer minden alapfogalmÆt Øs osztÆlyozÆsÆt megtartjÆk. Az alapfogalmak csak akkor vÆltoztatjÆk meg, ha a szatellitszÆmla konkrØt cØlja kifejezett m(cid:2)dos(cid:5)tÆst igØnyel. Ilyen esetekben a szatellitszÆmlÆnak tartalmaznia kell egy olyan tÆblÆt is, amely bemutatja a kapcsolatot a szatellitszÆmlÆban szereplı fıbb aggregÆtumok Øs az ESA-szÆmlarendszer aggregÆtu- mai k(cid:3)z(cid:3)tt. ˝gy az eredeti szÆmlarendszer megtartja viszony(cid:5)tÆsi keretrendszer szerepØt, ugyanakkor a szatellitszÆmlÆn kereszt(cid:4)l alkalmas speci- Ælis igØnyek kielØg(cid:5)tØsØre. 1. 21. Az ESA szÆmlarendszere nem sok figyelmet ford(cid:5)t azokra a gazdasÆgi folyamatokra Øs ÆllomÆnyokra, amelyek pØnzben k(cid:3)zvetlen(cid:4)l nem fejez- hetık ki (vagy nincs egyØrtelmß pØnzbeli ellentØtelezØs(cid:4)k). Az ilyen ÆllomÆnyok Øs gazdasÆgi folyamatok elemzØse esetØn jelleg(cid:4)knØl fogva Ælta- lÆban hasznos lehet nem pØnz(cid:4)gyi statisztikÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsa, pØldÆul: 26 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet a) a hÆztartÆsokon bel(cid:4)l vØgzett termelØst legegyszerßbben az (cid:2)rÆkban kifejezett idımØrleg seg(cid:5)tsØgØvel; b) c) az oktatÆst oktatÆsi t(cid:5)pusonkØnt, a tanul(cid:2)k szÆmÆval, a diploma megszerzØsØig az oktatÆsban t(cid:3)lt(cid:3)tt Øvek Ætlagos szÆmÆnak seg(cid:5)tsØgØvel stb. ; a k(cid:3)rnyezetszennyezØs hatÆsait a legjobban az Ølı fajok szÆmÆban beÆllt vÆltozÆssal, az erdık ÆllapotÆval, a hulladØk mennyisØgØvel, a szØnmonoxid-szennyezettsØg Øs a sugÆrzÆs mØrtØkØvel stb. lehet le(cid:5)rni. A szatellitszÆmlÆk lehetısØget adnak az ilyen nem pØnz(cid:4)gyi mutat(cid:2)knak a nemzeti szÆmlÆk rendszerØhez val(cid:2) kapcsolÆsÆra. A kapcsolat œgy lehetsØges, hogy ezekhez a nem pØnz(cid:4)gyi mutat(cid:2)khoz – amennyire lehetsØges – a szÆmlarendszerben alkalmazott osztÆlyozÆsokat hasznÆljÆk, pØldÆul a hÆztartÆst(cid:5)pusok osztÆlyozÆsÆt vagy az Ægazati osztÆlyozÆsokat. ˝gy egy (cid:3)sszehangolt kibıv(cid:5)tett keretrendszer Æll rendelkezØsre. Ez a rendszer adatbÆziskØnt szolgÆlhat a szÆmlarendszer Øs a kibıv(cid:5)tett rØsz vÆltoz(cid:2)i k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:3)lcs(cid:3)nhatÆsok elemzØsØhez Øs ØrtØkelØsØhez. 1. 22. Az ESA szÆmlarendszere Øs fıbb aggregÆtumai nem t(cid:4)kr(cid:3)zik a tÆrsadalmi j(cid:2)lØt vÆltozÆsait. Kibıv(cid:5)tett szÆmlÆkat lehet kØsz(cid:5)teni, amelyek pØl- dÆul az alÆbbiak pØnzben kifejezett imputÆlt ØrtØkeit is tartalmazzÆk: a) a hÆztartÆsokon bel(cid:4)l vØgzett termelØst legegyszerßbben az (cid:2)rÆkban kifejezett idımØrleg seg(cid:5)tsØgØvel lehet legegyszerßbben le(cid:5)rni; b) a szabadidı vÆltozÆsai; c) a vÆrosi Ølet elınyei Øs hÆtrÆnyai; d) a magÆnszemØlyek j(cid:3)vedelemk(cid:4)l(cid:3)nbsØgei. Ezek a kibıv(cid:5)tett szÆmlÆk lehetıvØ teszik a kØnyszerß sz(cid:4)ksØgletekre (pØldÆul a vØdelem) ford(cid:5)tott vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsok ÆtsorolÆsÆt a foly(cid:2) j(cid:2)lØt n(cid:3)vekedØsØhez. termelıfelhasznÆlÆshoz, azaz lehetıvØ teszik, hogy œgy tekintsØk ıket, mintha nem jÆrulnÆnak hozzÆ a tÆrsadalmi Hasonl(cid:2)kØppen az Ærvizek Øs egyØb termØszeti csapÆsok miatti kÆrok tekinthetık foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsnak is, azaz (az abszolœt) tÆrsadalmi j(cid:2)lØtet cs(cid:3)kkentı tØtelnek. Ily m(cid:2)don csak egy nagyon durva Øs nagyon pontatlan mutat(cid:2)t lehet (cid:3)sszeÆll(cid:5)tani a tÆrsadalmi j(cid:2)lØt vÆltozÆsÆra. A tÆrsadalmi j(cid:2)lØtnek azonban nagyon sok (cid:3)sszetevıje van, ezek t(cid:3)bbsØgØnek mØrØsØre a nem pØnzben kifejezett mutat(cid:2)k a legalkalmasabbak. A tÆrsadalmi j(cid:2)lØt mØrØsØre tehÆt az tekinthetı jobb megoldÆsnak, ha az (cid:3)sszetevık mindegyikØre k(cid:4)l(cid:3)n mutat(cid:2)kat Øs mØrtØkegysØgeket alkalmaznak. Ilyen mutat(cid:2) lehet pØldÆul a csecsemıhalÆlozÆs, a vÆrhat(cid:2) Ølettartam, a felnıttkori analfabØtizmus Øs az egy fıre jut(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem. E mutat(cid:2)kat egy szatel- litszÆmlÆba lehet belefoglalni. 1. 23. K(cid:3)zigazgatÆsi fogalmakat nem hasznÆl az ESA, mivel egy (cid:3)sszehangolt, nemzetk(cid:3)zileg (cid:3)sszehasonl(cid:5)that(cid:2) szerkezet elØrØse a cØl. Ugyanakkor szÆmos nemzeti cØlra a k(cid:3)zigazgatÆsi fogalmakon alapul(cid:2) statisztika nagyon hasznos lehet. PØldÆul az ad(cid:2)bevØtelek becslØsØhez sz(cid:4)ksØg van az ad(cid:2)k(cid:3)teles j(cid:3)vedelmek statisztikÆjÆra. E statisztikÆk a nemzetiszÆmla-adatokb(cid:2)l bizonyos m(cid:2)dos(cid:5)tÆssal elıÆll(cid:5)that(cid:2)k. Hasonl(cid:2)kØppen k(cid:3)zel(cid:5)thetı meg a nemzeti gazdasÆgpolitikÆkban hasznÆlt fogalmak egy rØsze is, pØldÆul: a) az inflÆci(cid:2) fogalma a nyugd(cid:5)j, a munkanØlk(cid:4)li segØly vagy a k(cid:3)ztisztviselıi j(cid:3)vedelem emelØsØnØl; b) az ad(cid:2)k, a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok, a ÆllamhÆztartÆs Øs az Ællami szektor fogalma az Ællami szektor optimÆlis mØretØrıl foly(cid:2) vitÆkban; c) a „stratØgiai” szektorok/nemzetgazdasÆgi Ægazatok fogalma az egyes orszÆgok vagy az EU gazdasÆgpolitikÆjÆban; d) az „(cid:4)zleti befektetØsek” fogalma az egyes orszÆgok gazdasÆgpolitikÆjÆban. A szatellitszÆmlÆk vagy az egyszerß kiegØsz(cid:5)tı tÆblÆk ÆltalÆban ki tudjÆk elØg(cid:5)teni az ilyen, ÆltalÆban kifejezetten nemzeti adatigØnyeket. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 27 Az ESA 1995 Øs az SNA 1993 1. 24. Az ESA (ESA 1995) teljes mØrtØkben (cid:3)sszhangban van a Nemzeti szÆmlÆk rendszerØnek Ætdolgozott vÆltozatÆval (SNA 1993), amely megszabja a vilÆg (cid:3)sszes orszÆga szÆmÆra a nemzetiszÆmla-kØsz(cid:5)tØs m(cid:2)dszertanÆt. Az ESA 1995 Øs az SNA 1993 k(cid:3)z(cid:3)tt azonban van szÆmos k(cid:4)l(cid:3)nbsØg is: a) a bemutatÆsban k(cid:4)l(cid:3)nbsØgek mutatkoznak, pØldÆul: 1. 2. az ESA-ban k(cid:4)l(cid:3)n fejezetek talÆlhat(cid:2)k a termØkekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletekrıl, a j(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßveletekrıl Øs a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kr(cid:2)l. Ezzel ellentØtben az SNA ezeket a gazdasÆgi mßveleteket szÆmlÆnkØnt rendezett formÆban, hØt fejezetben tÆrgyalja, mint pØldÆul a termelØsi szÆmla, a j(cid:3)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmla, a tıkeszÆmla Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmla; az ESA a fogalmakat meghatÆrozÆs formÆjÆban ismerteti, Øs felsorolja, hogy mit tartalmaznak Øs mit nem. Az SNA ÆltalÆban ÆltalÆno- sabban (cid:5)rja le a fogalmakat, Øs arra t(cid:3)rekszik, hogy megmagyarÆzza, hogy az elfogadott szabÆlyok m(cid:3)g(cid:3)tt milyen Øsszerß megfontolÆs Æll; 3. az ESA-ban regionÆlis szÆmlÆkr(cid:2)l Øs negyedØves szÆmlÆkr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) fejezet is talÆlhat(cid:2); 4. az SNA szatellitszÆmlÆkr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) fejezetet is tartalmaz. b) az ESA sok esetben pontosabban Øs apr(cid:2)lØkosabban (cid:5)rja k(cid:3)r(cid:4)l az Æltala hasznÆlt fogalmakat, mint az SNA, pØldÆul: 1. 2. 3. 4. 5. 6. az SNA nem tartalmazza a „piaci”, a „sajÆt vØgsı felhasznÆlÆs”, az „egyØb nem piaci” fogalmak pontos meghatÆrozÆsÆt a szervezeti egysØgek, a szakosodott telephelyek, valamint kibocsÆtÆsuk osztÆlyozÆsÆhoz. Ez azt jelenti, hogy ebben a vonatkozÆsban a kibocsÆtÆs ØrtØkelØse Øs a szektoronkØnti osztÆlyozÆs nincs elØg vilÆgosan meghatÆrozva. Az ESA ezØrt szÆmos kiegØsz(cid:5)tı magyarÆzatot vezetett be, Øs nØhÆny konkrØt esetben azt a kritØriumot is hozzÆtette, hogy a piaci termelı ÆrbevØtelØnek legalÆbb a termelØsi k(cid:3)ltsØgek 50 %- Æt fedeznie kell (lÆsd a 3. 1. tÆblÆt); az ESA meghatÆroz konkrØt szÆmviteli k(cid:4)sz(cid:3)bØrtØket, pØldÆul hogy mikor kell a kis ØrtØkß eszk(cid:3)z(cid:3)ket, felszerelØseket foly(cid:2) termelı- felhasznÆlÆskØnt elszÆmolni; az ESA feltØtelezi, hogy a hÆztartÆsok termelØsØnek bizonyos t(cid:5)pusai, pØldÆul a hÆzi sz(cid:3)vØs Øs bœtorkØsz(cid:5)tØs az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) tagÆlla- maiban nem jelentıs mØrtØkß, Øs (cid:5)gy nem kell ezeket a tevØkenysØgeket elszÆmolni; az ESA kifejezetten hivatkozik az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)ra vonatkoz(cid:2) intØzmØnyi rendelkezØsekre, pØldÆul az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)n bel(cid:4)li Æruforgal- mat Øs a tagÆllamok Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)hoz t(cid:3)rtØnı hozzÆjÆrulÆsait nyilvÆntart(cid:2) statisztikai rendszerre, az INTRASTAT-ra; az ESA az EU-szabvÆnyos osztÆlyzÆst tartalmaz pØldÆul az Ærukra vonatkoz(cid:2) CPA-t, az nemzetgazdasÆgi Ægazatokra vonatkoz(cid:2) NACE Rev. 1-et (amelyek egyediek, de az ENSZ osztÆlyozÆsaival harmonizÆltak); az ESA minden k(cid:4)lf(cid:3)ldre vonatkoz(cid:2) tranzakci(cid:2)ra egy kiegØsz(cid:5)tı osztÆlyozÆst vezet be: csoportos(cid:5)tani kell a gazdasÆgi mßveleteket aszerint, hogy azok az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)ban rezidens, vagy az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)ban nem rezidens szervezeti egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt zajlottak. Az ESA azØrt alkalmazhat konkrØtabb elı(cid:5)rÆsokat, mint az SNA, mivel az ESA elsısorban az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) tagÆllamaira vonatkozik. Ugyanak- kor az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) adatigØnyei miatt is sz(cid:4)ksØges a konkrØtabb elı(cid:5)rÆsok hasznÆlata. Az ESA 1995 Øs az ESA 1970 1. 25. Az ESA 1995 mind az alkalmazÆsi k(cid:3)r, mind a fogalmak tekintetØben k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zik az ESA 1970-tıl. E k(cid:4)l(cid:3)nbsØgek t(cid:3)bbsØge visszavezethetı az SNA 1968 Øs az SNA 1993 k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØgekre. NØhÆny fontosabb k(cid:4)l(cid:3)nbsØg a lefedett ter(cid:4)letek k(cid:3)z(cid:4)l: a) a vagyonmØrlegek besorolÆsa; b) az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsa szÆmla besorolÆsa, azaz az egyØb volumenvÆltozÆs, a nØvleges Øs a reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg fogalmÆnak bevezetØse; c) a hÆztartÆsok alszektorokra bontÆsÆnak bevezetØse; 28 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet d) a vØgsı fogyasztÆs œj fogalmÆnak bevezetØse: a vØgsı fogyasztÆs; e) az œj, ÆrvÆltozÆs szerint korrigÆlt j(cid:3)vedelemkateg(cid:2)ria bevezetØse: a rendelkezØsre Æll(cid:2) nemzeti reÆlj(cid:3)vedelem; f) a vÆsÆrl(cid:2)erı-paritÆs fogalmÆnak bevezetØse. NØhÆny fıbb fogalmi k(cid:4)l(cid:3)nbsØg: a) b) az irodalmi-mßvØszeti munka (k(cid:3)nyv(cid:5)rÆs, zeneszerzØs) jelenleg termelıtevØkenysØgnek minıs(cid:4)l; az irodalmi-mßvØszeti munka d(cid:5)ja ezØrt szolgÆltatÆsi d(cid:5)jnak, Øs nem tulajdonosi j(cid:3)vedelemnek szÆm(cid:5)t; a biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆnak ØrtØkelØse bizonyos vonatkozÆsban megvÆltozott, pØldÆul a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok befek- tetØsØbıl szÆrmaz(cid:2) bevØtelek jelenleg beleszÆm(cid:5)tanak a nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi tevØkenysØg kibocsÆtÆsÆba; c) a kereskedelmi ÆrrØsek Øs a szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØsek rØszletesebb kezelØse; d) a vÆltozatlan Æras szÆm(cid:5)tÆsoknÆl a lÆncindexÆlÆs bevezetØse; e) a pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing fogalmÆnak bevezetØse (az SNA 1968 Øs az ESA 1970 csak az operat(cid:5)v l(cid:5)zing fogalmÆt tartalmazta); f) az ÆsvÆnykincsfeltÆrÆsok Øs a szÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes szoftverek k(cid:3)ltsØgeit jelenleg felhalmozÆskØnt szÆmoljÆk el (nem foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs- kØnt); g) a ÆllamhÆztartÆs Æltal vØgzett infrastrukturÆlis munkÆkra (utak, gÆtak stb. ) is el kell szÆmolni az ØrtØkcs(cid:3)kkenØst; h) az œj pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, mint pØldÆul a visszavÆsÆrlÆsi megÆllapodÆsok Øs a derivat(cid:5)v pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, mint pØldÆul az opci(cid:2)s (cid:4)gyletek fogalmÆt is bevezeti. Vannak olyan k(cid:4)l(cid:3)nbsØgek is, amelyek oka nem az SNA-ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsokban keresendı, pØldÆul: a) a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk bevezetØse (mÆr szerepeltek az SNA 1968-ban is); b) c) d) a szÆmbavØteli k(cid:4)sz(cid:3)b bevezetØse bizonyos tØteleknØl Øs hivatkozÆs az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)ra vonatkoz(cid:2) intØzmØnyi rendelkezØsekre (lÆsd az 1. 24. pontot); egyØrtelmß ÆllÆsfoglalÆs a kibocsÆtÆs alapÆron t(cid:3)rtØnı ØrtØkelØse mellett (az ESA 1970, az SNA 1968 Øs az SNA 1993 egyarÆnt elfogadja a termelıi Æron t(cid:3)rtØnı ØrtØkelØst is); a gazdasÆgilag akt(cid:5)v nØpessØg Øs a munkanØlk(cid:4)lisØg fogalmÆnak bevezetØse (e fogalmak hiÆnyoznak az SNA 1968-b(cid:2)l Øs az SNA 1993-b(cid:2)l is). AZ ESA MINT RENDSZER 1. 26. A rendszer legfontosabb sajÆtossÆgai a k(cid:3)vetkezık: a) a statisztikai egysØgek Øs csoportos(cid:5)tÆsuk; b) a gazdasÆgi folyamatok Øs az ÆllomÆnyok; c) a szÆmlÆk rendszere Øs az aggregÆtumok; d) az Ægazati kapcsolatok keretrendszere. A STATISZTIKAI EGYS(cid:6)GEK (cid:6)S CSOPORTOS˝T`SUK (8) 1. 27. A rendszer egyik jellemzı sajÆtossÆga, hogy kØt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı elszÆmolÆsi egysØget hasznÆl, Øs a gazdasÆgra kØt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı osztÆlyozÆst alkalmaz, melyek teljesen k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zıek Øs eltØrı elemzØsi cØlokat szolgÆlnak. (8) LÆsd a 2. fejezetet: „Az egysØgek Øs az egysØgek csoportos(cid:5)tÆsa”. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 29 A j(cid:3)vedelmek, a k(cid:3)ltsØgek Øs a pØnzmozgÆsok bemutatÆsa, valamint a vagyonmØrlegek (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsa cØljÆb(cid:2)l a rendszer a szervezeti egysØgeket szektorokba sorolja be fı tevØkenysØg(cid:4)k, viselkedØs(cid:4)k Øs feladataik alapjÆn. A termelØsi folyamat le(cid:5)rÆsa Øs az Ægazati kapcsolatok elemzØse ØrdekØben a rendszer a szakosodott telephelyeket tevØkenysØg(cid:4)k jellege alapjÆn Ægazatokba sorolja. A k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı tevØkenysØgek jellegØt a felhasznÆlt termØkek, a termelØsi folyamat Øs a kibocsÆtott termØkek hatÆrozzÆk meg. A szervezeti egysØgek Øs a szektorok 1. 28. A szervezeti egysØgek olyan gazdasÆgi alanyok, amelyek sajÆt jogon kØpesek Æruk Øs eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonlÆsÆra, k(cid:3)telezettsØgeket vÆllalni, gazda- sÆgi tevØkenysØget vØgezni, valamint mÆs egysØgekkel gazdasÆgi mßveleteket lebonyol(cid:5)tani. Az ESA rendszerØben a szervezeti egysØgek (cid:3)t, egy- mÆst k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)sen kizÆr(cid:2) szektorba vannak besorolva, amelyek a k(cid:3)vetkezıkbıl Ællnak: a) nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok; b) pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok; c) ÆllamhÆztartÆs; d) hÆztartÆsok; e) hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek. Az (cid:3)t szektor egy(cid:4)ttesen alkotja a teljes gazdasÆgot. Minden szektor alszektorokra tagol(cid:2)dik. Az ESA rendszerre Øppœgy, mint a teljes gazda- sÆgra, minden egyes szektorÆra, Øs ha sz(cid:4)ksØges, az alszektorokra is elı(cid:5)rja a szÆmlÆk teljes sorozatÆnak Øs a vagyonmØrlegnek az (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆ- sÆt. A szakosodott telephelyek Øs a nemzetgazdasÆgi Ægazatok 1. 29. A legt(cid:3)bb szervezeti egysØg termelıi minısØgØben egynØl t(cid:3)bb tevØkenysØget vØgez; a mßszaki-gazdasÆgi jellegß kapcsolatok hangsœlyozÆsa ØrdekØben a szervezeti egysØgeket tevØkenysØgi t(cid:5)pusok szerint rØszekre kell bontani. Ennek a k(cid:3)vetelmØnynek tesz eleget a szakosodott telephelyek gyakorlati szempontok figyelembevØtelØvel megalkotott fogalma. A szakosodott telephely a szervezeti egysØgeknek azokat a termelıegysØgeit foglalja magÆban, amelyek k(cid:4)l(cid:3)nÆll(cid:2) telephelyen vagy egymÆshoz k(cid:3)zeli telephe- lyeken helyezkednek el, ugyanakkor a NACE Rev. 1. (nØgy szÆmjegy) szakÆgazati szintje szerint ugyanolyan jellegß tevØkenysØget vØgeznek. ElmØletileg annyi szakosodott telephelyet kell nyilvÆntartÆsba venni, ahÆny mÆsodlagos tevØkenysØg van; ugyanakkor ha az ilyen tevØkenysØgek elszÆmolÆsÆhoz sz(cid:4)ksØges dokumentumok nem Ællnak rendelkezØsre, a szakosodott telephelyek akÆr t(cid:3)bb mÆsodlagos tevØkenysØget is vØgez- hetnek. Az azonos vagy hasonl(cid:2) tevØkenysØget folytat(cid:2) szakosodott telephelyek (cid:3)sszessØge alkot egy Ægazatot. Az intØzmØnyi egysØgek Øs a szakosodott telephelyek k(cid:3)z(cid:3)tt hierarchikus kapcsolat Æll fenn. Egy intØzmØnyi egysØg egy vagy t(cid:3)bb teljes szako- sodott telephelybıl Æll; egy szakosodott telephely egy Øs csakis egy intØzmØnyi egysØghez tartozhat. Az analitikus termelıegysØgeknek az (cid:3)sszessØge homogØn Ægazatot alkot. A termelØsi folyamat finomabb elemzØsØre szolgÆl az analitikus ter- melıegysØg fogalma. Ez egy olyan nem minden esetben megfigyelhetı (kivØve az olyan szakosodott telephelyeket, amelyek kizÆr(cid:2)lag egy t(cid:5)pusœ termØket Æll(cid:5)tanak elı) homogØn szakosodott egysØg, amely meghatÆrozÆsa szerint mÆsodlagos tevØkenysØget nem vØgez. Ezek a homo- gØn szakosodott egysØgek homogØn Ægazatot alkotnak. Rezidens Øs nem rezidens egysØgek; a teljes gazdasÆg Øs a k(cid:4)lf(cid:1)ld 1. 30. A teljes gazdasÆg meghatÆrozÆsa a rezidens egysØgek fogalmÆnak seg(cid:5)tsØgØvel t(cid:3)rtØnik. Egy egysØg akkor tekinthetı egy orszÆg rezidens egysØ- gØnek, ha gazdasÆg ØrdekeltsØgØnek k(cid:3)zpontja az adott orszÆg ter(cid:4)letØn van, azaz ha hosszabb ideig (legalÆbb egy Øvig) az adott orszÆg ter(cid:4)le- tØn gazdasÆgi tevØkenysØget folytat. A korÆbban felsorolt gazdasÆgi szektorok rezidens szervezeti egysØgeket foglalnak magukban. 30 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet A rezidens egysØgek gazdasÆgi mßveleteket vØgeznek nem rezidens egysØgekkel (azaz olyan egysØgekkel, amelyek mÆs gazdasÆgokban reziden- sek). Ezek a mßveletek az adott gazdasÆg k(cid:4)lsı gazdasÆgi mßveletei, Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆn ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra. ˝gy a rendszer elszÆmolÆsi szerkezetØben a k(cid:4)lf(cid:3)ld a gazdasÆgi szektorokhoz hasonl(cid:2) szerepet jÆtszik, ugyanakkor a rendszer a nem rezidens egysØgeket csak annyiban tartalmazza, amennyiben azok a rezidens szervezeti egysØgekkel gazdasÆgi mßveletekbe bocsÆtkoznak. Ennek k(cid:3)vetkeztØben a rendszer a szek- torok osztÆlyba sorolÆsolÆsÆnak k(cid:2)dolÆsa vØgØn a k(cid:4)lf(cid:3)ld szektort egyedi szektork(cid:2)ddal lÆtja el. A rendszerben intØzmØnyi egysØgkØnt kezelt kØpzett rezidens egysØgek meghatÆrozÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) a nem rezidens egysØgek azon rØszegysØgei, amelyek gazdasÆgi ØrdekeltsØgØnek k(cid:3)zpontja az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØre esik, azaz a legt(cid:3)bb esetben legalÆbb egy Øvig gazdasÆgi mßveleteket vØgeznek ott, vagy egy ØvnØl r(cid:3)videbb ideig olyan Øp(cid:5)tØsi tevØkenysØget folytat- nak, amelynek a kibocsÆtÆsa brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆst eredmØnyez; b) f(cid:3)ld- vagy ingatlantulajdonosokkØnt az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn tevØkenykedı nem rezidens egysØgek, de csak az Ørintett f(cid:3)ldter(cid:4)letre vagy ingatlanra vonatkoz(cid:2) gazdasÆgi mßveletek tekintetØben. A GAZDAS`GI FOLYAMATOK (cid:6)S AZ `LLOM`NYOK 1. 31. A rendszer az informÆci(cid:2)k kØt alapt(cid:5)pusÆt szÆmolja el: a gazdasÆgi folyamatokra Øs az ÆllomÆnyokra vonatkoz(cid:2) informÆci(cid:2)t. A gazdasÆgi folya- matok egy adott idıszakon bel(cid:4)l vØgbemenı tevØkenysØgekre Øs esemØnyek hatÆsaira vonatkoznak, m(cid:5)g az ÆllomÆnyok egy adott idıpontban fennÆll(cid:2) Ællapotot (cid:5)rnak le. A gazdasÆgi folyamatok 1. 32. A gazdasÆgi folyamatok a gazdasÆgi ØrtØk lØtrehozÆsÆt, Ætalak(cid:5)tÆsÆt, cserØjØt, ÆtruhÆzÆsÆt vagy megszßnØsØt t(cid:4)kr(cid:3)zik. Magukban foglaljÆk az intØzmØnyi egysØg eszk(cid:3)zeinek vagy k(cid:3)telezettsØgeinek ØrtØkØben bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsokat. A gazdasÆgi folyamatoknak kØt t(cid:5)pusa lØtezik: a gazdasÆgi mßveletek Øs az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai. Minden olyan szÆmlÆn Øs tÆblÆban, ahol gazdasÆgi folyamatok vannak felt(cid:4)ntetve, gazda- sÆgi mßveletrıl van sz(cid:2), kivØve az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsa szÆmlÆt Øs az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆt. Az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai csak ebben a kØt szÆmlÆban jelennek meg. Az elemi gazdasÆgi mßveletek Øs az egyØb folyamatok nem megszÆmolhat(cid:2)k. A rendszer ezeket jelleg(cid:4)k alapjÆn viszonylag kis szÆmœ t(cid:5)pusba csoportos(cid:5)tja. GazdasÆgi mßveletek 1. 33. GazdasÆgi mßvelet a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szervezeti egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)s megÆllapodÆs alapjÆn vØgbemenı gazdasÆgi folyamat, vagy egy szerve- zeti egysØgen bel(cid:4)l vØgbemenı tevØkenysØg; amelyet azØrt cØlszerß gazdasÆgi mßveletkØnt kezelni, mert gyakran ugyanaz az egysØg kØt egy- mÆst(cid:2)l eltØrı minısØgben mßk(cid:3)dik. CØlszerß a gazdasÆgi mßveleteket nØgy fı csoportra osztani: a) b) c) termØkekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek: le(cid:5)rjÆk a termØkek forrÆsÆt (hazai kibocsÆtÆs vagy import) Øs felhasznÆlÆsÆt (foly(cid:2) termelıfel- hasznÆlÆs, vØgsı fogyasztÆs, felhalmozÆs vagy export) (9); j(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßveletek: le(cid:5)rjÆk, hogy a termelØs sorÆn keletkezett hozzÆadott ØrtØk hogyan oszlik meg a munka, a tıke Øs az ÆllamhÆztartÆs k(cid:3)z(cid:3)tt, valamint a j(cid:3)vedelem Øs a vagyon œjraelosztÆsÆt (j(cid:3)vedelem- Øs vagyonad(cid:2)k, valamint egyØb transzfe- rek) (10); pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k: le(cid:5)rjÆk a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:2) beszerzØsØt vagy a k(cid:3)telezettsØgek nett(cid:2) keletkezØsØt az (cid:3)sszes pØnz(cid:4)gyieszk(cid:3)z- t(cid:5)pus tekintetØben. E mßveletek gyakran a nem pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k ellentØtelezØsekØnt keletkeznek, de elıfordulhatnak tisztÆn csak pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket Ørintı mßveletek is (11); d) a fenti hÆrom csoportba nem tartoz(cid:2) gazdasÆgi mßveletek: az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse Øs a nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:2) felhalmozÆsa (12). (9) LÆsd a 3. fejezetet: „TermØkekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek”. (10) LÆsd a 4. fejezetet: „J(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßveletek”. (11) LÆsd az 5. fejezetet: „PØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k”. (12) LÆsd a 6. fejezetet: „EgyØb folyamatok”. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 31 A gazdasÆgi mßveletek tulajdonsÆgai EgysØgek k(cid:1)z(cid:1)tti, illetve egysØgen bel(cid:4)li gazdasÆgi mßveletek 1. 34. A legt(cid:3)bb gazdasÆgi mßvelet kØt vagy t(cid:3)bb szervezeti egysØg k(cid:3)z(cid:3)tt megy vØgbe. A rendszer azonban nØhÆny, szervezeti egysØgen bel(cid:4)li tevØ- kenysØget is gazdasÆgi mßveletkØnt kezel. Az egysØgeken bel(cid:4)li gazdasÆgi mßveletek elszÆmolÆsÆnak az a cØlja, hogy a rendszer a gazdasÆge- lemzØs szempontjainak minØl jobban megfelelı kØpet nyœjtson a kibocsÆtÆsr(cid:2)l, a vØgsı felhasznÆlÆsr(cid:2)l Øs a k(cid:3)ltsØgekrıl. A rendszer Æltal k(cid:3)ltsØgkØnt elszÆmolt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse fontos egysØgen bel(cid:4)li gazdasÆgi mßvelet. Ezenk(cid:5)v(cid:4)l az egysØgen bel(cid:4)li gazdasÆgi mßveletek t(cid:3)bbsØge termØkekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßvelet, amelyek jellemzıen akkor ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra, amikor a termelı- kØnt Øs vØgsı fogyaszt(cid:2)kØnt fellØpı intØzmØnyi egysØg œgy d(cid:3)nt, hogy az Æltala termelt kibocsÆtÆs egy rØszØt sajÆt maga hasznÆlja fel. Ilyen eset a hÆztartÆsokban Øs a ÆllamhÆztartÆsban gyakran elıfordul. 1. 35. El kell szÆmolni minden sajÆt termelØsß kibocsÆtÆst, ami ugyanazon az intØzmØnyi egysØgen bel(cid:4)l ker(cid:4)l vØgsı felhasznÆlÆsra. Az ugyanazon intØzmØnyi egysØgen bel(cid:4)l foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsra ker(cid:4)lı sajÆt termelØsß kibocsÆtÆst csak akkor kell elszÆmolni, ha a termelØsre Øs a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsra ugyanazon intØzmØnyi egysØgen bel(cid:4)l k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szakosodott telephelynØl ker(cid:4)l sor. Az ugyanazon szakosodott telephe- lyen bel(cid:4)l elıÆll(cid:5)tott Øs foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt felhasznÆlt kibocsÆtÆs nem ker(cid:4)l elszÆmolÆsra. PØnz(cid:4)gyi, illetve nem pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k 1. 36. A rendszer Æltal kimutatott gazdasÆgi mßveletek t(cid:3)bbsØge monetÆris mßvelet, ahol a rØsztvevı egysØgek pØnzegysØgben kifejezett kifizetØseket teljes(cid:5)tenek vagy vesznek Æt, illetve pØnzegysØgben kifejezett k(cid:3)telezettsØgeket vÆllalnak vagy k(cid:3)vetelØseket szereznek. Azok a mßveletek, amelyek nem jÆrnak kØszpØnz vagy pØnzegysØgben kifejezett eszk(cid:3)z(cid:3)k, illetve k(cid:3)telezettsØgek cserØjØvel, nem monetÆris mßveletek. Az egysØgen bel(cid:4)li mßveletek alapvetıen nem monetÆris mßveletek. A t(cid:3)bb intØzmØnyi egysØg Æltal vØgzett nem monetÆris mßvelet lehet termØkekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßvelet (barter), j(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßvelet (termØszetbeni d(cid:5)jazÆs, termØszetbeni jutta- tÆs stb. ) Øs egyØb mßvelet (nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)z(cid:3)tti barter(cid:4)gylet). A rendszer minden gazdasÆgi mßveletet pØnzben szÆmol el. A nem monetÆris gazdasÆgi mßveletek elszÆmolt ØrtØkØt tehÆt k(cid:3)zvetve kell mØrni, vagy egyØb m(cid:2)don becslØssel megÆllap(cid:5)tani. EllentØtelezØssel jÆr(cid:2), illetve ellentØtelezØs nØlk(cid:4)li gazdasÆgi mßveletek 1. 37. Azok a gazdasÆgi mßveletek, amelyekben egynØl t(cid:3)bb egysØg vesz rØszt, vagy „valamit valamiØrt” vagy „valamit semmiØrt” alapon vØgzett tranzakci(cid:2)k. Az elıbbiek szervezeti egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti cserØk, azaz Æruk, szolgÆltatÆsok vagy eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆtadÆsa valami, pØldÆul pØnz ellenØben. Az ut(cid:2)bbiak ÆltalÆban az egyik intØzmØnyi egysØg Æltal a mÆsik szÆmÆra ellentØtelezØs nØlk(cid:4)l kØszpØnzben vagy termØszetben teljes(cid:5)tett kifize- tØsek. A „valamit valamiØrt” mßveletek mind a nØgy mßveletcsoportban megtalÆlhat(cid:2)ak, m(cid:5)g a „valamit semmiØrt” mßveletek fıleg a j(cid:3)vedele- melosztÆssal kapcsolatos mßveletek k(cid:3)z(cid:3)tt fordulnak elı, pØldÆul ad(cid:2)k, tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß juttatÆsok vagy ajÆndØkok formÆjÆban. Az Ætcsoportos(cid:3)tott gazdasÆgi mßveletek 1. 38. A rendszer a legt(cid:3)bb gazdasÆgi mßveletet k(cid:3)zvetlen m(cid:2)don kezeli; ez azt jelenti, hogy a gazdasÆgi mßveleteket ugyanœgy szÆmolja el, ahogy azok a rØsztvevı szervezeti egysØgnØl megjelennek. NØhÆny gazdasÆgi mßveletet azonban Æt kell csoportos(cid:5)tani annak ØrdekØben, hogy a benn(cid:4)k rejlı gazdasÆgi kapcsolatok vilÆgosabbÆ vÆljanak. A gazdasÆgi mßveletek hÆromfØlekØppen csoportos(cid:5)that(cid:2)k Æt: ÆtirÆny(cid:5)tÆssal, a mßvelet felosztÆsÆval Øs a mßvelet megb(cid:5)z(cid:2)jÆnak elismerØsØvel. Az ÆtirÆny(cid:6)tÆs 1. 39. Az a gazdasÆgi mßvelet, amely a rØsztvevı egysØgek szempontjÆb(cid:2)l œgy tßnik, hogy k(cid:3)zvetlen(cid:4)l az A. Øs a C. egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt zajlik, elszÆmol- hat(cid:2) œgy is, mintha k(cid:3)zvetve egy harmadik, B. egysØgen kereszt(cid:4)l val(cid:2)sulna meg. ˝gy az A. Øs C. k(cid:3)z(cid:3)tt k(cid:3)zvetlen(cid:4)l lezajl(cid:2) egyetlen mßvelet kØt mßvelettel (cid:5)rhat(cid:2) le: az A. Øs B. k(cid:3)z(cid:3)tti Øs a B. Øs C. k(cid:3)z(cid:3)tti mßveletekkel. Ebben az esetben az eredeti mßvelet ÆtirÆny(cid:5)tÆson megy kereszt(cid:4)l. Az ÆtirÆny(cid:5)tÆs egyik j(cid:2)l ismert pØldÆja a munkÆltat(cid:2)k Æltal k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsnak fizetett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs. A rendszer e befizetØseket kØt mßveletkØnt szÆmolja el: a munkÆltat(cid:2)k kifizetik a munkÆltat(cid:2)i tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat a munkavÆl- lal(cid:2)iknak, a munkavÆllal(cid:2)k pedig ugyanezeket a hozzÆjÆrulÆsokat befizetik a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapokba. Mint minden ÆtirÆny(cid:5)tÆsnak, a 32 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet munkaad(cid:2)i tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok ÆtirÆny(cid:5)tÆsÆnak is az a cØlja, hogy a mßvelet m(cid:3)g(cid:3)ttes gazdasÆgi tartalma napvilÆgra ker(cid:4)lj(cid:3)n. Ez ebben az esetben annak a kihangsœlyozÆsÆt jelenti, hogy a munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsÆnak befizetØse val(cid:2)jÆban a mun- kavÆllal(cid:2)k javÆra befizetett hozzÆjÆrulÆs. A ÆtirÆny(cid:5)tÆs mÆsik t(cid:5)pusa az olyan mßvelet ÆtirÆny(cid:5)tÆsa, amely t(cid:3)bb szervezeti egysØg k(cid:3)z(cid:3)tt j(cid:3)n lØtre, bÆr a rØsztvevı felek szerint egyÆltalÆn nem ker(cid:4)l sor gazdasÆgi mßveletre. Az egyik pØlda a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Æltal fenntartott bizonyos biztos(cid:5)tÆsi alapok utÆni tulajdonosi j(cid:3)vede- lem kezelØse. A rendszer ezt a tulajdonosi j(cid:3)vedelmet a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Æltal a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosoknak kifizetett j(cid:3)vedelemkØnt tartja nyilvÆn, akik azutÆn ugyanezt az (cid:3)sszeget kiegØsz(cid:5)tı d(cid:5)jbevØtelkØnt visszafizetik a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgoknak. A felosztÆs 1. 40. Ha a rØsztvevı felek szÆmÆra egy gazdasÆgi mßveletnek tßnı (cid:4)gylet kØt vagy t(cid:3)bb, k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı osztÆlyba sorolt gazdasÆgi mßveletkØnt ker(cid:4)l elszÆmolÆsra, a gazdasÆgi mßvelet felosztÆsÆr(cid:2)l van sz(cid:2). A felosztÆs ÆltalÆban nem vonja maga utÆn tovÆbbi egysØgek bevonÆsÆt. A nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak kifizetØse jellemzıen megbontott gazdasÆgi mßvelet. BÆr a biztos(cid:5)tottak Øs biztos(cid:5)t(cid:2)k e kifizetØseket egy gazdasÆgi mßveletnek tekintik, a rendszer ezeket kØt teljesen k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı gazdasÆgi mßveletre osztja: a nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokØrt jÆr(cid:2) fizetØsekre Øs a nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jakra. A felosztÆs mÆsik fontos esete a kereskedelmi ÆrrØsek elszÆmolÆsa. A tranzakci(cid:4) megb(cid:6)z(cid:4)jÆnak elismerØse 1. 41. Ha valamely egysØg egy mÆsik egysØg nevØben vØgez gazdasÆgi mßveletet, a mßveletet kizÆr(cid:2)lag a megb(cid:5)z(cid:2) fØlnØl kell elszÆmolni. A szabÆly az, hogy ezt az elvet nem szabad kiterjeszteni, Øs pØldÆul megpr(cid:2)bÆlni bizonyos feltØtelezØsek alapjÆn az ad(cid:2)kat a vØgsı teherviselıknØl vagy a tÆmogatÆsokat a vØgsı kedvezmØnyezetteknØl elszÆmolni. HatÆresetek 1. 42. A gazdasÆgi mßvelet meghatÆrozÆsa kik(cid:3)ti, hogy a szervezeti egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti kapcsolatnak k(cid:3)z(cid:3)s megÆllapodÆssal kell lØtrej(cid:3)nnie. Ha a gaz- dasÆgi mßvelet vØgrehajtÆsÆt k(cid:3)z(cid:3)s megÆllapodÆssal vÆllaljÆk, feltØtelezhetı, hogy a szervezeti egysØgek annak feltØteleit elızetesen ismertØk Øs azokba beleegyeztek. Ez azonban nem jelenti azt, hogy minden egysØg (cid:3)nkØntesen bocsÆtkozik bele egy adott mßveletbe, mivel nØhÆny mßveletet a t(cid:3)rvØny (cid:5)r elı. Ez fıleg bizonyos olyan j(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßveletekre vonatkozik, mint pØldÆul az ad(cid:2)k, b(cid:5)rsÆgok Øs k(cid:3)tbØrek megfizetØse. Ugyanakkor az eszk(cid:3)z(cid:3)k tØr(cid:5)tØs nØlk(cid:4)li lefoglalÆsa nem tekintendı gazdasÆgi mßveletnek akkor sem, ha t(cid:3)rvØny (cid:5)rja elı. Az illegÆlis gazdasÆgi tevØkenysØgek csak akkor gazdasÆgi mßveletek, ha valamennyi rØsztvevı egysØg (cid:3)nkØntesen vesz rØszt a tevØkenysØgben. ˝gy a tiltott kÆb(cid:5)t(cid:2)szerek vagy lopott holmik megvÆsÆrlÆsa, eladÆsa vagy cserØje gazdasÆgi mßvelet, m(cid:5)g a lopÆs nem. Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb vÆltozÆsai 1. 43. Az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsaiØnt azokat a vÆltozÆsokat kell elszÆmolni, amelyek nem a gazdasÆgi mßveletek eredmØnyekØppen j(cid:3)nnek lØtre (13). Ezek vagy a) az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek volumenØben bek(cid:3)vetkezett egyØb vÆltozÆsok; vagy b) eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgek Øs vesztesØgek. Az eszk(cid:1)z(cid:1)k Øs k(cid:1)telezettsØgek egyØb volumenvÆltozÆsai 1. 44. E vÆltozÆsok alapvetıen hÆrom fı kateg(cid:2)riÆba sorolhat(cid:2)k: a) a gazdasÆgi mßveletkØnt nem elszÆmolt eszk(cid:3)z(cid:3)k rendes megjelenØse Øs eltßnØse; b) az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek vÆltozÆsai kivØteles, vÆratlan esemØnyek miatt; c) besorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok. (13) LÆsd a 6. fejezetet: „EgyØb folyamatok”. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 33 1. 45. PØlda az a) kateg(cid:2)riÆn bel(cid:4)li vÆltozÆsokra a felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek feltÆrÆsa Øs kiaknÆzÆsa, valamint a mßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok termØszetes n(cid:3)vekedØse. A b) kateg(cid:2)ria az eszk(cid:3)z(cid:3)k termØszeti csapÆsok, hÆborœ vagy sœlyos bßncselekmØnyek miatt bek(cid:3)vetke- zett vÆltozÆsait (legt(cid:3)bbsz(cid:3)r vesztesØgeit) tartalmazza (14). Az egyoldalœ ad(cid:2)ssÆgelengedØs Øs az eszk(cid:3)z(cid:3)k tØr(cid:5)tØs nØlk(cid:4)li lefoglalÆsa szintØn a b) kateg(cid:2)riÆba tartozik. A c) kateg(cid:2)ria a szervezeti egysØgek vagy az eszk(cid:3)z(cid:3)k, illetve k(cid:3)telezettsØgek œjraosztÆlyozÆsÆnak vagy strukturÆlis Ætren- dezØsØnek hatÆsÆra bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsokat foglalja magÆban. Eszk(cid:1)ztartÆsi nyeresØg, illetve vesztesØg 1. 46. Az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg, illetve vesztesØg az eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆrÆban bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok eredmØnye. Ilyen nyeresØg Øs vesztesØg a pØnz(cid:4)gyi Øs nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, illetve k(cid:3)telezettsØgek bÆrmely t(cid:5)pusÆban keletkezhet. Az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg kizÆr(cid:2)lag annak eredmØ- nyekØppen keletkezik az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek tulajdonosai szÆmÆra, hogy az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek bizonyos ideig minden Ætalak(cid:5)- tÆs nØlk(cid:4)l a tulajdonukban voltak. A foly(cid:2) piaci Æron mØrt eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget, illetve vesztesØget nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgnek, illetve vesztesØgnek h(cid:5)vjÆk. Ez az ÆltalÆ- nos Ærsz(cid:5)nvonal vÆltozÆsait t(cid:4)kr(cid:3)zı semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgre Øs vesztesØgre, valamint az eszk(cid:3)z(cid:3)k relat(cid:5)v ÆrvÆltozÆsÆt t(cid:4)kr(cid:3)zı reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgre Øs vesztesØgre bonthat(cid:2) fel. `llomÆnyok 1. 47. Az egy adott idıpontban meglevı eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs forrÆsok jelentik az ÆllomÆnyt. Az ÆllomÆnyok minden elszÆmolÆsi idıszak elejØn Øs vØgØn elszÆmolÆsra ker(cid:4)lnek. Az ÆllomÆnyokat felt(cid:4)ntetı szÆmlÆk a vagyonmØrlegek (15). `llomÆnykØnt ker(cid:4)l elszÆmolÆsra a nØpessØg Øs a foglalkoztatÆs is. Ezeket az ÆllomÆnyokat az elszÆmolÆsi idıszakon bel(cid:4)li ÆtlagØrtØken kell elszÆmolni. A rendszer hatÆrain bel(cid:4)l minden eszk(cid:3)z ÆllomÆnya elszÆmolÆsra ker(cid:4)l; a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek, valamint a termelt Øs nem ter- melt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k egyarÆnt. Ugyanakkor az eszk(cid:3)z(cid:3)k elszÆmolÆsa azon eszk(cid:3)z(cid:3)kre korlÆtozott, amelyeket gazdasÆgi tevØkenysØg sorÆn hasznÆlnak, Øs amelyek tulajdonjog tÆrgyÆt kØpezik. ˝gy az olyan eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆllomÆnya nem ker(cid:4)l elszÆmolÆsra, mint a tulajdonjog alÆ nem tartoz(cid:2) emberi tıke Øs termØszeti erıforrÆsok. E hatÆrokon bel(cid:4)l a rendszer teljes k(cid:3)rß mind a gazdasÆgi folyamatok, mind az ÆllomÆnyok tekintetØben. Ez magÆban foglalja azt is, hogy min- den ÆllomÆnyvÆltozÆs teljes egØszØben le(cid:5)rhat(cid:2) az elszÆmolt gazdasÆgi folyamatok eredıjekØnt. A SZ`ML`K RENDSZERE (cid:6)S AZ AGGREG`TUMOK (16) ElszÆmolÆsi szabÆlyok 1. 48. A szÆmla a gazdasÆgi Ølet egy adott szempontb(cid:2)l t(cid:3)rtØnı elszÆmolÆsÆnak eszk(cid:3)ze, a forrÆsok Øs felhasznÆlÆsok, illetve az elszÆmolÆsi idıszak alatt bek(cid:3)vetkezett eszk(cid:3)z- Øs k(cid:3)telezettsØgvÆltozÆsok, valamint ezen idıszak elejØn vagy vØgØn meglØvı eszk(cid:3)z-, illetve k(cid:3)telezettsØgÆllomÆ- nyok le(cid:5)rÆsÆra szolgÆl. A szÆmlÆk kØt oldalÆnak megnevezØsei 1. 49. A rendszer a „forrÆsok” megnevezØst a foly(cid:2)szÆmlÆk jobb oldalÆn alkalmazza, ahol olyan gazdasÆgi mßveletek jelennek meg, amelyek valamely egysØg vagy szektor birtokÆban lØvı gazdasÆgi ØrtØkek (cid:3)sszegØt n(cid:3)velik. „FelhasznÆlÆsok” az elnevezØse a szÆmlÆk bal oldalÆnak, amely az olyan gazdasÆgi mßveleteket tartalmazza, amelyek cs(cid:3)kkentik valamely egysØg vagy szektor birtokÆban lØvı gazdasÆgi ØrtØkek (cid:3)sszegØt. (14) A kisebb bßncselekmØnyek k(cid:3)vetkezmØnyeit, pØldÆul a bolti lopÆst a kØszletben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆs rØszekØnt, (cid:5)gy gazdasÆgi mßveletkØnt lehet elszÆmolni. (15) LÆsd a 7. fejezetet: „VagyonmØrlegek”. (16) LÆsd a 7. fejezetet: „VagyonmØrlegek” Øs 8. a fejezetet: „A szÆmlasorozat Øs az egyenlegezı tØtelek”. 34 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet A felhalmozÆsi szÆmla jobb oldalÆnak elnevezØse „a k(cid:3)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsai”, a bal oldalØ pedig „eszk(cid:3)zvÆltozÆs”. A vagyonmØrlegek jobb oldalÆn a „k(cid:3)telezettsØgek Øs nett(cid:2) vagyon” (az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs forrÆsok k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zete), a bal oldalÆn pedig az „eszk(cid:3)z(cid:3)k” szerepelnek. KØt egymÆst k(cid:3)vetı vagyonmØrleg (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsa megmutatja a k(cid:3)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsait, valamint az esz- k(cid:3)zvÆltozÆsokat. Kettıs k(cid:5)nyvelØs/nØgyszeres elszÆmolÆs 1. 50. Az egysØgek vagy szektorok elszÆmolÆsa a nemzeti szÆmlÆk rendszerØben a kettıs k(cid:3)nyvelØs elvØn alapul. Minden gazdasÆgi mßveletet kØtszer kell elszÆmolni, egyszer forrÆskØnt (vagy k(cid:3)telezettsØgekben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆskØnt), egyszer pedig felhasznÆlÆskØnt (eszk(cid:3)zvÆltozÆskØnt). A forrÆskØnt vagy k(cid:3)telezettsØgek vÆltozÆsakØnt elszÆmolt gazdasÆgi mßveletek (cid:3)sszegØnek meg kell egyeznie a felhasznÆlÆskØnt vagy eszk(cid:3)zvÆl- tozÆskØnt elszÆmolt gazdasÆgi mßveletek (cid:3)sszegØvel; ez a k(cid:3)telezı egyezısØg teszi lehetıvØ a szÆmlÆk (cid:3)sszhangjÆnak ellenırzØsØt. A gyakorlatban azonban a nemzeti szÆmlÆk rendszere – az (cid:3)sszes egysØg Øs az (cid:3)sszes szektor esetØben – a nØgyszeres elszÆmolÆs elvØn alapul, mivel a legt(cid:3)bb gazdasÆgi mßvelet kØt szervezeti egysØg k(cid:3)z(cid:3)tt zajlik. Minden ilyen t(cid:5)pusœ mßveletet a kØt Ørintett rØsztvevınek kØtszer kell elszÆmolnia. PØldÆul egy k(cid:3)ltsØgvetØsi szerv Æltal a hÆztartÆsi szektornak kØszpØnzben kifizetett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆs felhasznÆlÆskØnt ker(cid:4)l elszÆmolÆsra az ÆllamhÆztartÆs szÆmlÆiban a transzferek k(cid:3)z(cid:3)tt Øs negat(cid:5)v eszk(cid:3)zfelhalmozÆskØnt a kØszpØnz Øs betØt soron; a hÆztartÆsi szektor szÆmlÆiban pedig forrÆskØnt ker(cid:4)l nyilvÆntartÆsba a transzferek k(cid:3)z(cid:3)tt Øs eszk(cid:3)zfelhalmozÆskØnt a kØszpØnz Øs betØt soron. Az egyetlen egysØgen bel(cid:4)li gazdasÆgi mßveleteket viszont (pØldÆul sajÆt termelØsß termØk felhasznÆlÆsa egy adott egysØgnØl) csak a kettıs k(cid:3)nyvelØs elve alapjÆn kell elszÆmolni, amelyek ØrtØkØt becslØs œtjÆn kell meghatÆrozni. (cid:3)rtØkelØs 1. 51. A nØpessØgre Øs munkaerıre vonatkoz(cid:2) nØhÆny mutat(cid:2) kivØtelØvel a rendszer minden gazdasÆgi folyamatot Øs ÆllomÆnyt pØnzben fejez ki. A rendszernek nem cØlja a gazdasÆgi folyamatok Øs ÆllomÆnyok hasznossÆgÆnak meghatÆrozÆsa. Ehelyett a gazdasÆgi folyamatokat Øs ÆllomÆnyo- kat csereØrtØk(cid:4)k alapjÆn mØri, azon az ØrtØken, amelyen a gazdasÆgi folyamatokat Øs ÆllomÆnyokat tØnylegesen kØszpØnzre cserØlik, vagy ame- lyen kØszpØnzre cserØlhetık lennØnek. ˝gy az ESA-ban a piaci Ærak kØpezik az ØrtØkelØs alapjÆt. 1. 52. MonetÆris mßveletek, valamint kØszpØnzÆllomÆnyok Øs k(cid:3)telezettsØgek esetØn a sz(cid:4)ksØges ØrtØkek k(cid:3)zvetlen(cid:4)l rendelkezØsre Ællnak. EgyØbkØnt az esetek t(cid:3)bbsØgØben az ØrtØkelØst hasonl(cid:2) Æruk, szolgÆltatÆsok vagy eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkØnek alapjÆn vØgzik el. Ezt a m(cid:2)dszert alkalmazzÆk pØl- dÆul barter(cid:4)gyletek Øs a sajÆt tulajdonœ lakÆsok lakÆsszolgÆltatÆsa estØn. Amikor nem Æll rendelkezØsre egy hasonl(cid:2) termØk piaci Æra, pØldÆul ÆllamhÆztartÆsi szektor nem piaci szolgÆltatÆsai esetØn, az ØrtØkelØst a termelØsi k(cid:3)ltsØgek alapjÆn kell elvØgezni. Ha a fenti kØt m(cid:2)dszer k(cid:3)z(cid:4)l egyik sem alkalmazhat(cid:2), a gazdasÆgi folyamatok Øs ÆllomÆnyok a j(cid:3)vıben vÆrhat(cid:2)an Ørt(cid:4)k kapott bevØtelek diszkontÆlt jelenØrtØkØn ØrtØkelhe- tıek. Ugyanakkor a felmer(cid:4)lı nagyfokœ bizonytalansÆg miatt az ut(cid:2)bbi m(cid:2)dszer csak vØgsı esetben ajÆnlott. 1. 53. Az ÆllomÆnyokat a vagyonmØrleg idıpontjÆban ØrvØnyes Ærakon kell ØrtØkelni, nem pedig az ÆllomÆnyokat alkot(cid:2) Æruk vagy eszk(cid:3)z(cid:3)k megter- melØsØnek vagy beszerzØsØnek idıpontjÆban. NØha az ÆllomÆnyokat az ØrtØkcs(cid:3)kkenØssel korrigÆlt, becs(cid:4)lt foly(cid:2) beszerzØsi ØrtØken vagy terme- lØsi k(cid:3)ltsØgen kell ØrtØkelni. A termØkekre vonatkoz(cid:2) speciÆlis ØrtØkelØsi eljÆrÆsok (17) 1. 54. A szÆll(cid:5)tÆsi k(cid:3)ltsØgek, kereskedelmi ÆrrØsek Øs a termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlege miatt egy adott termØk termelıje Øs felhasznÆl(cid:2)ja ÆltalÆ- ban k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zıkØppen ØrzØkeli annak ØrtØkØt. Annak ØrdekØben, hogy a gazdasÆgi mßveletekben rØszt vevık ØrtØkelØsØt a legjobban lehessen k(cid:3)zel(cid:5)teni, a rendszer minden felhasznÆlÆst piaci beszerzØsi Æron szÆmol el, ami tartalmazza a szÆll(cid:5)tÆsi k(cid:3)ltsØgeket, a kereskedelmi ÆrrØseket Øs a termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØt; ezzel szemben a kibocsÆtÆs alapÆron ker(cid:4)l elszÆmolÆsra, ami ezeket az elemeket nem tartalmazza. (17) LÆsd a 3. fejezetet: „TermØkekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek”. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 35 1. 55. A rendszer a termØkek importjÆt Øs exportjÆt hatÆrparitÆson szÆmolja el. A teljes import Øs export ØrtØkØt az exportÆl(cid:2) orszÆg vÆmhatÆrÆn vagy k(cid:3)ltsØgmentesen a haj(cid:2) fedØlzetØre rakva (FOB) szÆmolja el. Az Æru ØrtØke nem tartalmazza az importÆl(cid:2) Øs az exportÆl(cid:2) orszÆg hatÆrai k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)lf(cid:3)ldi szÆll(cid:5)tÆst Øs biztos(cid:5)tÆst, de szolgÆltatÆskØnt elszÆmolÆsra ker(cid:4)lnek. A k(cid:4)lkereskedelmi adatokat rØszletes bontÆsban tartalmaz(cid:2) tÆblÆk az importot az importÆl(cid:2) orszÆg hatÆrparitÆsÆn (CIF-ØrtØk) mØrve mutatjÆk, mivel termØkszinten nem lehetsØges FOB-paritÆsœ ØrtØkhez jutni. E tÆblÆkban az importtermØk ØrtØke az importÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆig felmer(cid:4)lı minden szÆll(cid:5)tÆsi Øs biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆst tartalmazza. Amennyiben e szolgÆltatÆsok belf(cid:3)ldi szolgÆltatÆsok, teljes FOB/CIF korrekci(cid:2)t kell vØgrehajtani e tÆblÆkban. VÆltozatlan Ærakon t(cid:1)rtØnı ØrtØkelØs (18) 1. 56. VÆltozatlan Ærakon t(cid:3)rtØnı ØrtØkelØsen az elszÆmolÆsi idıszak folyamatainak Øs ÆllomÆnyainak a megelızı idıszak Ærain t(cid:3)rtØnı ØrtØkelØse Ørtendı. A vÆltozatlan Ærakon t(cid:3)rtØnı ØrtØkelØs cØlja a gazdasÆgi folyamatok Øs ÆllomÆnyok ØrtØkØben egy adott idıszak alatt bek(cid:3)vetkezı vÆl- tozÆsok felbontÆsa Ær- Øs volumenvÆltozÆsra. A gazdasÆgi folyamatok Øs az ÆllomÆnyok vÆltozatlan Æras szÆm(cid:5)tÆssal meghatÆrozott ØrtØke a volumenØrtØk. Sok gazdasÆgi folyamatnak Øs ÆllomÆnynak, pØldÆul a j(cid:3)vedelemnek nincs sajÆt Ær- Øs mennyisØgdimenzi(cid:2)ja. Ugyanakkor e mutat(cid:2)k vÆsÆrl(cid:2)e- reje meghatÆrozhat(cid:2) a foly(cid:2) ØrtØkek megfelelı Ærindexszel t(cid:3)rtØnı deflÆlÆsÆval, pØldÆul a kØszletvÆltozÆst nem tartalmaz(cid:2) vØgsı nemzeti fel- hasznÆlÆs Ærindex seg(cid:5)tsØgØvel. A gazdasÆgi folyamatok Øs ÆllomÆnyok deflÆlt ØrtØke a reÆlØrtØk. Ennek egyik pØldÆja a rendelkezØsre Æll(cid:2) reÆl- j(cid:3)vedelem. A szÆmbavØtel idıpontja 1. 57. A rendszer a gazdasÆgi folyamatokat eredmØnyszemlØletben szÆmolja el; azaz akkor, amikor a gazdasÆgi ØrtØk keletkezik, Ætalakul vagy meg- szßnik, illetve akkor, amikor a k(cid:3)vetelØsek Øs k(cid:3)telezettsØgek keletkeznek, Ætalakulnak vagy megszßnnek. ˝gy a kibocsÆtÆs akkor ker(cid:4)l elszÆmolÆsra, amikor azt megtermelik, nem pedig akkor, amikor a vÆsÆrl(cid:2) kifizeti, az eszk(cid:3)z eladÆsÆt pedig akkor, amikor az eszk(cid:3)z tulajdonost cserØl, nem pedig akkor, amikor az ehhez kapcsol(cid:2)d(cid:2) fizetØs megt(cid:3)rtØnik. A kamatot abban az elszÆmolÆsi idı- szakban kell elszÆmolni, amikor keletkezik, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy azt tØnylegesen kifizettØk-e az adott idıszakban. Minden monetÆris Øs nem monetÆris, valamint egysØgen bel(cid:4)li Øs egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi folyamatot eredmØnyszemlØletben kell elszÆmolni. Ugyanakkor nØhÆny esetben a szÆmbavØtel idıpontjÆt rugalmasan kell kezelni. Ez k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen vonatkozik az ad(cid:2)kra Øs az ÆllamhÆztartÆst Ørintı egyØb gazdasÆgi folyamatokra, amelyek gyakran pØnzforgalmi szemlØletben ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra az ÆllamhÆztartÆs nyilvÆntartÆsaiban. NØha nehØz ezeket a gazdasÆgi folyamatokat a pØnzforgalmi szemlØletrıl megfelelı pontossÆggal eredmØnyszemlØletre hozni. Ebbıl ad(cid:2)d(cid:2)an ezek- ben az esetekben k(cid:3)zel(cid:5)tØseket kell alkalmazni. Minden gazdasÆgi folyamatot ugyanabban az idıpontban kell elszÆmolni minden Ørintett szÆmlÆn a folyamatban rØszt vevı (cid:3)sszes szervezeti egysØgnØl. Ez az elv egyszerßnek tßnhet, de a megval(cid:2)s(cid:5)tÆsa nem az. Az intØzmØnyi egysØgek nem mindig ugyanazokat az elszÆmolÆsi szabÆ- lyokat alkalmazzÆk. MØg abban az esetben is felmer(cid:4)lhetnek k(cid:4)l(cid:3)nbsØgek, ha az egysØgek ugyanazokat az elszÆmolÆsi szabÆlyokat alkalmazzÆk bizonyos gyakorlati nehØzsØgek miatt, pØldÆul mert kØsve kapjÆk meg az informÆci(cid:2)t. Ennek k(cid:3)vetkeztØben a gazdasÆgi mßveleteket az azok- ban rØszt vevık esetleg eltØrı idıpontokban szÆmoljÆk el. E k(cid:4)l(cid:3)nbsØgeket korrekci(cid:2)kkal ki kell k(cid:4)sz(cid:3)b(cid:3)lni. KonszolidÆlÆs Øs nett(cid:4)s(cid:6)tÆs KonszolidÆlÆs 1. 58. A konszolidÆlÆs az egy csoportba sorolt egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveleteknek, mind a forrÆsokb(cid:2)l, mind a felhasznÆlÆsokb(cid:2)l t(cid:3)rtØnı kik(cid:4)sz(cid:3)b(cid:3)lØsØt, valamint az egysØgek egymÆssal szemben Æll(cid:2) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zeinek Øs forrÆsainak a kik(cid:4)sz(cid:3)b(cid:3)lØsØt jelenti. Alapelv, hogy alszektorok Øs szektorok esetØn az alkot(cid:2) egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt lejÆtsz(cid:2)d(cid:2) folyamatokat Øs az egymÆssal szemben Æll(cid:2) ÆllomÆnyokat nem kell konszolidÆlni. (18) LÆsd a 10. fejezetet: „`r- Øs volumenindexek szÆm(cid:5)tÆsa”. 36 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Ugyanakkor kiegØsz(cid:5)tı vÆltozatok Øs elemzØsek kØsz(cid:5)tØsØhez konszolidÆlt szÆmlÆk kØsz(cid:5)thetık. Bizonyos t(cid:5)pusœ elemzØsekhez a(z) (al)szektorok- nak a t(cid:3)bbi szektorral folytatott gazdasÆgi mßveleteirıl Øs ennek megfelelı „k(cid:4)lsı” pØnz(cid:4)gyi helyzetØrıl sz(cid:2)l(cid:2) informÆci(cid:2) kifejezıbb az Ætfog(cid:2) brutt(cid:2) szÆmadatoknÆl. Ezen tœlmenıen a hitelezı/ad(cid:2)s viszonyt bemutat(cid:2) szÆmlÆk Øs tÆblÆk rØszletes kØpet nyœjtanak a gazdasÆg finansz(cid:5)rozÆsÆr(cid:2)l, Øs nagyon hasz- nosnak tekinthetık annak megØrtØsØhez, hogy milyen csatornÆkon jut el a kØpzıdı finansz(cid:5)rozÆsi t(cid:3)bblet az eredeti hitelezıtıl a vØgsı hitelt felvevıig. Nett(cid:2)s(cid:3)tÆs 1. 59. Az egyes egysØgek vagy szektorok azonos t(cid:5)pusœ gazdasÆgi mßveleteket bonyol(cid:5)thatnak mind felhasznÆlÆskØnt, mind forrÆskØnt (pØldÆul fizet- nek Øs kapnak is kamatot), valamint azonos t(cid:5)pusœ pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zt alkalmazhatnak mind az eszk(cid:3)z, mind a forrÆsoldalon. A rendszer a brutt(cid:2) nyilvÆntartÆst ajÆnlja, leszÆm(cid:5)tva a nett(cid:2)s(cid:5)tÆsnak azon mØrtØkØt, amely magÆban az osztÆlyozÆsban rejlik. Val(cid:2)jÆban a nett(cid:2)s(cid:5)tÆs hallgat(cid:2)lagosan benne rejlik a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı tranzakci(cid:2)s kateg(cid:2)riÆkban, ennek legkiemelkedıbb pØldÆja a „kØszletvÆltozÆs”, amely inkÆbb az elemzØs szÆmÆra fontos (cid:3)sszes tıkefelhalmozÆst hangsœlyozza, nem pedig a napi kØszletn(cid:3)vekedØseket Øs -cs(cid:3)kkenØseket. Ehhez hasonl(cid:2)an nØhÆny kivØteltıl eltekintve a pØnz(cid:4)gyi szÆmla Øs az egyØb eszk(cid:3)zvÆltozÆs szÆmla is az eszk(cid:3)z- Øs forrÆsvÆltozÆsok nett(cid:2) (cid:3)sszegØt tartalmazza, hogy a r(cid:3)gz(cid:5)tett gazdasÆgi folyamatok vØgsı egyenlegØhez jusson el az elszÆmolÆsi idıszak vØgØn. SzÆmlÆk, egyenlegezı tØtelek Øs aggregÆtumok 1. 60. Az egysØgekre (intØzmØnyi egysØgekre; szakosodott telephelyekre) vagy egysØgcsoportokra (gazdasÆgi szektorokra Øs – ezek kibıv(cid:5)tØsØvel – a k(cid:4)lf(cid:3)ldre; a nemzetgazdasÆgi Ægazatokra) (cid:3)sszeÆll(cid:5)tott k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı alszÆmlÆk azokat a gazdasÆgi mßveleteket vagy egyØb gazdasÆgi folyamatokat tartjÆk nyilvÆn, amelyek a gazdasÆgi Ølet valamely rØszter(cid:4)letØt (cid:5)rjÆk le (pØldÆul a termelØst). A mßveleteknek ez a csoportja ÆltalÆban nincs egyensœlyban; a forrÆs Øs felhasznÆlÆs oldalon r(cid:3)gz(cid:5)tett (cid:3)sszegek ÆltalÆban eltØrnek egymÆst(cid:2)l. EzØrt egyenlegezı tØtelt kell bevezetni. Az egyenlegezı tØtelt ÆltalÆban az intØzmØnyi egysØg vagy szektor (cid:3)sszes eszk(cid:3)zei Øs (cid:3)sszes forrÆsai k(cid:3)z(cid:3)tt is be kell vezetni. Az egyenlegezı tØte- lek (cid:3)nmagukban is sokatmond(cid:2) mØrıszÆmai a gazdasÆgi teljes(cid:5)tmØnynek. A nemzetgazdasÆgra (cid:3)sszes(cid:5)tve fontos aggregÆtumokat alkotnak. A szÆmlasorozat 1. 61. A rendszer az egymÆssal (cid:3)sszef(cid:4)ggı szÆmlasorozatra Øp(cid:4)l. A szervezeti egysØgek Øs szektorok teljes szÆmlasorozatÆt a foly(cid:2)szÆmlÆk, a felhalmozÆsi szÆmlÆk Øs a vagyonmØrlegek alkotjÆk A szervezeti egysØgek Øs szektorok szÆmlÆinak teljes sorozatÆt a foly(cid:2)szÆmlÆk, a felhalmozÆsi szÆmlÆk Øs a vagyonmØrlegek alkotjÆk. A foly(cid:2)szÆmlÆk a j(cid:3)vedelem termelØsØvel, keletkezØsØvel, elosztÆsÆval Øs œjraelosztÆsÆval, valamint e j(cid:3)vedelem vØgsı fogyasztÆs formÆjÆban t(cid:3)rtØnı felhasznÆlÆsÆval foglalkoznak. A felhalmozÆsi szÆmlÆk az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek, valamint a nett(cid:2) vagyon (a szervezeti egysØgnØl vagy egysØgcsoportnÆl az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zete) vÆltozÆsÆt tartalmazzÆk. A vagyonmØrlegek az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek, valamint a nett(cid:2) vagyon ÆllomÆnyÆt mutatjÆk be. 1. 62. Nem lehetsØges a szÆmlÆk teljes sorozatÆt, beleØrtve a vagyonmØrleget is a szakosodott telephelyekre (cid:3)sszeÆll(cid:5)tani, mivel ÆltalÆban egy ilyen egysØgnek sajÆt jogÆn nem lehetnek tulajdonÆban Æruk vagy eszk(cid:3)z(cid:3)k, illetve sajÆt jogÆn nem tehet szert j(cid:3)vedelemre, Øs nem juttathat j(cid:3)vede- lemhez mÆsokat. A szakosodott telephelyek Øs nemzetgazdasÆgi Ægazati szÆmlasorozat az elsı kØt foly(cid:2)szÆmlÆra, azaz a termelØsi szÆmlÆra Øs a j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmlÆra korlÆtoz(cid:2)dik, amelyek vØgsı egyenlegezı tØtele a mßk(cid:3)dØsi eredmØny. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 37 A termØkek Øs szolgÆltatÆsok egyenlege 1. 63. A termØkek Øs szolgÆltatÆsok egyenlege a nemzetgazdasÆgra vagy a termØkcsoportokra nØzve tartalmazza az (cid:3)sszes forrÆst (kibocsÆtÆst Øs importot), valamint a termØkek Øs szolgÆltatÆsok felhasznÆlÆsÆt (foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs, vØgsı fogyasztÆs, kØszletvÆltozÆs, brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z- felhalmozÆs, ØrtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Øs export). A k(cid:4)lf(cid:1)ld szÆmla 1. 64. A k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆhoz a rezidens Øs nem rezidens szervezeti egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveletek, valamint amennyiben lØteznek, az ezekhez kapcsol(cid:2)d(cid:2) eszk(cid:3)z- Øs forrÆsÆllomÆnyok tartoznak. Mivel a k(cid:4)lf(cid:3)ld a gazdasÆgi szektorok szerepØhez hasonl(cid:2) szerepet jÆtszik a szÆmlarendszerben, a k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆt a k(cid:4)lf(cid:3)ld szempontjÆb(cid:2)l kell (cid:3)sszeÆll(cid:5)tani. Ami a k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmÆra forrÆs, az a teljes gazdasÆg szÆmÆra felhasznÆlÆs, Øs ford(cid:5)tva. Ha az egyenlegezı tØtel pozit(cid:5)v, ez a k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmÆra t(cid:3)bbletet, a teljes gazdasÆg szÆmÆra pedig hiÆnyt jelent, Øs a helyzet ford(cid:5)tott, ha az egyenlegezı tØtel negat(cid:5)v. Egyenlegezı tØtelek 1. 65. Az egyenlegezı tØtel olyan tisztÆn elszÆmolÆsi tØtel, amelyet œgy kell elıÆll(cid:5)tani, hogy a szÆmla egyik oldalÆn lØvı tØtelek (cid:3)sszØrtØkØbıl le kell vonni a szÆmla mÆsik oldalÆn szereplı tØtelek (cid:3)sszØrtØkØt. Ez a tØtel a t(cid:3)bbi elszÆmolÆsi tØteltıl f(cid:4)ggetlen(cid:4)l nem mØrhetı; mint szÆrmazØkos elszÆmolÆsi tØtel az ÆltalÆnos elszÆmolÆsi szabÆlyok szerint a szÆmla kØt oldalÆn elszÆmolt tØtelek eredmØnyØt t(cid:4)kr(cid:3)zi. Az egyenlegezı tØtel nem egyszerßen egy technikai eszk(cid:3)z, amely a szÆmlÆk kØt oldalÆnak egyensœlyba hozÆsÆt szolgÆlja. Az egyenlegezı tØte- lek nagy mennyisØgß informÆci(cid:2)t foglalnak magukban; a szÆmlÆk legfontosabb tØtelei k(cid:3)z(cid:4)l szÆmos Øppen az egyenlegezı tØtelek k(cid:3)z(cid:4)l ker(cid:4)l ki, ahogy az a k(cid:3)vetkezı pØldÆkb(cid:2)l is lÆthat(cid:2): hozzÆadott ØrtØk, mßk(cid:3)dØsi eredmØny, rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem, megtakar(cid:5)tÆs, nett(cid:2) hitel- nyœjtÆs/nett(cid:2) hitelfelvØtel egyenlegØnek szintje, nett(cid:2) vagyon. AggregÆtumok 1. 66. Az aggregÆtumok olyan (cid:3)sszes(cid:5)tı tØtelek, amelyek valamely kivÆlasztott szempont alapjÆn, a teljes gazdasÆgra vonatkoz(cid:2)an a gazdasÆgi tevØ- kenysØg eredmØnyØt mØrik. Ilyenek pØldÆul a kibocsÆtÆs, hozzÆadott ØrtØk, rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem, vØgsı fogyasztÆs, megtakar(cid:5)tÆs, tıke- felhalmozÆs stb. aggregÆtumai. BÆr az aggregÆtumok kiszÆm(cid:5)tÆsa nem kizÆr(cid:2)lagos vagy fı cØlja az ESA-nak, a rendszer nagy jelentısØget tulaj- don(cid:5)t nekik, mint (cid:3)sszegzı Øs kulcsszerepet jÆtsz(cid:2) mutat(cid:2)knak a makrogazdasÆgi elemzØs, valamint az idıbeni Øs tØrbeni (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆs terØn. Az aggregÆtumok kØt t(cid:5)pusa k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztethetı meg: a) b) a k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a gazdasÆgi mßveleteket tartalmaz(cid:2) aggregÆtumok, mint pl. a termØkek Øs szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsa, a vØgsı fogyasztÆs, a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs, a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmek stb. ; az egyenlegezı tØteleket tartalmaz(cid:2) aggregÆtumok, mint pl. a piaci Ærakon szÆm(cid:5)tott brutt(cid:2) hazai termØk (GDP), a teljes gazdasÆg mßk(cid:3)dØsi eredmØnye, a nemzeti j(cid:3)vedelem, a rendelkezØsre Æll(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem, a megtakar(cid:5)tÆs, a foly(cid:2) tranzakci(cid:2)k k(cid:4)lsı egyenlege, a teljes gazdasÆg nett(cid:2) vagyona (a nemzeti vagyon). 1. 67. E szÆmadatok egy fıre t(cid:3)rtØnı kiszÆm(cid:5)tÆsa œj dimenzi(cid:2)val egØsz(cid:5)ti ki szÆmos nemzeti szÆmlaadat hasznossÆgÆt. Az olyan szØlesk(cid:3)rß aggregÆtu- moknÆl, mint a brutt(cid:2) hazai termØk vagy a nemzeti j(cid:3)vedelem, illetve a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsa az ÆltalÆnosan alkalmazott nevezı a tel- jes (rezidens) lakossÆg lØtszÆma. A hÆztartÆsi szektor szÆmlÆinak vagy a szÆmlÆk egy rØszØnek alszektorokra bontÆsÆhoz, az egyes alszekto- rokba tartoz(cid:2) hÆztartÆsok Øs szemØlyek szÆmÆra vonatkoz(cid:2) adatokra is sz(cid:4)ksØg van (19). A NEMZETGAZDAS`GI `GAZATI KAPCSOLATOK KERETRENDSZERE (20) 1. 68. Az Ægazati kapcsolatok keretrendszere a nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkb(cid:2)l, a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkat a szektor- szÆmlÆkhoz Øs a homogØn Ægazatok (termØkcsoportok) szerinti szimmetrikus input-output tÆblÆkhoz kapcsol(cid:2) tÆblÆkb(cid:2)l Æll. (19) LÆsd a 11. fejezetet: „NØpessØg Øs munkaerı-rÆford(cid:5)tÆs”. (20) LÆsd a 9. fejezetet: „Az Ægazati kapcsolatok keretrendszere”. 38 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 1. 69. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk olyan mÆtrixok (a sorok a termØkeket, az oszlopok a nemzetgazdasÆgi Ægazatokat tartalmazzÆk), amelyek megmu- tatjÆk, hogy a nemzetgazdasÆgi Ægazatok kibocsÆtÆsa hogyan tagol(cid:2)dik a termØkek t(cid:5)pusa szerint, Øs a hazai elıÆll(cid:5)tÆsœ, illetve importÆlt Æruk Øs szolgÆltatÆsok hogyan oszlanak meg a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı foly(cid:2) termelı Øs vØgsı felhasznÆlÆsi cØlok, beleØrtve az exportot is, k(cid:3)z(cid:3)tt. A felhasznÆlÆs- tÆbla nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt mutatja meg a termelØsi k(cid:3)ltsØgek Øs a keletkezett j(cid:3)vedelem szerkezetØt is. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk rendezı keretkØnt szolgÆlnak valamennyi nemzetgazdasÆgi Ægazati Øs (vagy) termØkcsoportos tÆblÆhoz, Øs adatokat tartalmaznak a munkaerı-rÆford(cid:5)tÆsr(cid:2)l, a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsr(cid:2)l, az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆnyokr(cid:2)l, a rØszletes Ærindexekrıl, Øs (cid:5)gy rØszle- tesen kimutatjÆk a k(cid:3)ltsØgszerkezetet, a keletkezett j(cid:3)vedelmet, a foglalkoztatott lØtszÆmot, a munkatermelØkenysØget, a tıkeigØnyessØget. 1. 70. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk a kibocsÆtÆs, a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs, valamint a hozzÆadott ØrtØk (cid:3)sszetevıinek szektoros Øs nemzetgazdasÆgi Ægazati keresztosztÆlyozÆsÆval (cid:3)sszekapcsolhat(cid:2)k a szektorszÆmlÆkkal. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 39 2. FEJEZET AZ EGYS(cid:7)GEK (cid:7)S AZ EGYS(cid:7)GEK CSOPORTOS˝T`SA 2. 01. Az orszÆg gazdasÆga nagyszÆmœ egysØg tevØkenysØgØnek az eredmØnye, amelyek a termelØs, pØnz(cid:4)gyek, biztos(cid:5)tÆs, œjraelosztÆs Øs fogyasztÆs cØljÆb(cid:2)l szÆmos k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusœ gazdasÆgi mßveletet vØgeznek. 2. 02. A nemzeti szÆmlÆkban alkalmazott egysØgek Øs csoportjaik meghatÆrozÆsakor nem a statisztikai felmØrØsekben ÆltalÆban hasznÆlt egysØgek fogalmÆt kell hasznÆlni, hanem olyan meghatÆrozÆst kell alkalmazni, amely megfelel a tervezett gazdasÆgi elemzØs igØnyeinek. Ez ut(cid:2)bbi egysØ- gek (vÆllalatok, holdingtÆrsasÆgok, szakosodott telephelyek, telephelyek, kormÆnyzati intØzmØnyek, nonprofit intØzmØnyek, hÆztartÆsok stb. ) nem mindig megfelelıek a nemzeti szÆmlÆk cØljaira, mivel ÆltalÆban a hagyomÆnyos jogi, k(cid:3)zigazgatÆsi vagy szÆmviteli jellegß kritØriumok alapjÆn ker(cid:4)lnek meghatÆrozÆsra. A statisztikusoknak figyelembe kell venni(cid:4)k az ESA-ban alkalmazott elemzØsi egysØgek meghatÆrozÆsÆt annak ØrdekØben, hogy a tØnyadatok gyßjtØsØre szolgÆl(cid:2) kØrdı(cid:5)vekbe fokozatosan beØp(cid:5)tsenek minden olyan informÆci(cid:2)elemet, amely az ESA-ban alkalmazott elemzØsi egysØgeken alapul(cid:2) adatok (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆhoz sz(cid:4)ksØges. 2. 03. A rendszer egyik jellemzıje, hogy a gazdasÆg kØt, nagyon k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı m(cid:2)don t(cid:3)rtØnı osztÆlyozÆsÆhoz az egysØgek hÆrom t(cid:5)pusÆt alkalmazza. A termelØsi folyamat elemzØsØhez elengedhetetlen azoknak az egysØgeknek a kivÆlasztÆsa, amelyek a mßszaki-gazdasÆgi jellegß (cid:3)sszef(cid:4)ggØseket helyezik elıtØrbe; a j(cid:3)vedelmet, a tıke- Øs pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kat Øs a vagyonmØrlegeket Ørintı gazdasÆgi folyamatok elemzØsØhez elengedhe- tetlen azoknak az egysØgeknek a kivÆlasztÆsa, amelyek lehetıvØ teszik a gazdasÆgi szereplık magatartÆsÆban fellelhetı (cid:3)sszef(cid:4)ggØsek tanulmÆ- nyozÆsÆt. E kØt cØl meghatÆrozÆsa utÆn a gazdasÆgi magatartÆs elemzØsØre alkalmas intØzmØnyi egysØgek, a mßszaki-gazdasÆgi kapcsolatok elemzØsØre alkalmas szakosodott telephelyek Øs a homogØn szakosodott egysØgek meghatÆrozÆsa e fejezetben kØsıbb t(cid:3)rtØnik. A gyakorlatban az egysØgek e hÆrom t(cid:5)pusÆnak kialak(cid:5)tÆsa a statisztikai felmØrØsek alapegysØgeinek kombinÆlÆsÆval vagy felosztÆsÆval t(cid:3)rtØnik, illetve esetenkØnt az adatok a statisztikai felmØrØsekbıl k(cid:3)zvetlen(cid:4)l megszerezhetık. Az ESA-ban alkalmazott fenti hÆrom egysØgt(cid:5)pus pontos meghatÆrozÆsa elıtt meg kell hatÆrozni a nemzetgazdasÆg hatÆrait. A NEMZETGAZDAS`G HAT`RAI 2. 04. Egy orszÆg gazdasÆgÆt azon egysØgek alkotjÆk Øs az ESA-ban azok gazdasÆgi mßveleteit kell nyilvÆntartani – legyenek azok intØzmØnyi egysØ- gek, szakosodott telephelyek vagy homogØn szakosodott egysØgek –, amelyek gazdasÆgi ØrdekeltsØgeinek k(cid:3)zpontja az adott orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn van. Ezek az egysØgek a rezidens egysØgek, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy az adott orszÆgban honosak-e, hogy rendelkeznek-e jogi szemØlyi- sØggel, vagy hogy jelen vannak-e az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn a gazdasÆgi mßvelet lebonyol(cid:5)tÆsÆnak idıpontjÆban. A nemzetgazdasÆg hatÆrait a rezidens egysØgek seg(cid:5)tsØgØvel (cid:5)gy meghatÆrozva, meg kell hatÆrozni a gazdasÆgi ter(cid:4)let Øs a gazdasÆgi ØrdekeltsØg k(cid:3)zpontjÆnak fogalmÆt. 2. 05. GazdasÆgi ter(cid:4)let fogalma alatt a k(cid:3)vetkezı ter(cid:4)letek Ørtendık: a) a kormÆnyzat igazgatÆsa alÆ tartoz(cid:2) f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)let, amelyen bel(cid:4)l a szemØlyek, a termØkek, a szolgÆltatÆsok Øs a tıke szabadon mozog- nak; b) a vÆmszabad ter(cid:4)letek, beleØrtve a vÆmraktÆrakat Øs a vÆmellenırzØs alatt Æll(cid:2) (cid:4)zemeket; c) d) a nemzeti Ølvez (1); lØgtØr, a felsØgvizek Øs a nemzetk(cid:3)zi vizek alatt fekvı kontinentÆlis talapzat, amely f(cid:3)l(cid:3)tt az orszÆg kizÆr(cid:2)lagos jogokat a ter(cid:4)leti enklÆvØk (azaz a k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n elhelyezkedı Øs nemzetk(cid:3)zi szerzıdØsek vagy Ællamk(cid:3)zi megÆllapodÆsok alapjÆn az orszÆg kormÆny- zati szervei (k(cid:3)vetsØgek, konzulÆtusok, katonai bÆzisok, tudomÆnyos bÆzisok stb. ) Æltal hasznÆlt f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letek); (1) A halÆszhaj(cid:2)kat, egyØb haj(cid:2)kat, œsz(cid:2) platformokat Øs lØgi jÆrmßveket az ESA ugyanœgy kezeli, mint bÆrmely mÆs k(cid:3)zlekedØsi eszk(cid:3)zt, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy az orszÆg- ban rezidens egysØgek tulajdonÆban vannak Øs/vagy ezek (cid:4)zemeltetik, vagy pedig nem rezidens egysØgek tulajdonÆban vannak Øs rezidens egysØgek (cid:4)zemeltetik azokat. Az ilyen t(cid:5)pusœ berendezØsek tulajdonjogÆt (brutt(cid:2) Æll(cid:2)tıke-felhalmozÆs) Øs hasznÆlatÆt (k(cid:3)lcs(cid:3)nzØs, biztos(cid:5)tÆs stb. ) Ørintı gazdasÆgi mßveletmßveletek œgy tekintendık, hogy annak az orszÆgnak a gazdasÆgÆban t(cid:3)rtØntek, amelyben a tulajdonos Øs/vagy (cid:4)zemeltetı rezidens. PØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing esetØn a tulajdonjog-vÆltozÆs feltØtelezendı. 40 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet e) az orszÆg kontinentÆlis talapzatÆn k(cid:5)v(cid:4)l, nemzetk(cid:3)zi vizek alatt talÆlhat(cid:2), az elızı alpontokban meghatÆrozott rezidens egysØgek Æltal (cid:4)zemeltetett olaj- Øs f(cid:3)ldgÆzlelıhelyek stb. 2. 06. A gazdasÆgi ter(cid:4)let nem foglalja magÆban a ter(cid:4)leten k(cid:5)v(cid:4)li enklÆvØkat (azaz az orszÆg sajÆt ter(cid:4)letØnek azon rØszeit, amelyeket nemzetk(cid:3)zi egyezmØnyek vagy Ællamk(cid:3)zi megÆllapodÆsok alapjÆn mÆs orszÆgok kormÆnyzati szervei, az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyei vagy nemzetk(cid:3)zi szer- vezetek hasznÆlnak (2)). 2. 07. A gazdasÆgi ØrdekeltsØg k(cid:3)zpontjÆnak fogalma azt a tØnyt jel(cid:3)li, hogy lØtezik egy olyan helysz(cid:5)n a gazdasÆgi ter(cid:4)leten bel(cid:4)l, amelyen vagy ahonnan kiindulva az egysØg jelentıs gazdasÆgi tevØkenysØgeket Øs gazdasÆgi mßveleteket folytat, illetve folytatni k(cid:5)vÆn akÆr hatÆrozatlan, akÆr meghatÆrozott, de hosszœ (egy Øves vagy annÆl hosszabb) idıszakon Æt. Ebbıl az k(cid:3)vetkezik, hogy az az egysØg, amely t(cid:3)bb orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn vØgez ilyen gazdasÆgi mßveleteket, œgy tekintendı, hogy mindegyikben van gazdasÆgiØrdekeltsØg-k(cid:3)zpontja. A gazdasÆgi ter(cid:4)leten bel(cid:4)l a f(cid:3)ld Øs Øp(cid:4)letek tulajdonjoga (cid:3)nmagÆban elegendınek tekintendı ahhoz, hogy a tulajdonos rendelkezzØk gazdasÆgiØrdekeltsØg-k(cid:3)zpont- tal az adott ter(cid:4)leten. 2. 08. A fenti meghatÆrozÆsok alapjÆn az adott orszÆg rezidensnek tekintett egysØgei a k(cid:3)vetkezıkØppen csoportos(cid:5)that(cid:2)ak: a) olyan egysØgek, amelyek elsısorban termelØssel, pØnz(cid:4)gyekkel, biztos(cid:5)tÆssal vagy œjraelosztÆssal foglalkoznak minden gazdasÆgi mßvelet(cid:4)k tekintetØben, kivØve a f(cid:3)ld Øs Øp(cid:4)letek tulajdonjogÆra vonatkoz(cid:2) gazdasÆgi mßveleteket; b) olyan egysØgek, amelyek elsısorban fogyasztÆssal foglalkoznak (3) minden gazdasÆgi mßvelet(cid:4)k vonatkozÆsÆban, kivØve a f(cid:3)ld Øs Øp(cid:4)letek tulajdonjogÆra vonatkoz(cid:2) gazdasÆgi mßveletet; c) minden egysØg f(cid:3)ld- Øs Øp(cid:4)lettulajdonosi minısØgØben, kivØve a ter(cid:4)leten k(cid:5)v(cid:4)li enklÆvØk tulajdonosait; amely ter(cid:4)leten k(cid:5)v(cid:4)li enklÆvØk mÆs orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØnek rØszØt kØpezik vagy sui generis Ællamok (lÆsd a 2. 06. pontot). 2. 09. Az elsısorban termelØssel, pØnz(cid:4)gyekkel, biztos(cid:5)tÆssal vagy œjraelosztÆssal foglalkoz(cid:2) egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt, a f(cid:3)ld Øs Øp(cid:4)letek tulajdonjogÆra vonat- koz(cid:2) gazdasÆgi mßveletek kivØtelØvel valamennyi gazdasÆgi mßvelet(cid:4)k tekintetØben a k(cid:3)vetkezı kØt eset k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztethetı meg: a) a kizÆr(cid:2)lag az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn vØgzett tevØkenysØg: e tevØkenysØget vØgzı egysØgek az orszÆg rezidens egysØgei; b) t(cid:3)bb orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn egy Øvig vagy annÆl hosszabb ideig vØgzett tevØkenysØg: az egysØgnek csak az a rØsze tekintendı rezidens egysØgnek, amely gazdasÆgi ØrdekeltsØgØnek k(cid:3)zpontja az adott orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn van. Ez lehet: 1. rezidens intØzmØnyi egysØg (lÆsd a 2. 12. pontot), amelynek az egy Øvig vagy annÆl hosszabb ideig k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n vØgzett tevØkenysØgeit el kell k(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)teni Øs k(cid:4)l(cid:3)n kell kezelni (4); vagy 2. kØpzett rezidens egysØg (lÆsd a 2. 15. pontot), az adott orszÆgban, egy mÆsik orszÆgban rezidens egysØg Æltal egy Øvig vagy annÆl hosz- szabb ideig folytatott tevØkenysØg tekintetØben (4). 2. 10. Azon egysØgek k(cid:3)z(cid:4)l, amelyek elsısorban fogyasztÆssal foglalkoznak – kivØve a f(cid:3)ld- Øs Øp(cid:4)lettulajdonosi minısØg(cid:4)kben jÆtszott szerep(cid:4)ket – azok a hÆztartÆsok, amelyek gazdasÆgi ØrdekeltsØgØnek k(cid:3)zpontja az adott orszÆgban van, rezidens egysØgeknek tekintendık mØg akkor is, ha r(cid:3)vid idıre (egy ØvnØl r(cid:3)videbb idıre) k(cid:4)lf(cid:3)ldre tÆvoznak. K(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen ide tartoznak a k(cid:3)vetkezık: a) a kishatÆrforgalomban rØszt vevı munkavÆllal(cid:2)k, azaz olyan szemØlyek, akik naponta ÆtlØpik az orszÆghatÆrt, hogy egy szomszØdos orszÆgban dolgozzanak; (2) Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyei Øs a nemzetk(cid:3)zi szervezetek Æltal hasznÆlt ter(cid:4)letek tehÆt sui generis Ællamok felsØgter(cid:4)letØt kØpezik. Ezen Ællamok tulajdonsÆga, hogy az egyed(cid:4)li rezidensek maguk az intØzmØnyek (lÆsd a 2. 10. e) pontot). (3) A fogyasztÆs a hÆztartÆsok nem egyed(cid:4)l lehetsØges tevØkenysØge, mivel a hÆztartÆsok vÆllalkoz(cid:2)kØnt bÆrmilyen t(cid:5)pusœ gazdasÆgi tevØkenysØget folytathatnak. (4) Ezt csak akkor nem kell elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)teni a termelı intØzmØnyi egysØg tevØkenysØgeitıl, ha a tevØkenysØget egy ØvnØl r(cid:3)videbb ideig folytatjÆk. Ez akkor is megtehetı, ha a tevØkenysØg, annak ellenØre, hogy egy Øvig vagy annÆl hosszabb ideig folytattÆk azt, jelentØktelen, Øs minden k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tt akkor, ha k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n szerelnek be berendezØseket. Azon egysØg azonban, amely egy mÆsik orszÆgban rezidens, Øs amely az adott orszÆgban egy ØvnØl r(cid:3)videbb ideig Øp(cid:5)tØsi tevØkenysØget folytat, œgy tekintendı, hogy gazdasÆgi Ørdekk(cid:3)zponttal rendelkezik az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn, ha az Øp(cid:5)tØsi tevØkenysØg kibocsÆtÆsa brutt(cid:2) Æll(cid:2)tıke-felhalmozÆs. Ezen egysØgek tehÆt kØpzett rezidens egysØgkØnt kezelendık. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 41 b) idØnymunkÆsok, azaz olyan szemØlyek, akik t(cid:3)bb h(cid:2)napra, de egy ØvnØl r(cid:3)videbb idıre elhagyjÆk az orszÆgot, hogy egy mÆsik orszÆgban vØgezzenek munkÆt, olyan szektorban, amely idıszakosan t(cid:3)bbletmunkaerıt igØnyel; c) k(cid:4)lf(cid:3)ldre utaz(cid:2) turistÆk, betegek, diÆkok (5), kik(cid:4)ld(cid:3)ttek, (cid:4)zletemberek, kereskedelmi utaz(cid:2)k, mßvØszek Øs a jÆrmßszemØlyzet tagjai; d) k(cid:4)lf(cid:3)ldi kormÆnyok ter(cid:4)leten k(cid:5)v(cid:4)li enklÆvØiban foglalkoztatott, a helyi lakossÆg k(cid:3)rØben toborzott szemØlyzet; e) az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyeinek Øs olyan nemzetk(cid:3)zi polgÆri vagy katonai szervezeteknek a szemØlyzete, melyek k(cid:3)zpontja ter(cid:4)leten k(cid:5)v(cid:4)li enklÆvØkban van; f) az orszÆg kormÆnyÆnak ter(cid:4)leti enklÆvØkban letelepedett hivatalos, civil vagy katonai kØpviselıi (beleØrtve hÆztartÆsukat is). 2. 11. Minden olyan egysØg, amely az adott orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn f(cid:3)lddel vagy Øp(cid:4)lettel rendelkezik, f(cid:3)ld- Øs/vagy Øp(cid:4)lettulajdonosi minısØgØben az orszÆg rezidens egysØgØnek vagy kØpzett rezidens egysØgØnek tekintendı (lÆsd a 2. 15. pontot). AZ INT(cid:7)ZM(cid:7)NYI EGYS(cid:7)GEK 2. 12. MeghatÆrozÆs: Az intØzmØnyi egysØgek olyan elemi gazdasÆgi d(cid:3)ntØshoz(cid:2) k(cid:3)zpontok, amelyeket fı tevØkenysØg(cid:4)k gyakorlÆsa sorÆn egysØges viselkedØs Øs d(cid:3)ntØshozatali auton(cid:2)mia jellemez. A rezidens egysØg akkor tekintendı intØzmØnyi egysØgnek, ha fı tevØkenysØge tekintetØben d(cid:3)ntØshozatali auton(cid:2)miÆval rendelkezik, Øs a szÆmlÆk teljes sorozatÆt vezeti, vagy a szÆmlÆk teljes sorozatÆnak (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsa sz(cid:4)ksØg esetØn, mind gazdasÆgi, mind jogi szempontb(cid:2)l, lehetsØges Øs Øsszerß lenne. Valamely egysØg fı tevØkenysØge tekintetØben d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆval rendelkezik, ha: a) jogosult termØkeket vagy eszk(cid:3)z(cid:3)ket sajÆt jogÆn birtokolni; tehÆt a termØkek vagy eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonjogÆt mÆs intØzmØnyi egysØgekkel folytatott gazdasÆgi mßveletek sorÆn elcserØlheti; b) gazdasÆgi d(cid:3)ntØseket hozhat, Øs olyan gazdasÆgi tevØkenysØgeket folytathat, amelyekØrt jogilag k(cid:3)zvetlen(cid:4)l felelıs Øs elszÆmoltathat(cid:2); c) sajÆt jogÆn felelıssØget, tartozÆst Øs egyØb k(cid:3)telezettsØgeket vÆllalhat, valamint szerzıdØseket k(cid:3)thet. Az egysØgrıl akkor mondhat(cid:2) el, hogy a szÆmlÆk teljes sorozatÆt vezeti, ha az elszÆmolÆsi idıszak alatt folytatott minden gazdasÆgi Øs pØnz(cid:4)- gyi mßveletØrıl szÆmviteli nyilvÆntartÆst vezet, valamint vagyonmØrleget kØsz(cid:5)t az eszk(cid:3)z(cid:3)krıl Øs k(cid:3)telezettsØgekr(cid:2)l. 2. 13. Ha az egysØgek nem rendelkeznek egyØrtelmßen az intØzmØnyi egysØg kØt fent eml(cid:5)tett jellemzıjØvel, a k(cid:3)vetkezı elveket kell alkalmazni: a) b) c) d) e) a hÆztartÆsok mindig d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆt Ølveznek fı tevØkenysØg(cid:4)k tekintetØben, tehÆt intØzmØnyi egysØgeknek tekintendık annak ellen- Øre, hogy nem vezetik a szÆmlÆk teljes sorozatÆt; azokat az egysØgeket, amelyek nem vezetik a szÆmlÆk teljes sorozatÆt, Øs amelyeknØl nem volna lehetsØges vagy Øsszerß a teljes szÆmlaso- rozat (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsa, azokkal az intØzmØnyi egysØgekkel egy(cid:4)tt kell kezelni, amelyek szÆmlÆiba rØszszÆmlÆik integrÆlva vannak; azok az egysØgek, amelyek annak ellenØre, hogy a szÆmlÆk teljes sorozatÆt vezetik, nem rendelkeznek d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆval fı tevØkeny- sØg(cid:4)k gyakorlÆsÆban, az ıket irÆny(cid:5)t(cid:2) egysØgekkel egy(cid:4)tt kezelendık; azok az egysØgek, amelyek megfelelnek az intØzmØnyi egysØg fogalmÆnak, intØzmØnyi egysØgnek tekintendık akkor is, ha k(cid:3)nyvelØs(cid:4)ket nem hozzÆk nyilvÆnossÆgra; a termelØst folytat(cid:2) Øs a szÆmlÆk teljes sorozatÆt vezetı szervezetekbıl Æll(cid:2) csoport egysØgeit akkor is intØzmØnyi egysØgnek kell tekinteni, ha d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆjukr(cid:2)l rØszben lemondtak a csoport ÆltalÆnos irÆny(cid:5)tÆsÆØrt felelıs k(cid:3)zponti szerv (a holdingtÆrsasÆg) javÆra; maga a holdingtÆrsasÆg is intØzmØnyi egysØgnek tekintendı, amely elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)l az Æltala ellenırz(cid:3)tt egysØgektıl, kivØve ha a b) pont alkalmazand(cid:2); (5) A diÆkok mindig rezidenskØnt kezelendık f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, milyen hosszœ ideig tanulnak k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n. 42 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet f) a kvÆzi vÆllalatok a szÆmlÆk teljes sorozatÆt vezetik, Øs nem rendelkeznek (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel. Ugyanakkor gazdasÆgi Øs pØnz(cid:4)gyi magatartÆsuk k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zik tulajdonosaik gazdasÆgi Øs pØnz(cid:4)gyi magatartÆsÆt(cid:2)l, Øs hasonl(cid:2) a vÆllalatok magatartÆsÆhoz. EnnØlfogva d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆval rendelkezı Øs k(cid:4)l(cid:3)nÆll(cid:2) intØzmØnyi egysØgnek tekintendık. 2. 14. A holdingtÆrsasÆgok olyan intØzmØnyi egysØgek, amelyek fı tevØkenysØge a leÆnyvÆllalatok csoportjÆnak ellenırzØse Øs irÆny(cid:5)tÆsa. 2. 15. A kØpzett rezidens egysØgek meghatÆrozÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) a nem rezidens egysØgek azon rØszei, amelyek gazdasÆgi ØrdekeltsØgØnek k(cid:3)zpontja egy adott orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn van (azaz ame- lyek a legt(cid:3)bb esetben egy Øvig vagy annÆl hosszabb ideig gazdasÆgi mßveleteket vØgeznek, vagy amelyek egy ØvnØl r(cid:3)videbb ideig olyan Øp(cid:5)tıipari tevØkenysØget folytatnak, amely brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆst eredmØnyez); b) a nem rezidens egysØgek az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn lØvı f(cid:3)ld- vagy Øp(cid:4)lettulajdonosi minısØg(cid:4)kben, de kizÆr(cid:2)lag az ilyen f(cid:3)ldet vagy Øp(cid:4)leteket Ørintı gazdasÆgi mßveletek vonatkozÆsÆban. A kØpzett rezidens egysØgek, akkor is, ha szÆmlÆkat csak rØszlegesen vezetnek, Øs nem mindig Ølveznek d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆt, intØzmØnyi egy- sØgnek tekintendık. 2. 16. K(cid:3)vetkezØskØppen a k(cid:3)vetkezık tekintendık intØzmØnyi egysØgnek: a) azok az egysØgek, amelyek a szÆmlÆk teljes sorozatÆt vezetik, Øs d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆval rendelkeznek: 1. magÆn- Øs k(cid:3)zvÆllalatok; 2. (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel felruhÆzott sz(cid:3)vetkezetek vagy szemØlyegyes(cid:5)tı tÆrsasÆgok; 3. k(cid:4)l(cid:3)n jogszabÆly alapjÆn (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel felruhÆzott Ællami termelık; 4. (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı nonprofit intØzmØnyek; 5. kormÆnyzati intØzmØnyek; b) c) a szÆmlÆk teljes sorozatÆt vezetı Øs d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆval rendelkezınek tekintett egysØgek: kvÆzi vÆllalatok (lÆsd a 2. 13. pont f) alpont- jÆt); azok az egysØgek, amelyek nem sz(cid:4)ksØgszerßen vezetik a szÆmlÆk teljes sorozatÆt, de amelyeket megegyezØs alapjÆn d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆval rendelkezınek tekint(cid:4)nk: 1. hÆztartÆsok; 2. kØpzett rezidens egysØgek (lÆsd a 2. 15. pontot). A GAZDAS`GI SZEKTOROK 2. 17. Az aggregÆci(cid:2) azØrt sz(cid:4)ksØges, mert lehetetlen az egyes intØzmØnyi egysØgeket k(cid:4)l(cid:3)n vizsgÆlni; csoportokba kell osztani ıket, amelyek elneve- zØse gazdasÆgi szektor vagy egyszerßen szektor, amelyek k(cid:3)z(cid:4)l nØhÆny alszektorokra oszlik. 2. 1. tÆbla – Szektorok Øs alszektorok Szektorok Øs alszektorok `llami Hazai magÆn K(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆsœ Nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok PØnz(cid:4)gyi vÆllalatok K(cid:3)zponti bank EgyØb monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek EgyØb pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık, kivØve a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgokat Øs a nyugd(cid:5)jalapokat PØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzı vÆllalatok Biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok S. 11 S. 12 S. 121 S. 122 S. 123 S. 124 S. 125 S. 11001 S. 11002 S. 11003 S. 12201 S. 12202 S. 12203 S. 12301 S. 12401 S. 12501 S. 12302 S. 12402 S. 12502 S. 12303 S. 12403 S. 12503 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 43 Szektorok Øs alszektorok `llami Hazai magÆn K(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆsœ `llamhÆztartÆs K(cid:3)zponti kormÆnyzat TartomÆnyi kormÆnyzat Helyi (cid:3)nkormÆnyzat TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok HÆztartÆsok S. 13 S. 1311 S. 1312 S. 1313 S. 1314 S. 14 Munkaad(cid:2)k (beleØrtve az alkalmazott nØlk(cid:4)li (cid:3)nÆll(cid:2)akat) S. 141 + S. 142 MunkavÆllal(cid:2)k Tulajdonosi j(cid:3)vedelemben rØszes(cid:4)lık Nyugd(cid:5)jasok EgyØb transzfer jellegß j(cid:3)vedelemben rØszes(cid:4)lık Egyebek HÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek (NPISH-k) K(cid:4)lf(cid:3)ld Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Az EU tagÆllamai Az EU intØzmØnyei Az EU-n k(cid:5)v(cid:4)li orszÆgok Øs nemzetk(cid:3)zi szervezetek S. 143 S. 1441 S. 1442 S. 1443 S. 145 S. 15 S. 2 S. 21 S. 211 S. 212 S. 22 2. 18. A szektorok Øs alszektorok mindegyike a hasonl(cid:2) t(cid:5)pusœ gazdasÆgi magatartÆst mutat(cid:2) intØzmØnyi egysØgeket fogja (cid:3)ssze. Az intØzmØnyi egysØgeket az Æltaluk kØpviselt termelıi t(cid:5)pus alapjÆn kell besorolni az egyes szektorokba. A besorolÆs f(cid:4)gg az egysØgek fı tevØ- kenysØgØtıl Øs funkci(cid:2)jÆt(cid:2)l is, melyeknØl feltØtelezhetı, hogy belıl(cid:4)k a gazdasÆgi magatartÆsra k(cid:3)vetkeztetni lehet. A szektort az adott szektort jellemzı kritØriumok alapjÆn alszektorokra kell felosztani, ami lehetıvØ teszi az egysØgek gazdasÆgi magatartÆsÆ- nak mØg pontosabb le(cid:5)rÆsÆt. A szektorok Øs alszektorok szÆmlÆi a hozzÆjuk tartoz(cid:2) intØzmØnyi egysØgek valamennyi tevØkenysØgØt nyilvÆntartjÆk, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy fı- vagy mÆsodlagos tevØkenysØgrıl van-e sz(cid:2). Minden intØzmØnyi egysØg csak egy szektorhoz vagy alszektorhoz tartozik. 2. 19. Ha az intØzmØnyi egysØg fı tevØkenysØge Æruk Øs szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsa, annak eld(cid:3)ntØsekor, hogy melyik szektorba tartozzon, elısz(cid:3)r azt kell meghatÆrozni, melyik termelıi t(cid:5)pusba tartozik. Az ESA a termelık hÆrom t(cid:5)pusÆt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zteti meg: a) magÆn Øs Ællami piaci termelık (lÆsd a 3. 24. pontot Øs a 3. fejezet 3. 1. tÆblÆjÆt); b) sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelı magÆntermelık (lÆsd a 3. 25. pontot Øs a 3. fejezet 3. 1. tÆblÆjÆt); c) magÆn Øs Ællami egyØb nem piaci termelık (lÆsd a 3. 26. pontot Øs a 3. fejezet 3. 1. tÆblÆjÆt). A piaci termelı intØzmØnyi egysØgek a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (S. 11), pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (S. 12) vagy hÆztartÆsok (S. 14) szektorhoz tartoznak. A sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelı magÆn intØzmØnyi egysØgeket Øs a hÆztartÆsok jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı vÆllalkozÆsai (lÆsd a 3. 30. pontot) a hÆztartÆsok szektorhoz (S. 14) tartoznak. Az egyØb nem piaci termelı intØzmØnyi egysØgeket az ÆllamhÆztartÆs (S. 13) vagy a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek szektorhoz (S. 15) tartoznak. 44 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 2. 20. A 2. 2. tÆbla szemlØlteti az egyes szektorokat meghatÆroz(cid:2) termelı t(cid:5)pusokat, fı tevØkenysØgeket Øs tevØkenysØgeket. 2. 2. tÆbla – A termelıi t(cid:3)pusok, a fı tevØkenysØgek Øs a tevØkenysØgek szektoronkØnti osztÆlyozÆsa Szektor A termelıi t(cid:5)pus Fı tevØkenysØg Øs funkci(cid:2) Nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (S. 11) (lÆsd a 2. 21. pontot) Piaci termelı Piaci termØkek Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsa PØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (S. 12) (lÆsd a 2. 32. pontot) Piaci termelı PØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs, beleØrtve a biztos(cid:5)tÆsi tevØkenysØget KiegØsz(cid:5)tı pØnz(cid:4)gyi tevØkenysØgek `llamhÆztartÆs (S. 13) (lÆsd a 2. 68. pontot) `llami egyØb nem piaci termelı EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs termelØse Øs ÆtadÆsa k(cid:3)z(cid:3)ssØgi Øs egyØni fogyasztÆsra, valamint a nemzeti j(cid:3)vedelem Øs vagyon œjraelosztÆsÆt cØlz(cid:2) gazdasÆgi mßveletek lebonyol(cid:5)tÆsa HÆztartÆsok (S. 14) – mint fogyaszt(cid:2)k – mint vÆllalkoz(cid:2)k (lÆsd a 2. 75. pontot) HÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek (S. 15) (lÆsd a 2. 87. pontot) Piaci termelı vagy sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelı magÆntermelı FogyasztÆs Piaci kibocsÆtÆs Øs sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra t(cid:3)rtØnı termelØs EgyØb nem piaci magÆntermelı EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs termelØse Øs ÆtadÆsa egyØni fogyasztÆsra A k(cid:4)lf(cid:3)ld szektor (S. 2) olyan intØzmØnyi egysØgeket foglal magÆban (lÆsd 2. 89. pontot), amelyeket nem jellemez a cØlok Øs a gazdasÆgi maga- tartÆs hasonl(cid:2)sÆga; egy csoportba fogja (cid:3)ssze a nem rezidens szervezeti egysØgeket, amennyiben azok rezidens szervezeti egysØgekkel folytat- nak gazdasÆgi mßveleteket. NEM P(cid:6)NZ(cid:7)GYI V`LLALATOK (S. 11) 2. 21. MeghatÆrozÆs: A nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektor (S. 11) olyan intØzmØnyi egysØgekbıl Æll, amelyek j(cid:3)vedelemelosztÆsi Øs pØnz(cid:4)gyi mßveletei elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lnek tulajdonosaik mßveleteitıl, Øs amelyek piaci termelık, amelyek fı tevØkenysØge termØkek Øs nem pØnz(cid:4)gyi szol- gÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsa (6) (lÆsd a 3. 31. , 3. 32. Øs 3. 37. pontot). 2. 22. A nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektor magÆban foglal nem pØnz(cid:4)gyi kvÆzi vÆllalatokat is. 2. 23. A „nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalat” kifejezØs minden olyan f(cid:4)ggetlen jogi szemØlyisØggel rendelkezı szervezetet jel(cid:3)l, amely piaci termelı, Øs amelynek fı tevØkenysØge termØkek Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsa. Ezek az intØzmØnyi egysØgek a k(cid:3)vetkezık: a) olyan magÆn- Øs k(cid:3)zvÆllalatok, amelyek piaci termelık, Øs fı tevØkenysØg(cid:4)k termØkek Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsa; b) (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı sz(cid:3)vetkezetek Øs szemØlyegyes(cid:5)tı tÆrsasÆgok, amelyek piaci termelık, Øs fı tevØkenysØg(cid:4)k termØkek Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsa; c) k(cid:4)l(cid:3)n jogszabÆly alapjÆn (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı Ællami termelık, amelyek piaci termelık, Øs fı tevØkenysØg(cid:4)k termØkek Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsa; d) (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı, nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek vagy egyes(cid:4)letek, amelyek piaci termelık, Øs fı tevØkenysØg(cid:4)k termØkek Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsa (7); (6) MegegyezØs alapjÆn az S. 11 alÆ tartoznak a piacszabÆlyoz(cid:2) (cid:4)gyn(cid:3)ksØgek, amelyek kizÆr(cid:2)lagos vagy fı tevØkenysØge mezıgazdasÆgi vagy egyØb ØlelmiszertermØkek vØtele, tartÆsa vagy eladÆsa (lÆsd a 2. 69. a) pont 11. lÆbjegyzetØt). (7) BeleØrtve a termelıkre egysØgenkØnt kivetett kvÆzi ad(cid:2)jellegß (cid:3)nkØntes hozzÆjÆrulÆsokkal finansz(cid:5)rozott olyan intØzmØnyeket, amelyek fı tevØkenysØge ennek fejØben szolgÆltatÆsok nyœjtÆsa. E hozzÆjÆrulÆsok a piaci szolgÆltatÆsok megvÆsÆrlÆsÆnak tekintendık. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 45 e) vÆllalatcsoportokat irÆny(cid:5)t(cid:2) holdingtÆrsasÆgok (lÆsd a 2. 26. pontot), amelyek piaci termelık, ha a vÆllalatcsoport tevØkenysØgØnek tœl- nyom(cid:2) rØsze, hozzÆadott ØrtØk alapjÆn mØrve, termØkek Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsa; f) magÆn Øs Ællami kvÆzi vÆllalatok, amelyek piaci termelık, Øs fı tevØkenysØg(cid:4)k termØkek Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsa. 2. 24. A „nem pØnz(cid:4)gyi kvÆzi vÆllalatok” kifejezØs minden olyan (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı szervezetet jel(cid:3)l, amely piaci termelı Øs fı tevØkenysØge termØkek Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsa, Øs amely megfelel a kvÆzi vÆllalat meghatÆrozÆsÆban foglalt feltØteleknek (lÆsd a 2. 13. pont f) alpontjÆt). A kvÆzi vÆllalatok ugyanœgy vezetik a szÆmlÆk teljes sorozatÆt, Øs ugyanœgy mßk(cid:3)dnek, mint a vÆllalatok. A tulajdonosaikhoz val(cid:2) tØnyleges viszonyuk megfelel a vÆllalatoknak a rØszvØnyeseikkel fennÆll(cid:2) viszonyÆnak. ˝gy a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok mellett a hÆztartÆsok, a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek vagy nonprofit intØzmØnyek nem pØnz(cid:4)gyi kvÆzi vÆllalatai is a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorba tartoznak. A szÆmlÆk teljes sorozatÆnak Øs a vagyonmØrlegnek az (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsa nem elØgsØges feltØtele a piaci termelık kvÆzi vÆllalatkØnt val(cid:2) kezelØsØnek. A 2. 23. pont a), b), c) Øs f) alpontja alÆ nem tartoz(cid:2) szemØlyegyes(cid:5)tı tÆrsasÆgok Øs Ællami termelık, valamint az egyØni vÆllalkoz(cid:2)k, mØg ha szÆmlÆk teljes sorozatÆt vezetik is, ÆltalÆban nem (cid:3)nÆll(cid:2) intØzmØnyi egysØgek, mert nem Ølveznek d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆt, mivel vezetØs(cid:4)k a tulaj- donos hÆztartÆsok, nonprofit intØzmØnyek vagy kormÆnyok irÆny(cid:5)tÆsa alatt Æll. 2. 25. A nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorba tartozik valamennyi kØpzett rezidens egysØg is (lÆsd a 2. 15. pontot), amelyeket megegyezØs alapjÆn œgy kell kezelni, mintha kvÆzi vÆllalatok lennØnek. 2. 26. A vÆllalat feletti irÆny(cid:5)tÆst œgy kell meghatÆrozni, mint a vÆllalat ÆltalÆnos politikÆja meghatÆrozÆsÆra val(cid:2) kØpessØget, sz(cid:4)ksØg esetØn a megfe- lelı igazgat(cid:2) kivÆlasztÆsa Æltal. Egy vÆllalat irÆny(cid:5)tÆsÆt egyetlen intØzmØnyi egysØg (egy mÆsik vÆllalat, hÆztartÆs vagy k(cid:3)ltsØgvetØsi szerv) azÆltal biztos(cid:5)thatja, hogy a szava- zatra jogos(cid:5)t(cid:2) rØszvØnyek t(cid:3)bb mint felØvel rendelkezik, vagy egyØb m(cid:2)don a rØszvØnyesek szavazati jogainak t(cid:3)bb mint a felØt ellenırzØse alatt tartja. Ezenfel(cid:4)l a kormÆny biztos(cid:5)thatja egy vÆllalat feletti ellenırzØsi jogÆt olyan k(cid:4)l(cid:3)n t(cid:3)rvØny, rendelet vagy szabÆlyozÆs Æltal is, amely feljo- gos(cid:5)tja a vÆllalati politika meghatÆrozÆsÆra vagy az igazgat(cid:2)k kinevezØsØre. A rØszvØnyesi szavazati jogok t(cid:3)bb mint felØnek ellenırzØse ØrdekØben nem sz(cid:4)ksØges az, hogy az intØzmØnyi egysØgnek szavazati jogot biz- tos(cid:5)t(cid:2) rØszvØnye legyen. A C. vÆllalat lehet egy mÆsik, a B. vÆllalat leÆnyvÆllalata, amelyben egy harmadik, az A. vÆllalat a szavazati jogot biz- tos(cid:5)t(cid:2) rØszvØnyek t(cid:3)bbsØgØvel rendelkezik. A C. vÆllalat a B. vÆllalat leÆnyvÆllalatÆnak szÆm(cid:5)t, ha: vagy a B. vÆllalat ellenırzi a rØszvØnyesek t(cid:3)bb mint felØnek a C. vÆllalatban lØvı szava- zati jogait, vagy a B. vÆllalat a C. rØszvØnyese, Øs rendelkezik a C. igazgat(cid:2)i t(cid:3)bbsØgØnek kinevezØsi vagy eltÆvol(cid:5)tÆsi jogÆval. 2. 27. A nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektor hÆrom alszektorb(cid:2)l Æll: a) Ællami nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (S. 11001); b) hazai nem pØnz(cid:4)gyi magÆnvÆllalatok (S. 11002); c) k(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆsœ nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (S. 11003). Alszektor: `llami nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (S. 11001) 2. 28. MeghatÆrozÆs: Az Ællami nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok alszektor magÆban foglalja az (cid:3)sszes olyan nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatot Øs kvÆzi vÆllalatot, amely k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek irÆny(cid:5)tÆsa alatt Æll (lÆsd a 2. 26. pontot). 2. 29. Az Ællami kvÆzi vÆllalatok a k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek tulajdonÆban lØvı kvÆzi vÆllalatok. 46 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Alszektor: Hazai nem pØnz(cid:4)gyi magÆnvÆllalatok (S. 11002) 2. 30. MeghatÆrozÆs: A hazai magÆntulajdonban lØvı nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok alszektor magÆban foglalja az (cid:3)sszes olyan nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatot Øs kvÆzi vÆllalatot, amely nem Æll kormÆnyzati vagy nem rezidens intØzmØnyi egysØg irÆny(cid:5)tÆsa alatt. Ez az alszektor tartalmazza a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorban foglalt valamennyi nonprofit intØzmØnyt (lÆsd a 2. 23. pont d) alpontjÆt). Ez az alszektor tartalmazza azokat a vÆllalati vagy kvÆzi vÆllalati formÆban megval(cid:2)sul(cid:2) k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØseket is (lÆsd a 4. 65. pontot), amelyek nem soroland(cid:2)k a k(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆsœ nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok alszektorba (S. 11003). Alszektor: K(cid:4)lf(cid:1)ldi irÆny(cid:3)tÆs alatt Æll(cid:2) nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (S. 11003) 2. 31. MeghatÆrozÆs: A k(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆsœ nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok alszektor magÆban foglalja mindazokat a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatokat Øs kvÆzi vÆl- lalatokat, amelyek nem rezidens szervezeti egysØgek irÆny(cid:5)tÆsa alatt Ællnak (lÆsd a 2. 26. pontot). Ebbe az alszektorba tartoznak: a) a nem rezidens vÆllalatok leÆnyvÆllalatai; b) c) azok a vÆllalatok, amelyek olyan nem rezidens intØzmØnyi egysØg irÆny(cid:5)tÆsa alatt Ællnak, amely maga nem vÆllalat: pØldÆul k(cid:4)lf(cid:3)ldi kor- mÆny Æltal ellenırz(cid:3)tt vÆllalatok; ide tartoznak az (cid:3)sszehangoltan fellØpı nem rezidens egysØgek csoportja Æltal irÆny(cid:5)tott vÆllalatok is; a nem rezidens vÆllalatok vagy nem jogi szemØlyisØgß termelık fi(cid:2)ktelepei vagy egyØb jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı kØpviseletei, amelyek nem pØnz(cid:4)gyi kvÆzi vÆllalatkØnt kezelendı kØpzett rezidens egysØgek (lÆsd a 2. 25. pontot). P(cid:6)NZ(cid:7)GYI V`LLALATOK (S. 12) 2. 32. MeghatÆrozÆs: A pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektor (S. 12) magÆban foglal minden olyan vÆllalatot Øs kvÆzi vÆllalatot, amelyek fı tevØkenysØge pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs (pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık) Øs/vagy pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØg (a pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzı vÆllalatok) (7). A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs olyan tevØkenysØg, amelyben az intØzmØnyi egysØg pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kre tesz szert, Øs egyidejßleg sajÆt szÆmlÆjÆra (lÆsd a 2. 33. pontot) k(cid:3)telezettsØgeket vÆllal (lÆsd a 2. 34. pontot) azÆltal, hogy a piacon pØnz(cid:4)gyi mßveletkban vesz rØszt (lÆsd a 2. 37. –2. 38. pontot). A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık eszk(cid:3)zei Øs k(cid:3)telezettsØgei eltØrı tulajdonsÆgokkal rendelkeznek, azt is beleØrtve, hogy a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs folyamatÆban a pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)ket Ætalak(cid:5)tjÆk vagy Ætcsoportos(cid:5)tjÆk, lejÆratukra, nagysÆ- gukra, kockÆzatukra Øs mÆs feltØteleikre tekintettel. A pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgek a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel szorosan (cid:3)sszef(cid:4)ggı, de (cid:3)nmagukban nem pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tı tevØkenysØgek (lÆsd a 2. 39. pontot). 2. 33. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi folyamatban a pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)k olyan harmadik felek k(cid:3)z(cid:3)tt Æramlanak, ahol az egyiknØl t(cid:3)bblet, a mÆsiknÆl pedig hiÆny van. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tı nem egyszerßen az ilyen k(cid:4)lsı szervezeti egysØgek kØpviselıjekØnt tevØkenykedik, hanem sajÆt maga vÆllal kockÆza- tot azÆltal, hogy pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kre tesz szert Øs sajÆt szÆmlÆra k(cid:3)telezettsØgeket vÆllal. 2. 34. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıi tevØkenysØg a k(cid:3)telezettsØgek minden kateg(cid:2)riÆjÆra kiterjedhet, kivØve az egyØb k(cid:3)telezettsØgeket (AF. 7). A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıi tevØkenysØg a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k bÆrmelyik kateg(cid:2)riÆjÆra – a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok (AF. 6) kivØtelØvel – kiterjed- het, beleØrtve az egyØb k(cid:3)vetelØsek kateg(cid:2)riÆjÆt is (faktoring). Ezenfel(cid:4)l a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık pØnzeszk(cid:3)zeiket nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kbe, akÆr ingatlanokba is fektethetik. Ugyanakkor ahhoz, hogy a vÆllalatot pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tınek tekintsØk, pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)telezettsØgeket is kell vÆllalnia a piacon, Øs a pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)ket Æt kell alak(cid:5)tania. ˝gy az ingatlan(cid:4)gyletekkel foglalkoz(cid:2) vÆllalatok (NACE Rev. 1. szerinti 70. felosztÆs) nem tartoz- nak ide. (8) MegegyezØs alapjÆn az S. 12 azokat a holdingtÆrsasÆgokat tartalmazza, amelyek a fıleg pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel Øs/vagy pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØggel foglalkoz(cid:2) leÆnyvÆllalatok csoportjÆt (lÆsd a 2. 43. pontot) Øs a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatokat seg(cid:5)tı (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı nonprofit intØzmØnyek (lÆsd a 2. 44. pontot) cso- portjÆt csak ellenırzik Øs irÆny(cid:5)tjÆk. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 47 2. 35. A biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok fı feladata a kockÆzatok megosztÆsa. Ezen intØzmØnyek fı k(cid:3)telezettsØgei a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØ- kok (AF. 6). A tartalØkok ellentØtelei a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs a nyugd(cid:5)jalapok befektetØsei, (cid:5)gy e szervezetek pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıkØnt mßk(cid:3)dnek. 2. 36. A befektetØsi alapok elsıdlegesen befektetØsi jegyek kibocsÆtÆsa Æltal vÆllalnak k(cid:3)telezettsØget (AF. 52). E pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)ket pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs/ vagy ingatlanok megszerzØsØvel alak(cid:5)tjÆk Æt. A befektetØsi alapokat tehÆt a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık k(cid:3)zØ kell sorolni. A t(cid:3)bbi vÆllalathoz hasonl(cid:2)an a sajÆt jegyeiken k(cid:5)v(cid:4)li eszk(cid:3)zeik Øs k(cid:3)telezettsØgeik ØrtØkØben bek(cid:3)vetkezı minden vÆltozÆs sajÆt tıkØj(cid:4)kben t(cid:4)kr(cid:3)zıdik (lÆsd a 7. 05. pontot). Mivel a sajÆt tıkØj(cid:4)k (cid:3)sszege ÆltalÆban a befektetØsi alap jegyeinek ØrtØkØvel egyezik meg, az alap eszk(cid:3)zeinek Øs forrÆsainak ØrtØkØben bek(cid:3)- vetkezı minden vÆltozÆs ezeknek a jegyeknek a piaci ØrtØkØben t(cid:4)kr(cid:3)zıdik. A kizÆr(cid:2)lag ingatlanba befektetı befektetØsi alapok szintØn pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tınek tekintendık. 2. 37. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs ÆltalÆban a piaci pØnz(cid:4)gyi mßveletkre korlÆtoz(cid:2)dik. MÆs sz(cid:2)val az eszk(cid:3)z(cid:3)k megszerzØsØnek Øs a k(cid:3)telezettsØgek vÆllalÆ- sÆnak a nagyk(cid:3)z(cid:3)nsØggel vagy annak pontosan meghatÆrozott Øs viszonylag nagy alcsoportjaival szemben kell t(cid:3)rtØnnie. Ha a tevØkenysØg sze- mØlyek vagy csalÆdok kis csoportjaira korlÆtoz(cid:2)dik, ÆltalÆban nem t(cid:3)rtØnik pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsben (cid:5)gy nem vesznek rØszt a vÆllalatcsoportnak nyœjtott kincstÆri szolgÆltatÆsokat nyœjt(cid:2) intØzmØnyi egysØgek. Ezeket az intØzmØnyi egysØgek abba a szektorba ker(cid:4)lnek, amelybe a vÆllalatcsoport gazdasÆgi ter(cid:4)leten vØgzett fı tevØkenysØge alapjÆn tartozik. Ugyanakkor megegyezØs alapjÆn a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorba kell besorolni az olyan kincstÆri szolgÆltatÆsokat nyœjt(cid:2) intØzmØnyi egysØget, amely pØnz(cid:4)gyi fel(cid:4)gyelet alÆ tartozik. 2. 38. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs piaci pØnz(cid:4)gyi mßveletkre t(cid:3)rtØnı korlÆtozÆsa ÆltalÆnos szabÆlya al(cid:2)l lehetnek kivØtelek. ˝gy pØldÆul az Ørintett (cid:3)nkor- mÆnyzatt(cid:2)l erısen f(cid:4)ggı vÆrosi hitel- Øs takarØkbankok vagy az anyavÆllalataik csoportjÆt(cid:2)l a pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)k megszerzØsØben vagy befektetØsØ- ben f(cid:4)ggı pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zingvÆllalatok. Ugyanakkor a hitelnyœjtÆsnak vagy a betØtelfogadÆsnak f(cid:4)ggetlennek kell lennie az Ørintett (cid:3)nkormÆny- zatt(cid:2)l, illetve az anyavÆllalatok csoportjÆt(cid:2)l ahhoz, hogy a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık k(cid:3)zØ sorolhat(cid:2)ak legyenek. 2. 39. A pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgek a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel Øs k(cid:3)telezettsØgekkel vØgzett gazdasÆgi mßveletek lebonyol(cid:5)tÆsÆra, vagy a pØn- zeszk(cid:3)z(cid:3)k Ætalak(cid:5)tÆsÆra Øs Ætcsoportos(cid:5)tÆsÆra irÆnyul(cid:2) kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgeket foglaljÆk magukban. A pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzı vÆllalatok maguk nem vÆllaljÆk a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k megszerzØsØnek vagy k(cid:3)telezettsØgek vÆllalÆsÆnak kockÆzatÆt. (cid:8)k csak elımozd(cid:5)tjÆk a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØst. 2. 40. A pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorba (S. 12) taroz(cid:2) intØzmØnyi egysØgek a k(cid:3)vetkezık: a) magÆn- vagy k(cid:3)zvÆllalatok, amelyek fı tevØkenysØge a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs Øs/vagy a pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØg; b) (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı sz(cid:3)vetkezetek vagy szemØlyegyes(cid:5)tı tÆrsasÆgok, amelyek fı tevØkenysØge a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs Øs/ vagy a pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØg; c) k(cid:4)l(cid:3)n jogszabÆly alapjÆn (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı Ællami termelık, amelyek fı tevØkenysØge a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs Øs/vagy a pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØg; d) (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı nonprofit intØzmØnyek, amelyek fı tevØkenysØge a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs Øs/vagy a pØnz(cid:4)gyi kie- gØsz(cid:5)tı tevØkenysØg, illetve amelyek pØnz(cid:4)gyi vÆllalatokat seg(cid:5)tenek; e) f) holdingtÆrsasÆgok (lÆsd a 2. 14. pontot), ha a gazdasÆgi ter(cid:4)leten tevØkenykedı leÆnyvÆllalataik csoportjÆnak fı tevØkenysØge a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs Øs/vagy a pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØg; jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı befektetØsi alapok, beleØrtve a rØsztvevık csoportjÆnak tulajdonÆban lØvı befektetØsi portfoli(cid:2)kat is, amelyek irÆny(cid:5)tÆsÆt ÆltalÆban mÆs pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok vØgzik. Ezen alapok megegyezØs alapjÆn az irÆny(cid:5)t(cid:2) pØnz(cid:4)gyi vÆllalatt(cid:2)l elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lı intØzmØnyi egysØgek; g) kvÆzi pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok: 1. a fı tevØkenysØgkØnt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel foglalkoz(cid:2), szabÆlyozÆs Øs fel(cid:4)gyelet alÆ tartoz(cid:2) (a legt(cid:3)bb esetben az egyØb monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek alszektorba vagy a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok alszektorba sorolt) jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı egysØgek œgy tekintendık, mint d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆt Ølvezı Øs tulajdonosaikt(cid:2)l f(cid:4)ggetlen, auton(cid:2)m vezetØs alatt Æll(cid:2) egysØgek. Gazda- 48 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet sÆgi Øs pØnz(cid:4)gyi magatartÆsuk hasonl(cid:2) a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok magatartÆsÆhoz, (cid:5)gy tehÆt elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lt intØzmØnyi egysØgkØnt kell kezelni azokat. Ilyenek a nem rezidens pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok fi(cid:2)ktelepei; 2. az egyØb, jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı, fı tevØkenysØgkØnt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel foglalkoz(cid:2), de pØnz(cid:4)gyi szabÆlyozÆs Øs fel(cid:4)gyelet alÆ nem tartoz(cid:2) egysØgeket csak akkor kell kvÆzi pØnz(cid:4)gyi vÆllalatoknak tekinteni, ha megfelelnek a kvÆzi vÆllalatkØnt t(cid:3)rtØnı besorolÆshoz sz(cid:4)ksØges feltØteleknek (lÆsd a 2. 13. pont f) pontjÆt); 3. a fıleg pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget folytat(cid:2), jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı egysØgeket csak akkor kell pØnz(cid:4)gyi kvÆzi vÆl- lalatnak tekinteni, ha megfelelnek a kvÆzi vÆllalatkØnt t(cid:3)rtØnı besorolÆshoz sz(cid:4)ksØges feltØteleknek (lÆsd a 2. 13. pont f) pontjÆt). 2. 41. A pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektor (cid:3)t alszektorb(cid:2)l Æll: a) a k(cid:3)zponti bank (S. 121); b) az egyØb monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek (S. 122); c) az egyØb pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık, kivØve a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgokat Øs nyugd(cid:5)jalapokat (S. 123); d) a pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzı vÆllalatok (S. 124); e) a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok (S. 125). Az egyØb monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek alszektor az 1993-as SNA (Nemzeti SzÆmlÆk Rendszere) 4. 88. –4. 94. pontjÆban meghatÆrozott egyØb letØtkezelı tÆrsasÆgok alszektornak felel meg. M(cid:5)g az egyØb monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek alszektor (lÆsd a 2. 48. pontot) meghatÆro- zÆs azokra a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıkre vonatkozik, amelyek a k(cid:3)zponti bank monetÆris politikÆjÆt tovÆbb(cid:5)tjÆk a gazdasÆg t(cid:3)bbi rØsztvevıje felØ, addig az 1993-as SNA-ben az egyØb letØtkezelı tÆrsasÆgok alszektort a nagy mennyisØgß pØnz kezelØsØre szolgÆl(cid:2) intØzkedØsekre val(cid:2) hivatko- zÆssal hatÆroztÆk meg. Az (cid:3)sszevont S. 121 Øs S. 122 alszektorok megegyeznek az EMI Æltal meghatÆrozott statisztikai cØlœ monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek fogalmÆval (lÆsd a 2. 49. pontot). 2. 42. Az S. 121 alszektor kivØtelØvel mindegyik alszektor tovÆbb bonthat(cid:2) a k(cid:3)vetkezık szerint: a) pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvÆllalatok; b) hazai magÆntulajdonban lØvı pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok; c) k(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆsœ pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok. Az erre a felosztÆsra vonatkoz(cid:2) kritØriumok megegyeznek a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok felosztÆsÆnÆl alkalmazott kritØriumokkal (lÆsd a 2. 26. – 2. 31. pontot). 2. 43. A fı tevØkenysØgkØnt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel Øs/vagy pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgekkel foglalkoz(cid:2) leÆnyvÆllalatok csoportjÆt csak ellenırzı Øs irÆny(cid:5)t(cid:2) holdingtÆrsasÆgokat az egyØb pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık, kivØve a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgokat Øs nyugd(cid:5)jalapokat alszektorba (S. 123) kell beso- rolni (9). Azokat a holdingtÆrsasÆgokat azonban, amelyek maguk is pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok, a pØnz(cid:4)gyi tevØkenysØg(cid:4)k fı t(cid:5)pusÆnak megfelelı alszektorba kell besorolni. 2. 44. A pØnz(cid:4)gyi vÆllalatokat seg(cid:5)tı, de pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel vagy pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgekkel nem foglalkoz(cid:2) (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı nonprofit intØzmØnyek a pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgeket vØgzı vÆllalatok alszektorba (S. 124) tartoznak. Alszektor: A k(cid:1)zponti bank (S. 121) 2. 45. MeghatÆrozÆs: A k(cid:3)zponti bank alszektor (S. 121) minden olyan pØnz(cid:4)gyi vÆllalatot Øs kvÆzi vÆllalatot tartalmaz, amelynek fı tevØkenysØge a pØnzkibocsÆtÆs , a fizetıeszk(cid:3)z belsı Øs k(cid:4)lsı ØrtØkØnek fenntartÆsa Øs az orszÆg nemzetk(cid:3)zi devizatartalØkai egØszØnek vagy egy rØszØnek kezelØse. (9) A holdingtÆrsasÆgok pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorba t(cid:3)rtØnı besorolÆsa eltØr az SNA 1993 4. 100. pontjÆt(cid:2)l annak ØrdekØben, hogy tovÆbbra is fennÆlljon az (cid:3)sszhang az EMI Æltal meghatÆrozott statisztikai cØlœ monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyekre Øs a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgokra vonatkoz(cid:2) hivatalos statisztikÆval. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 49 2. 46. Az S. 121 alszektorba a k(cid:3)vetkezı pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık tartoznak: a) a nemzeti k(cid:3)zponti bank abban az esetben is, ha a K(cid:3)zponti Bankok Eur(cid:2)pai RendszerØnek rØszØt kØpezi; b) az olyan alapvetıen Ællami eredetß k(cid:3)zponti monetÆris szervek (pØldÆul devizatartalØk-kezelı szervek), amelyek a szÆmlÆk teljes sorozatÆt vezetik Øs d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆt Ølveznek a k(cid:3)zponti kormÆnyzattal val(cid:2) kapcsolatban. E tevØkenysØgeket legt(cid:3)bbsz(cid:3)r a k(cid:3)zponti kormÆny- zaton vagy a k(cid:3)zponti bankon bel(cid:4)l vØgzik. Ezekben az esetekben elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lt intØzmØnyi egysØgek nem lØteznek. 2. 47. Az S. 121 alszektor a k(cid:3)zponti bankon k(cid:5)v(cid:4)l nem foglalja magÆban a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatokat vagy pØnzpiacokat szabÆlyoz(cid:2) vagy fel(cid:4)gyelı szer- veket. Ezeket az S. 124 alszektorba kell besorolni (lÆsd a 2. 58 pont g) pontjÆt) (10). Alszektor: EgyØb monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek (S. 122) 2. 48. MeghatÆrozÆs: Az egyØb monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek alszektor (S. 122) magÆban foglal minden olyan pØnz(cid:4)gyi vÆllalatot Øs kvÆzi vÆllala- tot, a k(cid:3)zponti bank alszektorba sorolt vÆllalatok kivØtelØvel, amelyek fıleg pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel foglalkoznak, Øs amelyek (cid:4)zleti tevØkenysØge betØtek Øs/vagy betØthelyettes(cid:5)tık elfogadÆsa a monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li intØzmØnyi egysØ- gektıl, valamint sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı hitelnyœjtÆs Øs/vagy ØrtØkpap(cid:5)r-befektetØs. 2. 49. A monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek a k(cid:3)zponti bank alszektorb(cid:2)l (S. 121) Øs az egyØb monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek alszektorb(cid:2)l (S. 122) Æll- nak; ez a fogalom megegyezik az EMI Æltal meghatÆrozott statisztikai cØlœ monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek fogalmÆval (lÆsd a 2. 41. pontot). 2. 50. A monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek nem nevezhetık egyszerßen banknak, mivel magukban foglalhatnak olyan pØnz(cid:4)gyi vÆllalatokat is, melyek nem nevezik magukat banknak, Øs olyanokat is, amelyek szÆmÆra nØhÆny orszÆgban nem engedØlyezik a bank elnevezØs hasznÆlatÆt, ugyanak- kor nØhÆny egyØb pØnz(cid:4)gyi vÆllalat, amely magÆt banknak nevezi, val(cid:2)jÆban nem monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØny. `ltalÆban a k(cid:3)vetkezı pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık tartoznak az S. 122 alszektorba: a) kereskedelmi bankok, univerzÆlis bankok, ÆltalÆnos bankok; b) takarØkpØnztÆrak (beleØrtve a takarØkbankokat, valamint takarØkpØnztÆrakat Øs hitelegyes(cid:4)leteket); c) postai elszÆmol(cid:2)k(cid:3)zpontok, postabankok, zs(cid:5)r(cid:2)bankok; d) vidØki hitelbankok, mezıgazdasÆgi hitelbankok; e) sz(cid:3)vetkezeti hitelbankok, takarØksz(cid:3)vetkezetek; f) szakosodott bankok (pØldÆul kereskedelmi bankok, kibocsÆt(cid:2) bankok, magÆnbankok). 2. 51. A k(cid:3)vetkezı pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık szintØn az S. 122 alszektorba sorolhat(cid:2)k, amennyiben (cid:4)zleti tevØkenysØg(cid:4)k k(cid:3)rØbe tartozik a visszafizetendı pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)k (cid:4)gyfelektıl t(cid:3)rtØnı ÆtvØtele, akÆr betØtek gyßjtØse, akÆr mÆs egyØb, mint pØldÆul k(cid:3)tvØny Øs mÆs hasonl(cid:2) ØrtØkpap(cid:5)rok folyama- tos kibocsÆtÆsa œtjÆn. EgyØbkØnt az S. 123 alszektorba tartoznak: a) jelzÆloghitelek nyœjtÆsÆval foglalkoz(cid:2) vÆllalatok (beleØrtve a lakÆs-takarØkpØnztÆrakat, a jelzÆlogbankokat Øs a jelzÆlog-hitelintØzeteket); b) befektetØsi alapok (beleØrtve a befektetØsi tÆrsasÆgokat, befektetØsi alapokat Øs egyØb kollekt(cid:5)v befektetØsi formÆkat, pØldÆul az ÆtruhÆzhat(cid:2) ØrtØkpap(cid:5)rokba k(cid:3)z(cid:3)sen befektetı vÆllalkozÆsokat); c) vÆrosi, k(cid:3)zsØgi hitelintØzetek. 2. 52. Nem tartoznak az S. 122 alszektorba: a) a holdingtÆrsasÆgok, amelyek csak ellenıriznek Øs irÆny(cid:5)tanak egy csoportot, amely tœlnyom(cid:2)rØszt egyØb monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek- bıl Æll, de amelyek maguk nem minıs(cid:4)lnek egyØb monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnynek. Ezek a holdingtÆrsasÆgok az S. 123 alcsoportba tar- toznak (lÆsd a 2. 43. pontot); b) azok az (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı nonprofit intØzmØnyek, amelyek mÆs monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek tevØkenysØgØt seg(cid:5)- tik, de maguk nem foglalkoznak pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel. Ezek az intØzmØnyek az S. 124 alcsoportba tartoznak (lÆsd a 2. 44. pontot). ; (10) Ez eltØrØst jelent az SNA 1993 4. 86. Øs 4. 101. pontjÆhoz kØpest annak ØrdekØben, hogy tovÆbbra is fennÆlljon az (cid:3)sszhang az EMI Æltal meghatÆrozott statisztikai cØlœ monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyekkel. 50 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Alszektor: EgyØb pØnz(cid:4)gyi k(cid:1)zvet(cid:3)tık, kivØve biztos(cid:3)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:3)jalapok (S. 123) 2. 53. MeghatÆrozÆs: Az egyØb pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvetık, kivØve biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok alszektor (S. 123) magÆban foglalja az (cid:3)sszes olyan pØnz(cid:4)gyi vÆllalatot Øs kvÆzi vÆllalatot, amelyek fıleg olyan pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel foglalkoznak, amelyek nem fizetıeszk(cid:3)zh(cid:3)z, intØzmØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li intØzmØnyi egysØgektıl t(cid:3)rtØnı betØt- Øs/vagy betØthelyettes(cid:5)tı-elfogadÆshoz, vagy monetÆris-pØnz(cid:4)gyi biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkokhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) k(cid:3)telezettsØgvÆllalÆsb(cid:2)l erednek. 2. 54. Az S. 123 alszektor a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusait foglalja magÆban, k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen azokat, amelyek tœlnyom(cid:2)rØszt hosszœ tÆvœ finansz(cid:5)rozÆssal foglalkoznak. Az esetek t(cid:3)bbsØgØben az ilyen lejÆratok tœlsœlya kØpezi a megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs alapjÆt az egyØb monetÆris-pØnz(cid:4)- gyi intØzmØnyek alszektorral szemben. A biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkokhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) k(cid:3)telezettsØgvÆllalÆsok hiÆnya alapjÆn lehet meghatÆ- rozni a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs a nyugd(cid:5)jalapok alszektorÆt(cid:2)l megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetı hatÆrvonalat. 2. 55. Amennyiben nem tartoznak a monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek k(cid:3)zØ, k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen a k(cid:3)vetkezı pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Øs kvÆzi vÆllalatok tartoznak az S. 123 alszektorba: a) a pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zinggel foglalkoz(cid:2) vÆllalatok; b) a rØszletvØtel finansz(cid:5)rozÆsÆval, valamint a szemØlyi- vagy kereskedelmi hitelek nyœjtÆsÆval foglalkoz(cid:2) vÆllalatok; c) a k(cid:3)vetelØsbehajtÆssal (faktoring) foglalkoz(cid:2) vÆllalatok; d) ØrtØkpap(cid:5)rokkal Øs szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel (sajÆt szÆmlÆra) kereskedık; e) szakosodott pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok, œgy mint kockÆzatitıke- Øs fejlesztØsitıke-tÆrsasÆgok, valamint export- Øs importfinansz(cid:5)rozÆsi tÆrsasÆgok; f) ØrtØkpap(cid:5)ros(cid:5)tott eszk(cid:3)z(cid:3)k tartÆsÆra lØtes(cid:5)tett speciÆlis pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tı vÆllalatok; g) pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık, amelyek kizÆr(cid:2)lag monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyektıl fogadnak el betØteket Øs/vagy betØthelyettes(cid:5)tıket; h) holdingtÆrsasÆgok, amelyek csak ellenıriznek Øs irÆny(cid:5)tanak egy leÆnyvÆllalati csoportot, Øs amelyek elsıdlegesen pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel foglalkoznak Øs/vagy kiegØsz(cid:5)tı pØnz(cid:4)gyi tevØkenysØget folytatnak, de maguk nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalkozÆsok (lÆsd a 2. 43. pontot). 2. 56. Nem tartoznak az S. 123 alszektorba az olyan (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØgß nonprofit intØzmØnyek, amelyek mÆs pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık, kivØve a biz- tos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgokat Øs nyugd(cid:5)jalapokat, tevØkenysØgØt seg(cid:5)tik, de maguk nem foglalkoznak pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel. Ezek az S. 124 alszektorba tar- toznak (lÆsd a 2. 44. pontot). Alszektor: PØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:3)tı tevØkenysØgeket vØgzı vÆllalatok (S. 124) 2. 57. MeghatÆrozÆs: A pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgeket vØgzı vÆllalatok alszektor (S. 124) magÆban foglal valamennyi pØnz(cid:4)gyi vÆllalatot Øs kvÆzi vÆllalatot, amely maga nem pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tı (lÆsd a 2. 39. pontot), de fı tevØkenysØge a pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkeny- sØg, tehÆt a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel (cid:3)sszef(cid:4)ggı tevØkenysØg, amely ugyanakkor (cid:3)nmagÆban nem pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs. 2. 58. K(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen a k(cid:3)vetkezı pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Øs kvÆzi vÆllalatok tartoznak az S. 124 alszektorba: a) biztos(cid:5)tÆsi (cid:4)gyn(cid:3)k(cid:3)k, ØrtØkmentØsi Øs kÆr(cid:4)gyintØzık, biztos(cid:5)tÆsi Øs nyugd(cid:5)jtanÆcsad(cid:2)k stb. ; b) hitel(cid:4)gyn(cid:3)k(cid:3)k, ØrtØkpap(cid:5)rbr(cid:2)kerek, befektetØsi tanÆcsad(cid:2)k stb. ; c) vÆllalatok rØszvØnyeit k(cid:4)lsı tulajdonosoknak elad(cid:2), ØrtØkpap(cid:5)rok kibocsÆtÆsÆt szervezı vÆllalatok; d) vÆlt(cid:2)k Øs hasonl(cid:2) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k forgatmÆnyozÆssal t(cid:3)rtØnı garantÆlÆsÆt fı tevØkenysØgkØnt vØgzı vÆllalatok; e) szÆrmazØkos Øs fedezeti pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel, pØldÆul swap, opci(cid:2)s Øs hatÆridıs (cid:4)gyletekkel (kibocsÆtÆs nØlk(cid:4)l) foglalkoz(cid:2) vÆllalatok; 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 51 f) a pØnzpiacok infrastruktœrÆjÆt biztos(cid:5)t(cid:2) vÆllalatok; g) pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık Øs a pØnzpiacok k(cid:3)zponti fel(cid:4)gyeleti hat(cid:2)sÆgai, ha elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lt intØzmØnyi egysØgek; h) nyugd(cid:5)jalapok, befektetØsi alapok stb. kezelıi; i) j) ØrtØktızsdei Øs biztos(cid:5)tÆsi tızsdei szolgÆltatÆsokat nyœjt(cid:2) vÆllalatok; pØnz(cid:4)gyi vÆllalatokat seg(cid:5)tı, de pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel vagy pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgekkel nem foglalkoz(cid:2) (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØg- gel rendelkezı nonprofit intØzmØnyek (lÆsd a 2. 44. pontot). 2. 59. Nem tartoznak az S. 124 alszektorba a fı tevØkenysØgkØnt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel Øs/vagy pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgekkel foglalkoz(cid:2) leÆnyvÆllalatok csoportjÆt ellenırzı Øs irÆny(cid:5)t(cid:2) holdingtÆrsasÆgok, amelyek (cid:3)nmagukban nem pØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzı vÆllala- tok. Ezek az S. 123 alszektorba tartoznak (lÆsd a 2. 43. pontot). Alszektor: Biztos(cid:3)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:3)jalapok (S. 125) 2. 60. MeghatÆrozÆs: A biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok alszektor (S. 125) magÆban foglalja mindazokat a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatokat Øs kvÆzi vÆllalato- kat, amelyek fı tevØkenysØge a kockÆzatok megosztÆsÆnak formÆjÆban megval(cid:2)sul(cid:2) pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs (lÆsd a 2. 35. pontot). 2. 61. A megk(cid:3)t(cid:3)tt biztos(cid:5)tÆsi szerzıdØsek vonatkozhatnak egyØnekre Øs/vagy csoportokra, a rØszvØtel lehet a kormÆny Æltal k(cid:3)telezıen elı(cid:5)rt vagy (cid:3)nkØntes. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi szerzıdØsek (lÆsd a 4. 83. –4. 91. pontot) bizonyos esetekben a megk(cid:3)t(cid:3)tt szerzıdØsek jelentıs rØszØt kØpezik. 2. 62. Az S. 125 alszektorba tartoznak mind a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆg tulajdonÆban lØvı biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok, mind a viszontbiztos(cid:5)t(cid:2) tÆrsasÆgok. 2. 63. Nem tartoznak az S. 125 alszektorba: a) azok az intØzmØnyi egysØgek, amelyek teljes(cid:5)tik a 2. 74. pontban felsorolt mindkØt kritØriumot. Ezek az S. 1314 alszektorba tartoznak; b) c) azok a holdingtÆrsasÆgok, amelyek csak ellenırzik Øs irÆny(cid:5)tjÆk a fıleg biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgokb(cid:2)l Øs nyugd(cid:5)jalapokb(cid:2)l Æll(cid:2) vÆllalatcsoportjukat, de amelyek maguk nem biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok vagy nyugd(cid:5)jalapok. Ezek az S. 123 alszektorba tartoznak (lÆsd a 2. 43. pontot); a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgokat Øs nyugd(cid:5)jalapokat seg(cid:5)tı, de pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel nem foglalkoz(cid:2) (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı nonpro- fit intØzmØnyek. Ezek az S. 124 alszektorba tartoznak (lÆsd a 2. 44. pontot). 2. 64. A biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok alszektor a k(cid:3)vetkezı alcsoportokra oszthat(cid:2): a) biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok; b) ((cid:3)nÆll(cid:2)) nyugd(cid:5)jalapok. Az (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok olyan nyugd(cid:5)jalapok, amelyek d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆval rendelkeznek Øs a szÆmlÆk teljes sorozatÆt vezetik, (cid:5)gy intØzmØnyi egysØget kØpeznek. A nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok nem intØzmØnyi egysØgek, Øs az ıket lØtrehoz(cid:2) intØzmØnyi egysØg rØszØt kØpezik. 2. 65. Az Øletbiztos(cid:5)t(cid:2) Øs a nem Øletbiztos(cid:5)t(cid:2) tÆrsasÆgok egyØneknek Øs csoportoknak is nyœjthatnak biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆst. NØmely biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆg csak csoportos szerzıdØsekre korlÆtozza tevØkenysØgØt. E biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgoknak engedØly(cid:4)k van bÆrmely csoportot biztos(cid:5)tani. 2. 66. A nyugd(cid:5)jalapok olyan intØzmØnykØnt hatÆrozhat(cid:2)k meg, amelyek a biztos(cid:5)tott szemØlyek szociÆlis kockÆzataira Øs sz(cid:4)ksØgleteire vonatkoz(cid:2) csoportos kockÆzatok ellen biztos(cid:5)tanak (lÆsd a 4. 84. pontot). Ilyen biztos(cid:5)tÆst jellemzıen egy vÆllalkozÆs vagy vÆllalkozÆscsoport alkalmazottai, egy szakÆgazat vagy egy nemzetgazdasÆgi Ægazat munkavÆllal(cid:2)i, vagy azonos foglalkozÆsœ szemØlyek k(cid:3)tnek. A biztos(cid:5)tÆsi szerzıdØsben foglalt juttatÆsok garantÆlhatjÆk a biztos(cid:5)tott halÆla (fıleg a munkahelyi baleset k(cid:3)vetkeztØben bek(cid:3)vetkezı halÆl) utÆn az (cid:3)zvegynek Øs a gyermekek- nek fizetett juttatÆsokat, a nyugd(cid:5)jazÆs utÆn fizetett juttatÆsokat Øs a biztos(cid:5)tott munkakØptelennØ vÆlÆsa utÆn fizetett juttatÆsokat. 52 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 2. 67. NØhÆny orszÆgban e kockÆzatokra az Øletbiztos(cid:5)t(cid:2) tÆrsasÆgok Øs a nyugd(cid:5)jalapok egyarÆnt k(cid:3)thetnek biztos(cid:5)tÆst. A t(cid:3)bbi orszÆgban a felsorolt kockÆzatokra csak Øletbiztos(cid:5)t(cid:2) tÆrsasÆgok k(cid:3)thetnek biztos(cid:5)tÆst. Az Øletbiztos(cid:5)t(cid:2) tÆrsasÆgokkal ellentØtben a nyugd(cid:5)jalapok mßk(cid:3)dØsØt t(cid:3)rvØny korlÆtozza az alkalmazottak Øs (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k meghatÆrozott csoportjaira. `LLAMH`ZTART`S (S. 13) 2. 68. MeghatÆrozÆs: Az ÆllamhÆztartÆs (S. 13) magÆban foglalja mindazokat az intØzmØnyi egysØgeket, amelyek egyØb nem piaci termelık (lÆsd a 3. 26. pontot), kibocsÆtÆsuk egyØni vagy k(cid:3)z(cid:3)ssØgi fogyasztÆsra ker(cid:4)l, Øs amelyeket fıleg a t(cid:3)bbi szektorhoz tartoz(cid:2) egysØgek Æltal teljes(cid:5)tett k(cid:3)telezı befizetØsekkel finansz(cid:5)roznak, Øs/vagy mindazokat az intØzmØnyi egysØgeket, amelyek fı tevØkenysØge a nemzeti j(cid:3)vedelem Øs vagyon œjraelosztÆsa. 2. 69. Az S. 13 szektorba tartoz(cid:2) intØzmØnyi egysØgek a k(cid:3)vetkezık: a) olyan kormÆnyzati egysØgek (kivØve a nem pØnz(cid:4)gyi vagy a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorÆba besorolt Ællami vÆllalati formÆban mßk(cid:3)dı Ællami tulajdonœ termelıegysØgeket, a k(cid:4)l(cid:3)n jogszabÆly alapjÆn (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı Ællami tulajdonœ termelıegysØgeket, Øs az Ællami kvÆzi vÆllalatokat), amelyek a k(cid:3)z(cid:3)ssØg rØszØre fıkØnt nem piaci termØkeket Øs szolgÆltatÆsokat nyœjtanak, illetve finansz(cid:5)roz- nak (11); b) azok a nonprofit intØzmØnyek, amelyek (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkeznek, egyØb nem piaci termelık, a kormÆnyzat irÆny(cid:5)tÆsa alatt Ællnak, Øs amelyek finansz(cid:5)rozÆsa elsısorban kormÆnyzati forrÆsb(cid:2)l t(cid:3)rtØnik; c) (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok, ha a 2. 74. pont kØt k(cid:3)vetelmØnye teljes(cid:4)l. 2. 70. Az ÆllamhÆztartÆs nØgy alszektorb(cid:2)l Æll: a) k(cid:3)zponti kormÆnyzat (S. 1311); b) tartomÆnyi kormÆnyzat (S. 1312); c) helyi (cid:3)nkormÆnyzat (S. 1313); d) tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok (S. 1314). Alszektor: K(cid:1)zponti kormÆnyzat (S. 1311) 2. 71. MeghatÆrozÆs: A k(cid:3)zponti kormÆnyzat alszektor magÆban foglalja az Ællam (cid:3)sszes k(cid:3)zigazgatÆsi egysØgØt Øs egyØb k(cid:3)zponti szerveket a tÆrsa- dalombiztos(cid:5)tÆsi alapok kezelıi kivØtelØvel, amelyek hatÆsk(cid:3)re rendszerint kiterjed az orszÆg egØsz gazdasÆgi ter(cid:4)letØre. Az S. 1311 alszektorba tartoznak azok a nonprofit intØzmØnyek is, amelyek a k(cid:3)zponti kormÆnyzat irÆny(cid:5)tÆsa alatt Ællnak, Øs amelyek finansz(cid:5)- rozÆsa elsısorban k(cid:3)zponti kormÆnyzati forrÆsb(cid:2)l t(cid:3)rtØnik, Øs amelyek hatÆsk(cid:3)re az orszÆg egØsz gazdasÆgi ter(cid:4)letØre kiterjed. Alszektor: TartomÆnyi kormÆnyzat (S. 1312) 2. 72. MeghatÆrozÆs: A tartomÆnyi kormÆnyzat alszektor azokat a tartomÆnyi kormÆnyzatokat foglalja magÆban, amelyek elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lt intØzmØnyi egy- sØgek, bizonyos kormÆnyzati funkci(cid:2)kat gyakorolnak a k(cid:3)zponti kormÆnyzati szint alatt Øs a helyi (cid:3)nkormÆnyzati szint felett; a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok kezelıi nem tartoznak ebbe az alszektorba. Az S. 1312 alszektorba tartoznak azok a nonprofit intØzmØnyek is, amelyek a tartomÆnyi kormÆnyzat irÆny(cid:5)tÆsa alatt Ællnak, Øs amelyek finansz(cid:5)rozÆsa elsısorban tartomÆnyi kormÆnyzati forrÆsb(cid:2)l t(cid:3)rtØnik, Øs amelyek hatÆsk(cid:3)re a tartomÆny gazdasÆgi ter(cid:4)letØre korlÆtoz(cid:2)dik. Alszektor: Helyi (cid:1)nkormÆnyzat (S. 1313) 2. 73. MeghatÆrozÆs: A helyi (cid:3)nkormÆnyzat alszektor olyan k(cid:3)zigazgatÆsi egysØgeket foglal magÆban, amelyek hatÆsk(cid:3)re az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØ- nek kizÆr(cid:2)lag helyi rØszØre terjed ki; a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok helyi kØpviseletei nem tartoznak ebbe az alszektorba. (11) Az S. 13 szektorba, az S. 1311 k(cid:3)zponti kormÆnyzat alszektorba tartoznak megegyezØs alapjÆn azok a piacszabÆlyoz(cid:2) szervezetek, amelyek vagy kizÆr(cid:2)lagosan vagy elsıdlegesen az Ællami tÆmogatÆsok egyszerß eloszt(cid:2)i. Ugyanakkor az S. 11 szektorba tartoznak azok a szervezetek, amelyek kizÆr(cid:2)lagosan vagy elsıdlegesen mezıgaz- dasÆgi vagy ØlelmiszertermØkek vØtelØvel, tartÆsÆval Øs eladÆsÆval foglalkoznak (lÆsd a 2. 21. pont 6. lÆbjegyzetØt). 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 53 Az S. 1313 alszektorba tartoznak azok a nonprofit intØzmØnyek is, amelyek az (cid:3)nkormÆnyzatok irÆny(cid:5)tÆsa alatt Ællnak, Øs amelyek finansz(cid:5)ro- zÆsa elsısorban helyi (cid:3)nkormÆnyzati forrÆsb(cid:2)l t(cid:3)rtØnik, Øs amelyek hatÆsk(cid:3)re a helyi (cid:3)nkormÆnyzatok gazdasÆgi ter(cid:4)letØre korlÆtoz(cid:2)dik. Alszektor: TÆrsadalombiztos(cid:3)tÆsi alapok (S. 1314) 2. 74. MeghatÆrozÆs: A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok alszektor azokat a k(cid:3)zponti, tartomÆnyi Øs helyi intØzmØnyi egysØgeket foglalja magÆban, ame- lyek fı tevØkenysØge tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok nyœjtÆsa, Øs megfelelnek a k(cid:3)vetkezı kØt feltØtelnek: a) b) t(cid:3)rvØny vagy rendelet erejØnØl fogva a lakossÆg bizonyos csoportjai k(cid:3)telesek a rendszerben rØszt venni, vagy hozzÆjÆrulÆst fizetni; a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok Øs juttatÆsok megÆllap(cid:5)tÆsa vagy j(cid:2)vÆhagyÆsa a kormÆnyzat felelıssØgi k(cid:3)rØbe tarto- zik, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l fel(cid:4)gyeleti szervkØnt vagy munkaad(cid:2)kØnt bet(cid:3)lt(cid:3)tt szerepØtıl (lÆsd a 4. 89. pontot). `ltalÆban nincs k(cid:3)zvetlen kapcsolat az egyØn Æltal viselt kockÆzat Øs az Æltala fizetett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs (cid:3)sszege k(cid:3)z(cid:3)tt. H`ZTART`SOK (S. 14) 2. 75. MeghatÆrozÆs: A hÆztartÆsok szektor (S. 14) magÆnszemØlyeket Øs magÆnszemØlyek csoportjait foglalja magÆban, egyrØszt mint fogyaszt(cid:2)kat, mÆsrØszt esetenkØnt mint olyan vÆllalkoz(cid:2)kat, akik piaci termØkeket Æll(cid:5)tanak elı, pØnz(cid:4)gyi vagy nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆso- kat nyœjtanak (azaz piaci termelık); a vÆllalkoz(cid:2)k esetØn az S. 14 szektorba sorolÆs feltØtele, hogy ne olyan elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lt intØzmØ- nyi egysØg vØgezze a vÆllalkoz(cid:2)i tevØkenysØget, amelyet kvÆzi vÆllalatkØnt kell kezelni. A szektorba tartoznak azok a magÆnsze- mØlyek vagy csoportok is, akik kizÆr(cid:2)lag sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra Æll(cid:5)tanak elı termØkeket vagy nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆso- kat (lÆsd a 3. 20. , 3. 25. Øs 3. 30. pontot). A hÆztartÆsok mint fogyaszt(cid:2)k olyan egy helyen lak(cid:2) szemØlyek kis csoportjakØnt hatÆrozhat(cid:2)k meg, akik j(cid:3)vedelm(cid:4)k Øs vagyonuk egØszØt vagy egy rØszØt megosztjÆk egymÆssal, Øs bizonyos Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat – elsısorban a lakÆsszolgÆlta- tÆst Øs az Ølelmet – k(cid:3)z(cid:3)sen fogyasztjÆk el. E feltØtel kiegØsz(cid:5)thetı mØg a csalÆdi vagy Ørzelmi kapcsolat meglØtØvel is. Ezen egysØgek fı bevØteli forrÆsai a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelembıl, a tulajdonosi j(cid:3)vedelembıl, a t(cid:3)bbi szektorb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) transzferekbıl, illetve a piaci termØkek eladÆsÆb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) bevØtelekbıl, vagy a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelt termØkek kibocsÆtÆsÆb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) imputÆlt bevØtelekbıl szÆrmaznak. 2. 76. A hÆztartÆsok szektorba tartoznak: a) azok az egyØnek vagy az egyØnek azon csoportjai, akik fı tevØkenysØge a fogyasztÆs; b) c) d) e) azok a tart(cid:2)san intØzetben Ølı szemØlyek, akik gazdasÆgi (cid:4)gyekben kevØs vagy semmilyen intØzkedØsi vagy d(cid:3)ntØsi auton(cid:2)miÆval nem ren- delkeznek (pØldÆul kolostorokban Ølı egyhÆzi rendek tagjai, hosszan tart(cid:2) k(cid:2)rhÆzi kezelØs alatt Æll(cid:2) betegek, hosszœ idejß b(cid:3)rt(cid:3)nb(cid:4)ntetØsre (cid:5)tØlt rabok, tart(cid:2)san nyugd(cid:5)jas otthonokban Ølı idıs emberek). (cid:11)gy kell tekinteni, hogy e szemØlyek egy(cid:4)ttesen egyetlen intØzmØnyi egysØ- get, azaz egyetlen hÆztartÆst alkotnak; azok az egyØnek vagy egyØnek azon csoportjai, akik fı tevØkenysØge a fogyasztÆs Øs kizÆr(cid:2)lag sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termØkeket Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsokat Æll(cid:5)tanak elı; az ESA a sajÆt vØgsı fogyasztÆsra ker(cid:4)lı szolgÆltatÆsoknak csak kØt kateg(cid:2)riÆjÆt tartalmazza: a sajÆt lakÆsszolgÆltatÆst Øs a fizetett alkalmazottak Æltal nyœjtott hÆztartÆsi szolgÆltatÆsokat; azok az (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı egyØni vÆllalkozÆsok Øs szemØlyegyes(cid:5)tı tÆrsasÆgok, amelyek piaci termelık, s amelyek nem tekinthetık kvÆzi vÆllalatoknak; a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek, amelyek nem rendelkeznek (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel, vagy amelyek, bÆr rendelkeznek (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel, csekØly jelentısØggel b(cid:5)rnak (lÆsd a 2. 88. pontot). 2. 77. A hÆztartÆsok szektor hat alszektorb(cid:2)l tevıdik (cid:3)ssze: a) munkaad(cid:2)k (beleØrtve az alkalmazott nØlk(cid:4)li (cid:3)nÆll(cid:2)akat) (S. 141 + S. 142); b) munkavÆllal(cid:2)k (S. 143); c) tulajdonosi j(cid:3)vedelemben rØszes(cid:4)lık (S. 1441); 54 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet d) nyugd(cid:5)jasok (S. 1442); e) egyØb transzfer jellegß j(cid:3)vedelemben rØszes(cid:4)lık (S. 1443); f) egyØb hÆztartÆsok (S. 145). 2. 78. A hÆztartÆsokat a hÆztartÆs mint egysØges egØsz legnagyobb j(cid:3)vedelmØnek kateg(cid:2)riÆja alapjÆn (munkaad(cid:2)i j(cid:3)vedelem, munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem stb. ) kell alszektorokba sorolni. Ha ugyanaz a hÆztartÆs t(cid:3)bb adott kateg(cid:2)riÆjœ j(cid:3)vedelemben rØszes(cid:4)l, a besorolÆs alapjÆul az egyes kateg(cid:2)riÆ- kon bel(cid:4)li teljes hÆztartÆsi j(cid:3)vedelemnek kell szolgÆlnia. Alszektor: Munkaad(cid:2)k (beleØrtve az alkalmazott nØlk(cid:4)li (cid:1)nÆll(cid:2)akat) (S. 141 + S. 142) 2. 79. MeghatÆrozÆs: A munkaad(cid:2)k (beleØrtve az alkalmazott nØlk(cid:4)li (cid:3)nÆll(cid:2)akat) alszektort a hÆztartÆsok azon csoportja alkotja, ahol a hÆztartÆs egØ- szØnek legnagyobb j(cid:3)vedelemforrÆsa a (vegyes) j(cid:3)vedelem (B. 3), mØg akkor is, ha ez nem haladja meg a hÆztartÆs (cid:3)sszj(cid:3)vedel- mØnek a felØt; a (vegyes) j(cid:3)vedelem (B. 3) a hÆztartÆsok tulajdonosukt(cid:2)l el nem k(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lt, fizetett alkalmazottakkal vagy azok nØlk(cid:4)l mßk(cid:3)dı, piaci Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat elıÆll(cid:5)t(cid:2) vÆllalkozÆsaiban a tulajdonos szÆmÆra kØpzıdı j(cid:3)vedelem. Alszektor: MunkavÆllal(cid:2)k (S. 143) 2. 80. MeghatÆrozÆs: A munkavÆllal(cid:2)k alszektort a hÆztartÆsok azon csoportja alkotja, amelyeknØl a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem (D. 1) a legnagyobb j(cid:3)vedelemforrÆs a hÆztartÆs egØsze szÆmÆra. Alszektor: Tulajdonosi j(cid:1)vedelemben rØszes(cid:4)lık (S. 1441) 2. 81. MeghatÆrozÆs: A tulajdonosi j(cid:3)vedelemben rØszes(cid:4)lık alszektort a hÆztartÆsok azon csoportja alkotja, amelyeknØl a tulajdonosi j(cid:3)vedelem (D. 4) a legnagyobb j(cid:3)vedelemforrÆs a hÆztartÆs egØsze szÆmÆra. Alszektor: Nyugd(cid:3)jasok (S. 1442) 2. 82. MeghatÆrozÆs: A nyugd(cid:5)jasok alszektort a hÆztartÆsok azon csoportja alkotja, amelyeknØl a nyugd(cid:5)jakb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vedelem a legnagyobb j(cid:3)vedelemforrÆs a hÆztartÆs egØsze szÆmÆra. A nyugd(cid:5)jas hÆztartÆsok olyan hÆztartÆsok, amelyek legnagyobb j(cid:3)vedelme az (cid:3)regsØgi vagy egyØb nyugd(cid:5)jakb(cid:2)l Æll, beleØrtve a korÆbbi mun- kaad(cid:2)kt(cid:2)l kapott nyugd(cid:5)jakat is. Alszektor: EgyØb transzfer jellegß j(cid:1)vedelemben rØszes(cid:4)lık (S. 1443) 2. 83. MeghatÆrozÆs: Az egyØb transzfer jellegß j(cid:3)vedelemben rØszes(cid:4)lık alszektort a hÆztartÆsok azon csoportja alkotja, amelyeknØl az egyØb foly(cid:2) transzferekbıl szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vedelem a legnagyobb j(cid:3)vedelemforrÆs a hÆztartÆs egØsze szÆmÆra. EgyØb foly(cid:2) transzfer a tulajdonosi j(cid:3)vedelmen, nyugd(cid:5)jon Øs a tart(cid:2)san intØzetekben Ølı szemØlyek j(cid:3)vedelmØn k(cid:5)v(cid:4)li foly(cid:2) transzferek (cid:3)sszes- sØge. Alszektor: EgyØb hÆztartÆsok (S. 145) 2. 84. MeghatÆrozÆs: Az egyØb hÆztartÆsok alszektor a tart(cid:2)san intØzetekben Ølı szemØlyekbıl Æll. A tart(cid:2)san intØzetekben Ølı szemØlyeket k(cid:4)l(cid:3)n alszektorba kell sorolni, mivel a legnagyobb j(cid:3)vedelemforrÆs kritØriuma alapjÆn nem lenne Ørtelmezhetı e szemØlyek besorolÆsa a fent megadott alszektorokba. 2. 85. Ha a hÆztartÆs egØszØnek fı j(cid:3)vedelemforrÆsa a szektorba sorolÆs cØljÆra nem Æll rendelkezØsre, a besorolÆshoz a mÆsodik legjobban alkalmaz- hat(cid:2) kritØrium a referenciaszemØly j(cid:3)vedelme. A hÆztartÆs referenciaszemØlye ÆltalÆban a legnagyobb j(cid:3)vedelemmel rendelkezı szemØly. Ha ez 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 55 ut(cid:2)bbi informÆci(cid:2) sem Æll rendelkezØsre, a hÆztartÆsok alszektorba sorolÆsÆhoz annak a szemØlynek a j(cid:3)vedelme hasznÆlhat(cid:2) fel, aki azt Æll(cid:5)tja magÆr(cid:2)l, hogy ı a referenciaszemØly. 2. 86. K(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı elemzØsekhez Øs politikai d(cid:3)ntØsek megalapozÆsÆhoz ugyanakkor mÆs osztÆlyozÆsi kritØriumok is hasznosak Øs sz(cid:4)ksØgesek lehet- nek, amelyre pØlda a vÆllalkoz(cid:2) hÆztartÆsok tevØkenysØg szerinti csoportos(cid:5)tÆsa: mezıgazdasÆggal foglalkoz(cid:2) hÆztartÆsok; nem mezıgazdasÆg- gal (iparral, szolgÆltatÆssal) foglalkoz(cid:2) hÆztartÆsok. H`ZTART`SOKAT SEG˝T(cid:8) NONPROFIT INT(cid:6)ZM(cid:6)NYEK (S. 15) 2. 87. MeghatÆrozÆs: A hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek szektort (S. 15) olyan nonprofit intØzmØnyek alkotjÆk, amelyek (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØ- lyisØggel rendelkeznek, hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı tevØkenysØget folytatnak, Øs egyØb nem piaci magÆntermelık (lÆsd a 3. 32. pontot). Fı bevØteli forrÆsaik – az eseti ØrtØkes(cid:5)tØsbıl szÆrmaz(cid:2) bevØteleken k(cid:5)v(cid:4)l – a hÆztartÆsokt(cid:2)l mint fogyaszt(cid:2)kt(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) (cid:3)nkØntes pØnzbeni Øs termØszetbeni hozzÆjÆrulÆsokb(cid:2)l, kormÆnyzati kifizetØsekbıl (12) Øs tulajdonosi j(cid:3)vedelembıl szÆrmaznak. 2. 88. Ha ezek az intØzmØnyek nem tœl jelentısek, akkor nincsenek e szektorba sorolva, gazdasÆgi mßveleteik pedig (cid:3)sszeolvadnak a hÆztartÆsok (S. 14) mßveleteivel. A hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek szektorba a hÆztartÆsok szÆmÆra nem piaci Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat nyœjt(cid:2), hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek k(cid:3)vetkezı fıbb t(cid:5)pusai tartoznak: a) szakszervezetek, szakmai vagy tudomÆnyos tÆrsasÆgok, fogyaszt(cid:2)i ØrdekvØdelmi szervezetek, politikai pÆrtok, egyhÆzak vagy vallÆsi k(cid:3)z(cid:3)ssØgek (beleØrtve az Ællam Æltal finansz(cid:5)rozott, de nem az Ællam Æltal irÆny(cid:5)tott szervezeteket), valamint tÆrsadalmi, kulturÆlis, sz(cid:2)ra- koztat(cid:2) Øs sportklubok; b) karitat(cid:5)v Øs egyØb segØlyszervezetek, amelyeket egyØb intØzmØnyi egysØgek pØnzbeni vagy termØszetbeni (cid:3)nkØntes adomÆnyai finansz(cid:5)roz- nak. Az S. 15 szektorba tartoznak a nem rezidens egysØgeket seg(cid:5)tı karitat(cid:5)v Øs egyØb segØlyszervezetek, de nem tartoznak ide azok az intØzmØnyek, amelyekben a tagsÆgi viszony termØkek Øs szolgÆltatÆsok elıre meghatÆrozott k(cid:3)rØnek igØnybevØtelØre jogos(cid:5)t. K(cid:7)LF(cid:10)LD (S. 2) 2. 89. MeghatÆrozÆs: A k(cid:4)lf(cid:3)ld (S. 2) az egysØgek olyan csoportos(cid:5)tÆsa, amely nem a tevØkenysØgek Øs az erıforrÆsok alapjÆn t(cid:3)rtØnik; a k(cid:4)lf(cid:3)ld mind- azokat a nem rezidens egysØgeket (13) tartalmazza, amelyek gazdasÆgi mßveleteket folytatnak rezidens szervezeti egysØgekkel, vagy egyØb gazdasÆgi kapcsolatban Ællnak rezidens egysØgekkel. SzÆmlÆi teljes k(cid:3)rß ÆttekintØst nyœjtanak a nemzetgazdasÆgot a k(cid:4)lf(cid:3)lddel (cid:3)sszek(cid:3)tı gazdasÆgi kapcsolatokr(cid:2)l. 2. 90. A k(cid:4)lf(cid:3)ld nem szektor abban az Ørtelemben, hogy rÆ vonatkoz(cid:2)an a szÆmlÆk teljes sorozatÆt vezetni kell, bÆr gyakran cØlszerß a k(cid:4)lf(cid:3)ldet œgy kezelni, mintha szektor lenne. A szektorokat a teljes gazdasÆg rØszekre bontÆsÆval kell kialak(cid:5)tani a rezidens szervezeti egysØgek gazdasÆgi magatarÆsuk, cØljaik Øs tevØkenysØg(cid:4)k tekintetØben hasonl(cid:2), homogØnebb csoportjainak lØtrehozÆsÆhoz. Nem ez a helyzet a k(cid:4)lf(cid:3)ld szektornÆl: itt kell nyilvÆntartani a nem pØnz(cid:4)gyi Øs pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok, nonprofit intØzmØnyek, hÆztartÆsok Øs a kormÆnyzat nem rezidens szervezeti egysØgekkel folytatott gazdasÆgi mßveleteit Øs egyØb gazdasÆgi folyamatait, valamint a rezidensek Øs nem rezidensek k(cid:3)z(cid:3)tti egyØb gazdasÆgi kapcsolatokat, pØldÆul a rezidensek nem rezidensekkel szembeni k(cid:3)vetelØseit. 2. 91. Megjegyzendı, hogy a k(cid:3)vetkezı kivØtelek lØteznek az al(cid:2)l a szabÆly al(cid:2)l, miszerint a k(cid:4)lf(cid:3)ldre vonatkoz(cid:2) szÆmlÆk csak a rezidens szervezeti egysØgek Øs a nem rezidens egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveleteket tartalmazzÆk: a) a rezidens egysØgek Æltal az importtermØkek szÆll(cid:5)tÆsÆval (az exportÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆig) nyœjtott szolgÆltatÆsokat a k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆk FOB- paritÆson mØrt import rØszekØnt t(cid:4)ntetik fel annak ellenØre, hogy rezidens egysØgek nyœjtottÆk azokat (lÆsd a 3. 144. pontot); (12) A kormÆnyzat Æltal ellenırz(cid:3)tt Øs fıleg a kormÆnyzat Æltal finansz(cid:5)rozott nonprofit intØzmØnyek a kormÆnyzati szektorba tartoznak (lÆsd a 2. 69. b) pontot). (13) Ide tartoznak az EU intØzmØnyei Øs a nemzetk(cid:3)zi szervezetek (lÆsd mØg a 2. 06. pontot). 56 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet b) c) a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szektorokba tartoz(cid:2) rezidensek k(cid:3)z(cid:3)tt k(cid:4)lf(cid:3)ldi eszk(cid:3)z(cid:3)kben foly(cid:2) gazdasÆgi mßveleteket a k(cid:4)lf(cid:3)ldre vonatkoz(cid:2) rØszletes pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk felt(cid:4)ntetik; bÆr ezek nincsenek hatÆssal az orszÆg k(cid:4)lf(cid:3)lddel szemben fennÆll(cid:2) pØnz(cid:4)gyi helyzetØre, hatÆst gyakorolnak az egyes szektoroknak a k(cid:4)lf(cid:3)lddel fennÆll(cid:2) pØnz(cid:4)gyi kapcsolataira; az orszÆg k(cid:3)telezettsØgeiben a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı f(cid:3)ldrajzi z(cid:2)nÆkhoz tartoz(cid:2) nem rezidensek k(cid:3)z(cid:3)tt foly(cid:2) gazdasÆgi mßveleteket a k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆm- lÆk f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letek szerint rØszletezett szÆmlÆi felt(cid:4)ntetik. BÆr ezek a gazdasÆgi mßveletek nincsenek hatÆssal az orszÆgnak a k(cid:4)lf(cid:3)lddel szemben fennÆll(cid:2) (cid:3)sszes k(cid:3)telezettsØgØre, hatÆst gyakorolnak a vilÆg k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı rØszeivel szembeni k(cid:3)telezettsØgekre. 2. 92. A k(cid:4)lf(cid:3)ld szektort (S. 2) a k(cid:3)vetkezı rØszekre kell felosztani: a) az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) (S. 21): 1. 2. az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) tagÆllamai (S. 211); az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyei (S. 212); b) harmadik orszÆgok Øs nemzetk(cid:3)zi szervezetek (S. 22). A TERMEL(cid:8)EGYS(cid:6)GEK SZEKTOROK SZERINTI OSZT`LYOZ`S`NAK ALKALMAZ`SA A LEGFONTOSABB, `LTAL`NOSAN ELTERJEDT JOGI TULAJDONFORM`KRA 2. 93. A k(cid:3)vetkezı ÆttekintØs Øs a 2. 94. –2. 101. pont (cid:3)sszefoglaljÆk azokat az alapelveket, amelyek meghatÆrozzÆk a termelık szektorok szerinti osz- tÆlyozÆsÆt, k(cid:3)vetve az intØzmØnyek fıbb t(cid:5)pusaira alkalmazott egysØges meghatÆrozÆsokat. 2. 94. A piaci termelı magÆn- Øs k(cid:3)zvÆllalatok besorolÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) b) azok, amelyek fı tevØkenysØgkØnt termØkek Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆt vØgzik: S. 11 szektor, nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (lÆsd a 2. 23. pont a) alpontjÆt); azok, amelyek fı tevØkenysØgkØnt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel Øs kiegØsz(cid:5)tı pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsokkal foglalkoznak: S. 12 szektor, pØnz(cid:4)gyi vÆl- lalatok (lÆsd a 2. 40. pont a) Øs f) alpontjÆt). 2. 95. A piaci termelı, (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı sz(cid:3)vetkezetek Øs szemØlyegyes(cid:5)tı tÆrsasÆgok besorolÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) b) azok, amelyek fı tevØkenysØgkØnt Æruk Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆt vØgzik: S. 11 szektor, nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (lÆsd a 2. 23. pont b) alpontjÆt); azok, amelyek fı tevØkenysØgkØnt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel Øs kiegØsz(cid:5)tı pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsokkal foglalkoznak: S. 12 szektor, pØnz(cid:4)gyi vÆl- lalatok (lÆsd a 2. 40. pont b) alpontjÆt). 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 57 k ı l e m r e t n Æ g a M ) t o t n o p. 9 2 3. a d s Æ l ( k ı l e m r e t i m a l l ` ) t o t n o p. 8 2 3. a d s Æ l ( k ı l e m r e t i c a i p m e n b Ø y g E ı f k e y l e m a , k ı l e m r e t i c a i P a e g Ø s y n e k Ø v e t s Ø t (cid:5) t e v z (cid:3) k i y g (cid:4) z n Ø p ı f k e y l e m a , k ı l e m r e t i c a i P m e n s Ø k e k Ø m r e t a e g Ø s y n e k Ø v e t a s Æ t (cid:5) l l Æ ı l e k o s Æ t a t l Æ g l o z s i y g (cid:4) z n Ø p a s u p (cid:5) t k ı l e m r e T a r k Æ m r o f n o d j a l u t i g o j t d e j r e t l e n a s o n Æ l a t l Æ , b b a s o t n o f g e l a a s Æ z a m l a k l a k a n Æ s Æ z o y l Æ t z s o i t n i r e z s k o r o t k e z s k e g Ø s y g e ı l e m r e t A – a l b Æ t ) t Æ j t n o p l a k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p 2 1 S. ) f s Ø ) a t n o p. 0 4 2. a d s Æ l ( ) t Æ j t n o p l a ) a t n o p. 3 2 2. a d s Æ l ( k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p m e n 1 1 S. 3 2. s Ø z e v e n g e m i g o j s o s Æ k o z s A s Ø z e v e n g e m i g o j s o s Æ k o z s A ) 1 ( ı t (cid:5) g e s t a k o s Æ t r a t z Æ h 5 1 S. s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ 3 1 S. k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p 2 1 S. k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p m e n 1 1 S. k e y n Ø m z Ø t n i t i f o r p n o n ı z e k l e d n e r l e g g Ø s i y l Ø m e z s i g o j (cid:2) l l Æ n (cid:10) ) t Æ j t n o p l a ) a t n o p. 9 6 2. a d s Æ l ( s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ 3 1 S. ) t Æ j t n o p l a ) b t n o p. 0 4 2. a d s Æ l ( ) t Æ j t n o p l a ) b t n o p. 3 2 2. a d s Æ l ( k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p 2 1 S. k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p m e n 1 1 S. s Ø k e t e z e k t e v (cid:3) z s ı z e k l e d n e r l e g g Ø s i y l Ø m e z s i g o j (cid:2) l l Æ n (cid:10) k o g Æ s a s r Æ t ı t (cid:5) s e y g e y l Ø m e z s ) t Æ j t n o p l a ) c t n o p. 0 4 2. a d s Æ l ( k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p 2 1 S. ) t Æ j t n o p l a ) c t n o p. 3 2 2. a d s Æ l ( k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p m e n 1 1 S. ı z e k l e d n e r l e g g Ø s i y l Ø m e z s i g o j (cid:2) l l Æ n (cid:3) n Æ j p a l a y l Æ b a z s g o j k ı l e m r e t l n (cid:3) (cid:4) K i m a l l Æ ) t Æ j t n o p l a ) g t n o p. 0 4 2. a d s Æ l ( k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p 2 1 S. k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p m e n 1 1 S. ) t Æ j t n o p l a ) f t n o p. 3 2 2. a d s Æ l ( l e v i ı z m e l l e j k o t a l a l l Æ v i z Æ v k a m e n l e g g Ø s i y l Ø m e z s i g o j (cid:2) l l Æ n (cid:10) k ı l e m r e t i m a l l Æ ı z e k l e d n e r k ı l e m r e t i m a l l Æ ı z e k l e d n e r l e v i ı z m e l l e j k o t a l a l l Æ v i z Æ v k a i m a l l Æ ı z e k l e d n e r m e n k ı l e m r e t ) t o t n o p. 7 8 2. a d s Æ l ( k e y n Ø m z Ø t n i t i f o r p n o n ) t Æ j t n o p l a ) b t n o p. 9 6 2. a d s Æ l ( ) t Æ j t n o p l a ) d t n o p. 0 4 2. a d s Æ l ( ) t Æ j t n o p l a ) d t n o p. 3 2 2. a d s Æ l (. 5 7 2. a d s Æ l ( k o s Æ t r a t z Æ h 4 1 S. 5 7 2. a d s Æ l ( k o s Æ t r a t z Æ h 4 1 S. l e v i ı z m e l l e j k o t a l a l l Æ v i z Æ v k a ) t o t n o p ) t o t n o p k o g Æ s a s r Æ t ı t (cid:5) s e y g e y l Ø m e z s ı z e k l e d n e r m e n ) t Æ j t n o p l a ) g t n o p. 0 4 2. a d s Æ l ( k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p 2 1 S. k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p m e n 1 1 S. ) t Æ j t n o p l a ) f t n o p. 3 2 2. a d s Æ l ( l e v i ı z m e l l e j k o t a l a l l Æ v i z Æ v k a m e n l e g g Ø s i y l Ø m e z s i g o j (cid:2) l l Æ n (cid:10) ı t (cid:5) s e y g e y l Ø m e z s ı z e k l e d n e r ı t (cid:5) s e y g e y l Ø m e z s ı z e k l e d n e r k o g Æ s a s r Æ t k (cid:2) z o k l a l l Æ v i n Ø y g E k o g Æ s a s r Æ t d s Æ l ( k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p 2 1 S. ) t Æ j t n o p l a ) e t n o p. 0 4 2. a k a n z o k l a l g o f l a v Æ s Æ t (cid:5) l l Æ ı l e k o s Æ t a t l Æ g l o z s i y g (cid:4) z n Ø p. ) t o t n o p. 8 8 2. a d s Æ l ( l e v Ø l e t Ø v i k k e y n Ø m z Ø t n i t i f o r p n o n ß g Ø s ı t n e l e j b b e s i k A ) 1 ( ) t Æ j t n o p l a ) e t n o p. 3 2 2. a d s Æ l ( k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p m e n 1 1 S. i y g (cid:4) z n Ø p m e n s Ø k e k Ø m r e t l a v Æ s Æ t (cid:5) l l Æ ı l e k o s Æ t a t l Æ g l o z s k a n z o k l a l g o f (cid:2) z o r Æ t a h g e m t r o p o s c t a l a l l Æ v t n i r e z s a s u p (cid:5) t - g Ø s y n e k Ø v e t ı v Ø l n a b k u n o d j a l u t a , k o g Æ s a s r Æ t g n i d o H l 58 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 2. 96. A k(cid:4)l(cid:3)n jogszabÆly alapjÆn (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı olyan Ællami termelık, amelyek piaci termelık, besorolÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) b) azok, amelyek fı tevØkenysØgkØnt Æruk Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆt vØgzik: S. 11 szektor, nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (lÆsd a 2. 23. pont c) alpontjÆt); azok, amelyek fı tevØkenysØgkØnt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel Øs kiegØsz(cid:5)tı pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsokkal foglalkoznak: S. 12 szektor, pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (lÆsd a 2. 40. pont c) alpontjÆt). 2. 97. Az (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı olyan Ællami termelık, amelyek piaci termelık, besorolÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) ha kvÆzi vÆllalatok (lÆsd a 2. 13. pont f) alpontjÆt): 1. 2. azok, amelyek fı tevØkenysØgkØnt Æruk Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆt vØgzik: S. 11 szektor, nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (lÆsd a 2. 23. pont f) alpontjÆt); azok, amelyek fı tevØkenysØgkØnt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel Øs kiegØsz(cid:5)tı pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsokkal foglalkoznak: S. 12 szektor, pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (lÆsd a 2. 40. pont g) alpontjÆt). b) ha nem kvÆzi vÆllalatok: S. 13 szektor, ÆllamhÆztartÆs, mivel az ıket irÆny(cid:5)t(cid:2) egysØgek szerves rØszØt kØpezik (lÆsd a 2. 69. pont a) alpontjÆt). 2. 98. Az (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı nonprofit intØzmØnyek (egyes(cid:4)letek, alap(cid:5)tvÆnyok) besorolÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) b) azok, amelyek piaci termelık Øs fı tevØkenysØgkØnt Æruk Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆt vØgzik: S. 11 szektor, nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (lÆsd a 2. 23 pont d) alpontjÆt); azok, amelyek fı tevØkenysØgkØnt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel Øs kiegØsz(cid:5)tı pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsokkal foglalkoznak: S. 12 szektor, pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (lÆsd a 2. 40. pont d) alpontjÆt); c) azok, amelyek nem piaci termelık: 1. az S. 13 szektor, ÆllamhÆztartÆs, amennyiben a kormÆnyzat Æltal irÆny(cid:5)tott Ællami termelık, Øs finansz(cid:5)rozÆsuk elsısorban kormÆny- zati forrÆsb(cid:2)l t(cid:3)rtØnik (lÆsd a 2. 69. pont b) pontjÆt); 2. az S. 15 hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek szektor, amennyiben magÆntermelık (lÆsd a 2. 87. pontot). 2. 99. Az egyØni vÆllalkoz(cid:2)k Øs az (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı szemØlyegyes(cid:5)tı tÆrsasÆgok, amelyek piaci termelık, besorolÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) ha kvÆzi vÆllalatok (lÆsd a 2. 13. pont f) alpontjÆt): 1. 2. azok, amelyek fı tevØkenysØgkØnt Æruk Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆt vØgzik: S. 11 szektor, nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (lÆsd a 2. 23. pont f) alpontjÆt); azok, amelyek fı tevØkenysØgkØnt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel Øs kiegØsz(cid:5)tı pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsokkal foglalkoznak: S. 12 szektor, pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (lÆsd a 2. 40. pont g) alpontjÆt); b) ha nem kvÆzi vÆllalatok, az S. 14 hÆztartÆsok szektorba tartoznak (lÆsd a 2. 75. pontot). 2. 100. A holdingtÆrsasÆgok (azaz a vÆllalatcsoportot irÆny(cid:5)t(cid:2) vÆllalatok) besorolÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) b) S. 11 szektor, nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok, ha a piaci termelıkbıl Æll(cid:2) vÆllalatcsoport egØsze tevØkenysØgØnek meghatÆroz(cid:2) rØsze Æruk Øs nem pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsa (lÆsd a 2. 23. pont e) alpontjÆt); S. 12 szektor, pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok, ha a piaci termelıkbıl Æll(cid:2) vÆllalatcsoport egØsze tevØkenysØgØnek meghatÆroz(cid:2) rØsze pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs (lÆsd a 2. 40. pont e) alpontjÆt). 2. 101. A 2. 3. tÆbla sematikus formÆban illusztrÆlja a fentiekben felsorolt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı eseteket. HELYI SZAKOSODOTT TELEPHELYEK (cid:7)S NEMZETGAZDAS`GI `GAZATOK 2. 102. A gyakorlatban az Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat elıÆll(cid:5)t(cid:2) intØzmØnyi egysØgek t(cid:3)bbsØge egyidejßleg t(cid:3)bb tevØkenysØggel foglalkozik. VØgezhet egy fı tevØkenysØget Øs nØhÆny mÆsodlagos Øs kiseg(cid:5)tı tevØkenysØget (lÆsd a 3. 10. –3. 13. pontot). 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 59 2. 103. TevØkenysØg vØgzØsØrıl akkor van sz(cid:2), ha az olyan erıforrÆsok, mint a berendezØsek, munkaerı, gyÆrtÆsi m(cid:2)dszerek, informÆci(cid:2)s hÆl(cid:2)zatok vagy termØkek egy(cid:4)ttes felhasznÆlÆsa meghatÆrozott Æruk Øs szolgÆltatÆsok lØtrehozÆsÆt eredmØnyezi. A tevØkenysØget a termØkek (Æruk Øs szolgÆltatÆsok) felhasznÆlÆsa, a termelØsi folyamat Øs a termØkkibocsÆtÆs jellemzi. A tevØkenysØgek a NACE Rev. 1 (14) osztÆlyozÆs k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szintjei alapjÆn hatÆrolhat(cid:2)k k(cid:3)r(cid:4)l. 2. 104. Ha valamely egysØg egynØl t(cid:3)bb tevØkenysØget folytat, a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgeken k(cid:5)v(cid:4)li (cid:3)sszes tevØkenysØget a brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØk alapjÆn rangsorolni kell. Az (cid:5)gy megÆllap(cid:5)tott legnagyobb brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØk alapjÆn azutÆn k(cid:4)l(cid:3)nbsØget lehet tenni fı tevØkenysØg Øs mÆsodlagos tevØkenysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt. A kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgek viszont nincsenek k(cid:4)l(cid:3)n egysØg formÆjÆban elvÆlasztva az intØzmØnyi egysØg egØszØtıl, Øs nincsenek elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tve azokt(cid:2)l a fı-, illetve mÆsodlagos tevØkenysØgektıl, amelyek seg(cid:5)tØse a feladatuk. 2. 105. A termelØsi folyamatban, valamint az Æruk Øs szolgÆltatÆsok felhasznÆlÆsÆban vØgbemenı gazdasÆgi folyamatok elemzØsØhez ki kell vÆlasz- tani azokat az egysØgeket, amelyek a mßszaki-gazdasÆgi jellegß (cid:3)sszef(cid:4)ggØseket hangsœlyozzÆk. E k(cid:3)vetelmØny azt jelenti, hogy az intØzmØ- nyi egysØgeket ÆltalÆban kisebb Øs homogØnebb egysØgekre kell felosztani a termelØs jellege alapjÆn. A szakosodott telephelyek elsı, operat(cid:5)v megk(cid:3)zel(cid:5)tØsben vÆrhat(cid:2)an megfelelnek e k(cid:3)vetelmØnynek. A SZAKOSODOTT TELEPHELY 2. 106. MeghatÆrozÆs: A szakosodott telephely a szakosodott egysØgnek az a rØsze, amely megfelel a telephelynek (15). A szakosodott egysØg œgy csoportos(cid:5)tja a termelı intØzmØnyi egysØgeket, hogy egy csoportba foglalja az adott intØzmØnyi egysØg minden olyan rØszØt, amely hozzÆjÆrul egy adott tevØkenysØg vØgzØsØhez a NACE Rev. 1 osztÆly (4 szÆmjegy) szintjØn; a szakosodott telephely megfelel az intØzmØnyi egysØg egy vagy t(cid:3)bb ÆgazatÆnak. Az intØzmØnyi egysØg informÆci(cid:2)s rendszerØnek kØpesnek kell lennie arra, hogy minden egyes szakosodott telephelyre kimutassa, vagy kiszÆm(cid:5)tsa legalÆbb a termelØs, a foly(cid:2) termelıfel- hasznÆlÆs, a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem, a mßk(cid:3)dØsi eredmØny ØrtØkØt, a foglalkoztatottak lØtszÆmÆt Øs a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-fel- halmozÆs mØrtØkØt. A helyi egysØg f(cid:3)ldrajzilag meghatÆrozott ter(cid:4)leten elhelyezkedı, Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat elıÆll(cid:5)t(cid:2) intØzmØnyi egysØg vagy annak egy rØsze. A szakosodott telephely termelıkØnt megegyezhet az intØzmØnyi egysØggel vagy annak egy rØszØvel; viszont soha nem tartozhat kØt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı intØzmØnyi egysØghez. 2. 107. Ha az Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat elıÆll(cid:5)t(cid:2) intØzmØnyi egysØg fı tevØkenysØge mellett egy vagy t(cid:3)bb mÆsodlagos tevØkenysØget is folytat, akkor ezzel azonos szÆmœ szakosodott egysØgre kell felosztani, Øs a mÆsodlagos tevØkenysØgeket a fı tevØkenysØgtıl eltØrı tevØkenysØgi tØtelbe besorolni. A szakosodott egysØgek olyan termØket is elıÆll(cid:5)thatnak, amelyek nem tartoznak annak a tevØkenysØgnek a homogØn cso- portjÆba, amely alÆ be vannak sorolva, de amelyeket a rendelkezØsre Æll(cid:2) elszÆmolÆsi adatok alapjÆn nem lehet elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)teni a szakosodott egysØg tevØkenysØgØtıl. Ugyanakkor a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgeket nem kell elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)teni a fı vagy a mÆsodlagos tevØkenysØgektıl. Az osztÆly- ozÆsi rendszer valamely adott kateg(cid:2)riÆjÆba tartoz(cid:2) szakosodott telephely elıÆll(cid:5)that az Æltala vØgzett mÆsodlagos tevØkenysØghez kapcsol(cid:2)- d(cid:2)an a homogØn csoportjÆba nem tartoz(cid:2) olyan termØket is, amit a rendelkezØsre Æll(cid:2) szÆmviteli adatok alapjÆn nem lehet k(cid:4)l(cid:3)n kimutatni. Emiatt egy szakosodott egysØg egy vagy t(cid:3)bb mÆsodlagos tevØkenysØget folytathat. A NEMZETGAZDAS`GI `GAZAT 2. 108. MeghatÆrozÆs: A nemzetgazdasÆgi Ægazat az azonos vagy hasonl(cid:2) tevØkenysØggel foglalkoz(cid:2) szakosodott telephelyeket foglalja magÆban. A legrØszletesebb osztÆlyozÆsi szinten egy Ægazat tartalmaz minden olyan szakosodott telephelyet, amely a NACE Rev. 1 azo- nos osztÆlya (4 szÆmjegy) alÆ tartozik, azaz amely a NACE Rev. 1 ØrtelmØben azonos tevØkenysØget folytat. A nemzetgazdasÆgi Ægazatok mind a piaci, mind a nem piaci Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat elıÆll(cid:5)t(cid:2) szakosodott telephelyeket tartalmazzÆk. MeghatÆrozÆs szerint a nemzetgazdasÆgi Ægazat az azonos t(cid:5)pusœ termelıtevØkenysØggel foglalkoz(cid:2) szakosodott telephelyeket foglalja magÆ- ban, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy az e tevØkenysØgeket folytat(cid:2) intØzmØnyi egysØgek piaci vagy nem piaci termelØst folytatnak. (14) NACE Rev. 1: GazdasÆgi tevØkenysØgek statisztikai osztÆlyozÆsa az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØgben a TanÆcs 1990. okt(cid:2)ber 9-i 3037/90/EGK rendeletØvel (cid:3)sszhangban. (15) A szakosodott telephely megnevezØse az SNA-ban Øs az ISIC REV. 3-ban szakosodott telephely. 60 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 2. 109. A nemzetgazdasÆgi Ægazatok hÆrom kateg(cid:2)riÆba sorolhat(cid:2)k: a) piaci Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat elıÆll(cid:5)t(cid:2) Ægazatok (piaci Ægazatok) Øs sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra ker(cid:4)lı termØkeket Øs szolgÆltatÆsokat (16) elıÆll(cid:5)t(cid:2) Ægazatok; b) a kormÆnyzat nem piaci termØkeit Øs szolgÆltatÆsait elıÆll(cid:5)t(cid:2) Ægazatok: a kormÆnyzat nem piaci Ægazatai; c) a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek nem piaci termØkeit Øs szolgÆltatÆsait elıÆll(cid:5)t(cid:2) Ægazatai: hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek nem piaci Ægazatai. A NEMZETGAZDAS`GI `GAZATOK OSZT`LYOZ`SA 2. 110. A szakosodott telephelyek Ægazati osztÆlyozÆsÆra a NACE Rev. 1 osztÆlyozÆsi rendszert kell hasznÆlni. A HOMOG(cid:7)N SZAKOSODOTT EGYS(cid:7)GEK (cid:7)S A HOMOG(cid:7)N NEMZETGAZDAS`GI `GAZATOK 2. 111. A szakosodott telephely csak megk(cid:3)zel(cid:5)tıleg elØg(cid:5)ti ki a termelØsi folyamat elemzØsØhez sz(cid:4)ksØges k(cid:3)vetelmØnyeket (lÆsd a 2. 105. Øs 2. 107. bekezdØst). Az ilyen jellegß, tehÆt az input-output elemzØshez a homogØn szakosodott egysØg az optimÆlis. A HOMOG(cid:6)N SZAKOSODOTT EGYS(cid:6)G 2. 112. MeghatÆrozÆs: A homogØn szakosodott egysØget a termØkek felhasznÆlÆsÆval, a termelØsi folyamattal Øs a termØkkibocsÆtÆssal meghatÆro- zott sajÆtos tevØkenysØg jellemzi. A felhasznÆlÆst Øs kibocsÆtÆst alkot(cid:2) termØkek nemcsak fizikai jellemzıik Øs a feldolgozott- sÆg foka alapjÆn k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztethetık meg, hanem az alkalmazott termelØsi technol(cid:2)gia alapjÆn is: a termØkek osztÆlyozÆsi rendszere alapjÆn azonos(cid:5)that(cid:2)ak (lÆsd a 2. 118. pontot). 2. 113. Ha egy termØkeket Øs szolgÆltatÆsokat elıÆll(cid:5)t(cid:2) intØzmØnyi egysØg fı tevØkenysØge mellett mØg egy vagy t(cid:3)bb mÆsodlagos tevØkenysØget is vØgez, akkor ezzel azonos szÆmœ homogØn szakosodott egysØgre kell felosztani. A kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgeket nem kell elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)teni a fı vagy a mÆsodlagos tevØkenysØgektıl. A szakosodott telephelyekhez hasonl(cid:2)an a homogØn szakosodott egysØg megegyezhet egy intØzmØnyi egy- sØggel vagy annak egy rØszØvel; mÆsrØszrıl soha nem tartozhat kØt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı intØzmØnyi egysØghez. A HOMOG(cid:6)N NEMZETGAZDAS`GI `GAZAT 2. 114. MeghatÆrozÆs: A homogØn Ægazatot a homogØn szakosodott egysØgek alkotjÆk. A homogØn Ægazatba tartoz(cid:2) tevØkenysØgeket termØkosztÆ- lyozÆs alapjÆn kell meghatÆrozni. A homogØn Ægazat azokat Øs csak azokat az Ærukat vagy szolgÆltatÆsokat termeli, amelye- ket a termØkosztÆlyozÆs azonos csoportba sorol. 2. 115. A homogØn nemzetgazdasÆgi Ægazatok a gazdasÆgi elemzØs cØljÆra lØtrehozott egysØgek. A homogØn szakosodott egysØgek ÆltalÆban nem figyelhetık meg k(cid:3)zvetlen(cid:4)l; a statisztikai felmØrØsekbıl szÆrmaz(cid:2) adatokat Æt kell rendezni ahhoz, hogy homogØn Ægazatokat lehessen kapni. 2. 116. A homogØn Ægazatok hÆrom kateg(cid:2)riÆba sorolhat(cid:2)k: a) piaci Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat elıÆll(cid:5)t(cid:2) homogØn Ægazatok (piaci homogØn Ægazatok) Øs sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra ker(cid:4)lı Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat (17) elıÆll(cid:5)t(cid:2) Ægazatok; b) a kormÆnyzat nem piaci Æruit Øs szolgÆltatÆsait elıÆll(cid:5)t(cid:2) homogØn Ægazatok: a kormÆnyzat nem piaci homogØn Ægazatai; (16) A sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ szolgÆltatÆsok csak a lakÆstulajdonosok Æltal termelt lakÆsszolgÆltatÆsokat Øs a fizetett alkalmazottak foglalkoztatÆsÆval termelt hÆztartÆsi szolgÆltatÆsokat tartalmazzÆk (lÆsd a 3. 21. pontot). (17) A sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ szolgÆltatÆsok csak a lakÆstulajdonosok Æltal termelt lakÆsszolgÆltatÆsokat Øs a fizetett alkalmazottak foglalkoztatÆsÆval termelt hÆztartÆsi szolgÆltatÆsokat tartalmazzÆk (lÆsd a 3. 21. pontot). 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 61 c) a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek nem piaci Æruit Øs szolgÆltatÆsait elıÆll(cid:5)t(cid:2) homogØn Ægazatok: hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonp- rofit intØzmØnyek nem piaci homogØn Ægazatai. 2. 117. A piaci Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat, valamint a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelt termØkeket Øs szolgÆltatÆsokat elıÆll(cid:5)t(cid:2) homogØn Ægazat bÆr- mely olyan intØzmØnyi szektor (cid:3)sszes homogØn szakosodott egysØgØt tartalmazza, amely kizÆr(cid:2)lag piaci Æruk Øs szolgÆltatÆsok vagy sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsœ Æruk Øs szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆval foglalkozik. A piaci Æruknak Øs szolgÆltatÆsoknak a kormÆnyzat vagy a nonprofit intØzmØnyek szektoron bel(cid:4)l t(cid:3)rtØnı termelØsØt (beleØrtve a sajÆt felhasznÆlÆsra termelt Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat is) homogØn szakosodott egysØgkØnt kell kezelni Øs a megfelelı piaci homogØn Ægazatok k(cid:3)zØ kell sorolni. A kormÆnyzat nem piaci Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat termelı nem piaci homogØn Ægazatai a kormÆnyzati szektor valamennyi nem piaci Æru- kat Øs szolgÆltatÆsokat elıÆll(cid:5)t(cid:2) homogØn szakosodott egysØgØt magukban foglaljÆk. A hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek nem piaci homogØn Ægazatai a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek szektor minden nem piaci Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat elıÆll(cid:5)t(cid:2) homogØn szakosodott egysØgØt magukban foglaljÆk. A HOMOG(cid:7)N NEMZETGAZDAS`GI `GAZATOK OSZT`LYOZ`SA 2. 118. Az input-output tÆblÆkban alkalmazott homogØn Ægazatok osztÆlyozÆsa a termØkek tevØkenysØg szerinti osztÆlyozÆsÆn (CPA) (18) alapul. A CPA olyan termØkosztÆlyozÆsi rendszer, amelynek elemeit az Ægazati eredet szerint strukturÆltÆk, amelyet a NACE Rev. 1 hatÆroz meg. (18) CPA: termØkek tevØkenysØg szerinti statisztikai osztÆlyozÆsa a TanÆcs 1993. okt(cid:2)ber 29-i, 3696/93/EGK rendeletØvel (cid:3)sszhangban. 62 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 3. FEJEZET TERM(cid:7)KEKKEL KAPCSOLATOS GAZDAS`GI M(cid:8)VELETEK 3. 01. MeghatÆrozÆs: TermØk minden olyan Æru Øs szolgÆltatÆs, amelyet a termelØs hatÆrÆn bel(cid:4)l hoztak lØtre, illetve nyœjtottak. Ez ut(cid:2)bbit a 3. 07. pont hatÆrozza meg. 3. 02. Az ESA a termØkekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek k(cid:3)vetkezı fı kateg(cid:2)riÆit k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zteti meg: GazdasÆgi mßveletek kateg(cid:2)riÆi KibocsÆtÆs Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs VØgsı fogyasztÆs Brutt(cid:2) felhalmozÆs `ruk Øs szolgÆltatÆsok exportja `ruk Øs szolgÆltatÆsok importja K(cid:2)d P 1 P 2 P 3 P 4 P 5 P 6 P 7 3. 03. A termØkekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek a k(cid:3)vetkezı szÆmlÆkban szerepelnek: a) az Æruk Øs szolgÆltatÆsok egyenlegØben a kibocsÆtÆst Øs az importot forrÆskØnt kell elszÆmolni, a termØkekkel kapcsolatos t(cid:3)bbi gazdasÆgi mßveletek pedig felhasznÆlÆskØnt; b) a termelØsi szÆmlÆban a kibocsÆtÆst forrÆskØnt, a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆst pedig felhasznÆlÆskØnt kell elszÆmolni; c) a rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmlÆban a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆst felhasznÆlÆskØnt kell elszÆmolni; d) a korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmlÆban a vØgsı fogyasztÆst felhasznÆlÆskØnt kell elszÆmolni; e) a tıke szÆmlÆban a brutt(cid:2) felhalmozÆst felhasznÆlÆskØnt (eszk(cid:3)zvÆltozÆskØnt) kell elszÆmolni; f) az Æruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆban az Æruk Øs szolgÆltatÆsok importjÆt forrÆskØnt, m(cid:5)g az Æruk Øs szolgÆltatÆsok exportjÆt felhasz- nÆlÆskØnt kell elszÆmolni. 3. 04. A forrÆstÆblÆban a kibocsÆtÆst Øs az importot forrÆskØnt kell elszÆmolni. A felhasznÆlÆstÆblÆban a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs, a brutt(cid:2) felhalmo- zÆs, a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs Øs az export felhasznÆlÆskØnt ker(cid:4)l elszÆmolÆsra. A szimmetrikus input-output tÆblÆban a kibocsÆtÆst Øs az importot forrÆskØnt, m(cid:5)g az termØkekkel kapcsolatos egyØb gazdasÆgi mßveleteket felhasznÆlÆskØnt kell elszÆmolni. 3. 05. A termØkek forrÆsÆt alapÆron kell ØrtØkelni (lÆsd a 3. 48. pontot). A termØkek felhasznÆlÆsÆt piaci beszerzØsi Æron kell ØrtØkelni (lÆsd a 3. 06. pontot). A forrÆsok Øs felhasznÆlÆsok nØhÆny t(cid:5)pusa esetØben, mint pØldÆul a termØkek importja Øs exportja, speciÆlisabb ØrtØkelØsi elvek alkal- mazÆsa sz(cid:4)ksØges. 3. 06. MeghatÆrozÆs: A piaci beszerzØsi Ær az az Ær, amelyet a beszerzØs pillanatÆban a vevı tØnylegesen fizet a termØkØrt; tartalmazza a termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØt (kivØve a levonhat(cid:2) ad(cid:2)kat, mint a termØkek H(cid:6)`-jÆt), de nem tartalmazza a termØktÆmogatÆsokat; tartalmaz minden szÆll(cid:5)tÆsi d(cid:5)jat, amelyet a vevı k(cid:4)l(cid:3)n fizet azØrt, hogy a k(cid:5)vÆnt idıben Øs helyre szÆll(cid:5)tsÆk az Ærut vagy nyœjt- sÆk a szolgÆltatÆst; a piaci beszerzØsi Ær a nagy tØtelben t(cid:3)rtØnı diszkont- vagy szezonon k(cid:5)v(cid:4)li cs(cid:3)kkentett Æron t(cid:3)rtØnı vÆsÆr- lÆs esetØben eltØr az ÆltalÆnos Ært(cid:2)l vagy d(cid:5)jt(cid:2)l; nem tartalmazza a hitelmegÆllapodÆs alapjÆn hozzÆadott kamat Øs szolgÆltatÆs d(cid:5)jÆt; nem tartalmazza a meghatÆrozott hatÆridın bel(cid:4)l val(cid:2) fizetØs elmulasztÆsa eredmØnyekØnt felmer(cid:4)lt k(cid:4)l(cid:3)n k(cid:3)ltsØgeket. Ha a felhasznÆlÆs idıpontja nem esik egybe a vÆsÆrlÆs idıpontjÆval, kiigaz(cid:5)tÆsokat kell vØgezni a kØt idıpont k(cid:3)z(cid:3)tt eltelt idıtartam sorÆn bek(cid:3)vetkezett ÆrvÆltozÆsok figyelembevØtelØvel (ugyanœgy, ahogyan ezt a kØszletek ÆrvÆltozÆsa megk(cid:3)veteli). E m(cid:2)dos(cid:5)tÆsok k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen fonto- sak, ha az adott termØkek Ærai drasztikusan vÆltoznak az Øv sorÆn. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 63 TERMEL(cid:7)S (cid:7)S KIBOCS`T`S 3. 07. MeghatÆrozÆs: A termelØs olyan termØkelıÆll(cid:5)tÆsi vagy szolgÆltatÆsnyœjtÆsi tevØkenysØg, amely egy intØzmØnyi egysØg ellenırzØse Øs felelıssØge alatt val(cid:2)sul meg munkaerı-, tıke-, termØk- Øs szolgÆltatÆsrÆford(cid:5)tÆsok felhasznÆlÆsÆval. Nem rØszei a termelØsnek a bÆrmilyen emberi beavatkozÆs Øs irÆny(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li, tisztÆn termØszeti folyamatok, mint a halÆllomÆny termØszetes n(cid:3)vekedØse a nem- zetk(cid:3)zi vizeken (a halgazdasÆgok tevØkenysØge azonban termelØsnek minıs(cid:4)l). 3. 08. A termelØs a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) b) valamennyi egyØni Øs k(cid:3)z(cid:3)ssØgi cØlœ Æru Øs szolgÆltatÆs termelØse, amelyeket mÆs egysØgeknek nyœjtanak (vagy azoknak szÆntÆk), Øs nem az azokat megtermelıknek; valamennyi termØk sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı termelØse, amelyet termelıje visszatart sajÆt vØgsı fogyasztÆsa vagy brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmo- zÆsa cØljÆb(cid:2)l. A brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsi cØlra t(cid:3)rtØnı sajÆt termelØs az olyan Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k termelØsØt foglalja magÆban, mint az Øp(cid:5)tØs, a szoftverfejlesztØs Øs a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsi cØlœ ÆsvÆnykincsfeltÆrÆs (a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs fogalmÆt lÆsd a 3. 100. –3. 127. pontban). A hÆztartÆsok sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı termelØse ÆltalÆban a k(cid:3)vetkezıket tartalmazza: 1. a sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı lakÆsØp(cid:5)tØs; 2. a mezıgazdasÆgi termØkek termelØse Øs raktÆrozÆsa; 3. a mezıgazdasÆgi termØkek feldolgozÆsa, mint a liszt elıÆll(cid:5)tÆsa ırlØssel, a gy(cid:4)m(cid:3)lcs(cid:3)k tart(cid:2)s(cid:5)tÆsa szÆr(cid:5)tÆssal; a tejtermØkek elıÆll(cid:5)tÆsa (pØldÆul vaj Øs sajt), valamint a s(cid:3)r-, a bor- Øs a szesz elıÆll(cid:5)tÆsa; 4. egyØb elsıdleges termØkek termelØse, mint s(cid:2)bÆnyÆszat, tızegbÆnyÆszat Øs v(cid:5)zhordÆs; 5. a feldolgozÆs egyØb fajtÆi, mint a kelmesz(cid:3)vØs, a fazekassÆg Øs a bœtorkØsz(cid:5)tØs. A termØkek hÆztartÆsok Æltal sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı termelØsØt akkor kell elszÆmolni, ha az ilyen t(cid:5)pusœ termelØs jelentıs, vagyis valamely orszÆg esetØben feltØtelezhetı, hogy adott termØk esetØben mennyisØgØt tekintve magas a sajÆt fogyasztÆsra t(cid:3)rtØnı termelØs rØszarÆnya. MegegyezØs alapjÆn az ESA csak a sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı lakÆsØp(cid:5)tØst Øs a mezıgazdasÆgi termØkek termelØsØt, raktÆrozÆsÆt Øs feldolgozÆ- sÆt tartalmazza; az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) tagÆllamai esetØben minden egyØb termØktermelØs a hÆztartÆsok sajÆt szÆmlÆjÆra jelentØktelennek minıs(cid:4)l; c) lakÆstulajdonosok sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı lakÆsszolgÆltatÆsa, mint sajÆt felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs; d) a fizetett hÆztartÆsi alkalmazottak hÆztartÆsi Øs szemØlyi szolgÆltatÆsai; e) azon (cid:3)nkØntes tevØkenysØgek, amelyek vØgeredmØnyØt valamilyen termØk, (cid:5)gy pØldÆul lakÆs, templom vagy egyØb Øp(cid:4)let Øp(cid:5)tØsØt, termelØs- kØnt kell elszÆmolni. Az olyan (cid:3)nkØntes tevØkenysØgek, amelyek sorÆn nem hoznak lØtre termØket, pØldÆul a fizetØs nØlk(cid:4)li gondozÆs Øs takar(cid:5)tÆs, nem szÆmolhat(cid:2)ak el. Minden ilyenfajta tevØkenysØget el kell szÆmolni mØg akkor is, ha az illegÆlis, vagy az ad(cid:2)-, a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi, a statisztikai vagy mÆs hat(cid:2)sÆgok Æltal nem regisztrÆlt. 3. 09. A termelØsbe nem tartoznak bele azok a hÆztartÆsi Øs szemØlyi szolgÆltatÆsok, amelyeket ugyanazon hÆztartÆsban hoznak lØtre Øs fogyasztanak el (kivØve a fizetett hÆztartÆsi alkalmazottak tevØkenysØgØt Øs a sajÆt lakÆsszolgÆltatÆst). Ilyenek: a) a lakÆstakar(cid:5)tÆs, -festØs Øs -karbantartÆs, amennyiben e tevØkenysØget ÆltalÆban a bØrlı vØgzi; b) a tart(cid:2)s hÆztartÆsi eszk(cid:3)z(cid:3)k tiszt(cid:5)tÆsa, szervizelØse Øs jav(cid:5)tÆsa; c) az Øtel kØsz(cid:5)tØse Øs felszolgÆlÆsa; d) a gyermekek gondozÆsa, oktatÆsa Øs nevelØse; e) a betegek, fogyatØkosok Øs idısek ÆpolÆsa; f) a hÆztartÆs tagjainak Øs javaiknak a szÆll(cid:5)tÆsa. 64 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet F(cid:8)-, M`SODLAGOS (cid:6)S KISEG˝T(cid:8) TEV(cid:6)KENYS(cid:6)GEK 3. 10. MeghatÆrozÆs: Egy szakosodott telephely fıtevØkenysØge az a tevØkenysØg, amelynek hozzÆadott ØrtØke meghaladja az ugyanabban az egysØg- ben vØgzett t(cid:3)bbi tevØkenysØgØt. A fıtevØkenysØgek osztÆlyozÆsÆt a NACE Rev. 1 alapjÆn kell meghatÆrozni, elısz(cid:3)r az osztÆly- ozÆs legmagasabb szintjØn Øs aztÆn mØlyebb bontÆsokban. 3. 11. MeghatÆrozÆs: A mÆsodlagos tevØkenysØg olyan, a fıtevØkenysØg mellett vØgzett tevØkenysØg, amelyet egy adott szakosodott telephelyen vØgez- nek. A mÆsodlagos tevØkenysØg mÆsodlagos Ærut vagy szolgÆltatÆst bocsÆt ki. 3. 12. MeghatÆrozÆs: A kiseg(cid:5)tı tevØkenysØg kibocsÆtÆsÆnak nem cØlja, hogy a gazdasÆgi szervezeten k(cid:5)v(cid:4)l ker(cid:4)lj(cid:3)n felhasznÆlÆsra. A kiseg(cid:5)tı tevØ- kenysØg tÆmogat(cid:2) tevØkenysØg, amelyet azØrt folytatnak, hogy megfelelı feltØteleket teremtsenek a vÆllalkozÆson bel(cid:4)l a szako- sodott telephelyek fı- Øs mÆsodlagos tevØkenysØgei szÆmÆra. A kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgek eredmØnye tipikusan olyan kibocsÆtÆs, amelyeket ÆltalÆban bÆrmely, akÆr kicsi akÆr nagy mØretß, termelØsi tevØkenysØg rÆford(cid:5)tÆsakØnt fel lehet hasznÆlni. Kiseg(cid:5)tı tevØkenysØg lehet pØldÆul a beszerzØs, az ØrtØkes(cid:5)tØs, a marketing, a k(cid:3)nyvelØs, az adatfeldolgozÆs, a szÆll(cid:5)tÆs, a raktÆrozÆs, a karbantar- tÆs, a takar(cid:5)tÆs Øs a biztonsÆgi szolgÆlat. A vÆllalkozÆsoknak vÆlasztÆsi lehetısØg(cid:4)k van, hogy kiseg(cid:5)tı tevØkenysØget folytatnak, vagy a piacon vÆsÆroljÆk meg az ilyen jellegß szolgÆltatÆsokat az ilyen szolgÆltatÆsokat nyœjt(cid:2)kt(cid:2)l. A sajÆt elıÆll(cid:5)tÆsœ Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k felhalmozÆsa nem szÆm(cid:5)t kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgnek. 3. 13. A kiseg(cid:5)tı tevØkenysØget annak a fı- vagy mÆsodlagos tevØkenysØgnek az (cid:3)sszetevıjekØnt kell kezelni, amelyhez kapcsol(cid:2)dik. Ennek k(cid:3)vetkez- tØben: a) a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØg kibocsÆtÆsÆt k(cid:4)l(cid:3)n nem kell megfigyelni Øs elszÆmolni, (cid:5)gy e kibocsÆtÆs felhasznÆlÆsÆt szintØn nem kell megfigyelni; b) a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØghez felhasznÆlt minden rÆford(cid:5)tÆst – anyagok, munkaerı, Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse stb. – annak a fı- vagy mÆsodlagos tevØkenysØgnek a rÆford(cid:5)tÆsakØnt kell kezelni, amelyhez a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØg kapcsol(cid:2)dik. KIBOCS`T`S (P. 1) 3. 14. MeghatÆrozÆs: A kibocsÆtÆs tartalmazza azokat a termØkeket, amelyeket az elszÆmolÆsi idıszak alatt hoztak lØtre. KonkrØtan a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) b) azon Æruk Øs szolgÆltatÆsok, amelyeket ugyanazon intØzmØnyi egysØghez tartoz(cid:2) egyik szakosodott telephely nyœjt egy mÆsik szakosodott telephelynek; azon Æruk, amelyeket egy szakosodott telephely Æll(cid:5)tott elı Øs ugyanott kØszleten marad az elıÆll(cid:5)tÆsi idıszak vØgØig, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l annak kØsıbbi felhasznÆlÆsi m(cid:2)djÆt(cid:2)l. MindazonÆltal azokat az Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat, amelyeket ugyanazon elszÆmolÆsi idıszakban ugyanazon szakosodott telephelyen termeltek Øs fogyasztottak el, k(cid:4)l(cid:3)n nem kell meghatÆrozni. Ezek ezØrt nem rØszei az adott szakosodott telephely kibocsÆtÆsÆnak Øs foly(cid:2) termelıfelhasz- nÆlÆsÆnak. 3. 15. Ha egy intØzmØnyi egysØg egynØl t(cid:3)bb szakosodott telephelybıl Æll, az intØzmØnyi egysØg kibocsÆtÆsa az ıt alkot(cid:2) szakosodott telephelyek kibocsÆtÆsainak az (cid:3)sszege, beleØrtve a szakosodott telephelyek egymÆsnak szÆll(cid:5)tott kibocsÆtÆsait is. 3. 16. A kibocsÆtÆs hÆrom fajtÆjÆt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zteti meg az ESA: a) piaci kibocsÆtÆs (P. 11); b) sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs (P. 12); c) egyØb nem piaci kibocsÆtÆs (P. 13). E megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØst a szakosodott telephelyek Øs az intØzmØnyi egysØgek esetØben is alkalmazni kell: a) piaci termelık; b) sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelık; c) egyØb nem piaci termelık. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 65 A piaci, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ Øs az egyØb nem piaci k(cid:3)z(cid:3)tti megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs alapvetı, mert ez hatÆrozza meg azokat az ØrtØkelØsi alapelveket, amelyeket a kibocsÆtÆs esetØben alkalmazni kell: a piaci kibocsÆtÆst, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØst, valamint a piaci ter- melık Øs a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelık (cid:3)sszes kibocsÆtÆsÆt alapÆron, m(cid:5)g az egyØb nem piaci termelık (szakosodott telephelyek) (cid:3)sszes kibocsÆtÆsÆt a k(cid:3)ltsØgek oldalÆr(cid:2)l kiindulva kell ØrtØkelni. Egy intØzmØnyi egysØg (cid:3)sszes kibocsÆtÆsÆt az egysØget alkot(cid:2) szakosodott telephelyek (cid:3)sszes kibocsÆtÆsainak (cid:3)sszegekØnt kell ØrtØkelni, termØszetesen k(cid:4)l(cid:3)nbsØget tØve a piaci, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ Øs az egyØb nem piaci cØlœ kibocsÆtÆs k(cid:3)z(cid:3)tt (lÆsd a 3. 54. –3. 56. pontot). E megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs ØrvØnyes az intØzmØnyi egysØgek szektorok szerinti osztÆlyozÆsÆnÆl is (lÆsd a 3. 27. –3. 37. pontot). A megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs fel(cid:4)lrıl lefelØ t(cid:3)rtØnik, azaz elısz(cid:3)r az intØzmØnyi egysØgeket kell megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni, majd a szakosodott telephelyeket Øs azutÆn azok kibocsÆtÆsÆt. K(cid:3)vetkezØskØppen a megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs pontos jelentØse csak a termØk szintjØn (œgymint a piaci kibocsÆtÆs, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs, Øs az egyØb nem piaci kibocsÆtÆs fogalmi meghatÆrozÆsa) Ørthetı meg, figyelve a kibocsÆtÆst lØtrehoz(cid:2) intØz- mØnyi egysØg Øs szakosodott telephely jellemzıit is. A kibocsÆtÆs hÆrom fajtÆjÆnak Øs a termelık hÆrom fajtÆjÆnak ÆltalÆnos meghatÆrozÆsÆt k(cid:3)vetıen a piaci, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ Øs az egyØb nem piaci fogalmak k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØget a fel(cid:4)lrıl lefelØ halad(cid:2) m(cid:2)dszer szerint kell bemutatni (lÆsd a 3. 17. –3. 26. pontot). 3. 17. MeghatÆrozÆs: A piaci kibocsÆtÆs azokat a kibocsÆtÆsokat tartalmazza, amelyeket a piacon adnak el (lÆsd a 3. 18. pontot), vagy piaci eladÆsra szÆnnak. 3. 18. A piaci kibocsÆtÆs magÆban foglalja: a) azon termØkeket, amelyeket gazdasÆgilag jelentıs Æron adtak el; b) a bartertermØkeket; c) a termØszetbeni fizetØsre hasznÆlt termØkek (beleØrtve a termØszetbeni munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmet Øs a termØszetbeni vegyes j(cid:3)vedelmet); d) e) az ugyanazon intØzmØnyi egysØghez tartoz(cid:2) egyik szakosodott telephely termØkeinek egy mÆsik, ugyanahhoz az intØzmØnyi egysØghez tar- toz(cid:2) szakosodott telephelynek t(cid:3)rtØnı ÆtadÆsa, amit foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt vagy vØgsı felhasznÆlÆskØnt hasznÆlnak fel; azon termØkek, amelyek a kØsztermØkek vagy a befejezetlen termelØs kØszleteit n(cid:3)velik, Øs valamelyik fent eml(cid:5)tett felhasznÆlÆsi cØlt szol- gÆljÆk (beleØrtve az Ællatok Øs n(cid:3)vØnyek termØszetes n(cid:3)vekedØsØt, valamint a befejezetlen Øp(cid:5)tkezØseket, amelyek vÆsÆrl(cid:2)ja ismeretlen). 3. 19. MeghatÆrozÆs: Az ESA egy termØk gazdasÆgilag jelentıs ÆrÆt rØszben a kibocsÆtÆst lØtrehoz(cid:2) intØzmØnyi egysØg Øs a szakosodott telephely (cid:3)sszef(cid:4)ggØsØben hatÆrozza meg (lÆsd a 3. 27. –3. 40. pontot). PØldÆul megegyezØs alapjÆn a hÆztartÆsok tulajdonÆban lØvı nem jogi szemØlyisØgß vÆllalkozÆs valamennyi kibocsÆtÆsÆnak mÆs intØzmØnyi egysØg rØszØre t(cid:3)rtØnı eladÆsa gazdasÆgilag jelentıs Æron t(cid:3)rtØnik, azaz piaci kibocsÆtÆsnak minıs(cid:4)l. NØhÆny mÆs intØzmØnyi egysØg kibocsÆtÆsa esetØben azonban a kibocsÆtÆs ela- dÆsa csak akkor minıs(cid:4)l gazdasÆgilag jelentıs Æron t(cid:3)rtØnı ØrtØkes(cid:5)tØsnek, ha az Ær a termelØsi k(cid:3)ltsØgek t(cid:3)bb mint 50 %-Æt fedezi. 3. 20. MeghatÆrozÆs: A sajÆt vØgsı fogyasztÆsi cØlœ kibocsÆtÆs azokat az Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat tartalmazza, amelyeket ugyanazon intØzmØnyi egysØg vØgsı fogyasztÆsa vagy brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsa cØljÆb(cid:2)l tartanak meg. 3. 21. SajÆt vØgsı fogyasztÆsi cØlra megtartott termØket csak a hÆztartÆsi szektor Æll(cid:5)that elı. Jellemzı pØldÆk erre: a) a mezıgazdasÆgi termelı Æltal megtartott mezıgazdasÆgi termØkek; b) a sajÆt tulajdonœ lakÆsszolgÆltatÆs; c) a fizetett hÆztartÆsi alkalmazott hÆztartÆsi szolgÆltatÆsa. 3. 22. BÆrmely szektor Æll(cid:5)that elı sajÆt brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsi cØlra termØket. PØldÆul: a) a gØpipari gazdasÆgi szervezet Æltal gyÆrtott speciÆlis szerszÆmgØp; b) a hÆztartÆsok Æltal vØgzett lakÆsØp(cid:5)tØs vagy -bıv(cid:5)tØs; 66 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet c) a sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı Øp(cid:5)tØs, beleØrtve a hÆztartÆsok csoportjai Æltal lØtrehozott kommunÆlis Øp(cid:5)tkezØseket. 3. 23. MeghatÆrozÆs: Az egyØb nem piaci kibocsÆtÆs a mÆs egysØgeknek ingyen vagy gazdasÆgilag nem jelentıs Æron nyœjtott kibocsÆtÆst tartal- mazza. 3. 24. MeghatÆrozÆs: Piaci termelık azok a szakosodott telephelyek vagy intØzmØnyi egysØgek, amelyek kibocsÆtÆsÆnak nagyobb rØsze piaci kibocsÆ- tÆs. Meg kell jegyezni, hogy ha egy szakosodott telephely vagy egy intØzmØnyi egysØg piaci termelı, fı kibocsÆtÆsa meghatÆrozÆs szerint piaci kibocsÆtÆsnak minıs(cid:4)l, mivel a piaci kibocsÆtÆs fogalmÆt azt k(cid:3)vetıen kell meghatÆrozni, hogy a termelı – szakosodott telephely Øs intØzmØ- nyi egysØg – osztÆlyozÆsa aszerint, hogy piaci, sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ Øs az egyØb nem piaci termelırıl van sz(cid:2), mÆr megt(cid:3)rtØnt. 3. 25. MeghatÆrozÆs: SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelık azok a szakosodott telephelyek vagy intØzmØnyi egysØgek, amelyek kibocsÆtÆsÆnak nagyobb rØsze ugyanazon intØzmØnyi egysØg vØgsı felhasznÆlÆsÆt szolgÆlja. 3. 26. MeghatÆrozÆs: EgyØb nem piaci termelık azok a szakosodott telephelyek vagy intØzmØnyi egysØgek, amelyek kibocsÆtÆsuk nagyobb rØszØt ingyen vagy gazdasÆgilag nem jelentıs Æron nyœjtjÆk. A piaci, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ Øs az egyØb nem piaci intØzmØnyi egysØgek k(cid:1)z(cid:1)tti megk(cid:4)l(cid:1)nb(cid:1)ztetØs 3. 27. Az intØzmØnyi egysØgek mint termelık megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØsØt piaci, sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ Øs egyØb nem piaci t(cid:5)pusokra a 3. 1. tÆbla fog- lalja (cid:3)ssze. E tÆbla a szektorok szerinti osztÆlyozÆs alkalmazÆsÆt is bemutatja. 3. 1. tÆbla – Az intØzmØnyi egysØgek megk(cid:4)l(cid:1)nb(cid:1)ztetØse piaci, sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ Øs egyØb nem piaci termelık szerint IntØzmØnyi egysØg t(cid:5)pusa OsztÆlyozÆs Nonprofit intØzmØny vagy nem? Az ÆrbevØtel fedezi-e a ter- melØsi k(cid:3)ltsØgek 50 %-Æt? A termelı t(cid:5)pusa Szektor(ok) 1. 1. = Piaci vagy sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ HÆztartÆsok MagÆn vagy Ællami? 1. MagÆnterme- 1. 1. HÆztartÆsok lık tulajdonÆban lØvı jogi szemØlyisØg nØlk(cid:4)li vÆllalkozÆsok (kivØve a hÆztartÆsok tulajdonÆban lØvı kvÆzi vÆllalkozÆsokat) 1. 2. EgyØb 1. 2. 1. MagÆn nonprofit 1. 2. 1. 1. Igen 1. 2. 1. 1. = Piaci VÆllalatok magÆntermelık (beleØrtve a hÆztartÆsok tulajdonÆban Æll(cid:2) kvÆzi vÆllalkozÆsokat) intØzmØnyek 1. 2. 1. 2. Nem 1. 2. 1. 2. = EgyØb nem piaci HÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek 1. 2. 2. A nonprofit 1. 2. 2. = Piaci VÆllalatok intØzmØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb magÆntermelık 2. `llami termelık 2. 1. Igen 2. 1. = Piaci VÆllalatok 2. 2. Nem 2. 2. = EgyØb nem piaci KormÆnyzat 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 67 A tÆbla azt mutatja, hogy szÆmos megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØst kell alkalmazni annak ØrdekØben, hogy meg lehessen hatÆrozni, hogy egy intØzmØnyi egy- sØget a piaci termelıkh(cid:3)z, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlra termelıkh(cid:3)z vagy az egyØb nem piaci termelıkh(cid:3)z kell besorolni. 3. 28. Az elsı megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs a magÆn Øs az Ællami termelık k(cid:3)z(cid:3)tt van. Az Ællami termelı olyan termelı, amelyet a kormÆnyzat ellenıriz. A nonprofit intØzmØnyek esetØben akkor Ællami termelı a nonprofit intØzmØny, ha az ellenırzØst Øs nagyrØszt a finansz(cid:5)rozÆst is a kormÆnyzat vØgzi. Minden mÆs termelı magÆntermelı. Az ellenırzØs az ÆltalÆnos (vÆllalati) politika vagy az intØzmØnyi egysØg programja meghatÆrozÆsÆ- nak kØpessØgØt jelenti, ha sz(cid:4)ksØges az igazgat(cid:2) vagy a menedzser kinevezØse Æltal. Egy vÆllalat rØszvØnyei t(cid:3)bb mint fele feletti tulajdonjog ele- gendı, de nem sz(cid:4)ksØges feltØtele az ellenırzØsnek (lÆsd mØg 2. 26. pontot). 3. 29. Mint a 3. 1. tÆbla mutatja, magÆntermelık minden szektorban talÆlhat(cid:2)ak, kivØve a kormÆnyzati szektort. Ezzel szemben Ællami termelık csak a vÆllalati szektorokban (nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Øs pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok) Øs a kormÆnyzat szektorban talÆlhat(cid:2)ak. 3. 30. SpeciÆlis kateg(cid:2)ria a magÆntermelıkØ, ahovÆ a hÆztartÆsok tulajdonÆban lØvı jogi szemØlyisØg nØlk(cid:4)li vÆllalkozÆsok tartoznak. Ezek mindig piaci termelık vagy sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelık. Ez ut(cid:2)bbi a sajÆt lakÆsszolgÆltatÆs Øs a termØkek sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı termelØse. Valamennyi, a hÆztartÆsok tulajdonÆban lØvı jogi szemØlyisØg nØlk(cid:4)li vÆllalkozÆs a hÆztartÆsok szektorÆba tartozik. KivØtelt jelentenek a hÆztar- tÆsok tulajdonÆban lØvı kvÆzi vÆllalatok. Ezek piaci termelık, Øs a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok, illetve a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorba tartoznak. 3. 31. Az egyØb magÆntermelık esetØben k(cid:4)l(cid:3)nbsØget kell tenni a magÆn nonprofit intØzmØnyek Øs az egyØb magÆntermelık k(cid:3)z(cid:3)tt. MeghatÆrozÆs: A nonprofit intØzmØny olyan jogi szemØlyisØggel rendelkezı vagy tÆrsadalmi jellegß egysØg, amelyet Æruk Øs szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆra hoztak lØtre, de amelynek jogÆllÆsa nem engedi, hogy j(cid:3)vedelmØbıl, profitjÆb(cid:2)l vagy mÆs pØnz(cid:4)gyi nyeresØgØbıl forrÆst biztos(cid:5)tson azon egysØg szÆmÆra, amely ezt az intØzmØnyt alap(cid:5)totta, ellenırzi vagy finansz(cid:5)rozza. Amennyiben a nonp- rofit intØzmØny termelıtevØkenysØge nyeresØget vagy vesztesØget termel, az esetleges nyeresØget mÆs intØzmØnyi egysØg nem sajÆt(cid:5)thatja ki. Minden egyØb magÆntermelı, amely nem nonprofit intØzmØny, piaci termelı. Ezek a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Øs a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szekto- rokba tartoznak. 3. 32. A termelı t(cid:5)pusÆnak Øs a magÆn nonprofit intØzmØnyek szektorÆnak meghatÆrozÆsa sorÆn az 50 %-os kritØriumot kell alkalmazni: a) ha az ÆrbevØtel a termelØsi k(cid:3)ltsØgeknek t(cid:3)bb mint 50 %-Æt fedezi, az intØzmØnyi egysØg piaci termelı Øs a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok, illetve a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorba tartozik; b) ha az ÆrbevØtel a termelØsi k(cid:3)ltsØgeknek kevesebb mint 50 %-Æt fedezi, az intØzmØnyi egysØg egyØb nem piaci termelı Øs a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek szektorba tartozik. Azok a nem piaci nonprofit intØzmØnyek azonban, amelyeket a kormÆnyzat ellenıriz Øs nagyrØszt finansz(cid:5)roz, a kormÆnyzat szektorba tartoznak. 3. 33. A piaci Øs az egyØb nem piaci termelık k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØgtØtel 50 %-os kritØriuma alkalmazÆsakor az ÆrbevØtelt Øs a termelØsi k(cid:3)ltsØgeket a k(cid:3)vetkezıkØppen kell meghatÆrozni: a) az ÆrbevØtel nem tartalmazza a termØkad(cid:2)kat, de tartalmaz valamennyi, a kormÆnyzatt(cid:2)l vagy az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyeitıl szÆrmaz(cid:2) juttatÆst, amelyet bÆrmely termelınek ilyen jellegß tevØkenysØgre nyœjtanak, tehÆt tartalmaz minden a kibocsÆtÆs mØrtØkØhez vagy ØrtØkØ- hez kapcsol(cid:2)d(cid:2) bevØtelt, de az ÆltalÆnos deficitet fedezı tÆmogatÆsok nem tartoznak ide. Az ÆrbevØtel e meghatÆrozÆsa megfelel az alapÆras kibocsÆtÆsØnak, kivØve hogy: 1. az alapÆras kibocsÆtÆs meghatÆrozÆsa csak azt k(cid:3)vetıen lehetsØges, hogy eld(cid:3)nt(cid:3)tt, a kibocsÆtÆs piaci vagy nem piaci: az ÆrbevØtel csak a piaci kibocsÆtÆs ØrtØkelØsØre alkalmazht(cid:2); az egyØb nem piaci kibocsÆtÆs ØrtØkelØse k(cid:3)ltsØgszinten t(cid:3)rtØnik; 68 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 2. a kormÆnyzatnak az Ællami vÆllalatok vagy kvÆzi vÆllalatok ÆltalÆnos deficitjØnek fedezØsØre t(cid:3)rtØnt kifizetØsek az egyØb termØktÆmo- gatÆsok rØsze, mint azt a 4. 35. c) pont meghatÆrozza. K(cid:3)vetkezØskØppen az alapÆras piaci kibocsÆtÆs tartalmazza a kormÆnyzat Æltal az ÆltalÆnos deficit fedezØsØre t(cid:3)rtØnt kifizetØseket; b) a termelØsi k(cid:3)ltsØgek a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs, a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem, az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse Øs az egyØb termelØsi ad(cid:2)k (cid:3)sszege. Ezen elv alapjÆn az egyØb termelØsi ad(cid:2)kat nem kell levonni. Az 50 %-os kritØrium alkalmazÆsakor a termelØsi k(cid:3)ltsØgek k(cid:3)z(cid:4)l ki kell zÆrni a sajÆt elıÆll(cid:5)tÆsœ Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k felhalmozÆsi k(cid:3)ltsØgØt, hogy biztos(cid:5)tani lehessen az ÆrbevØtel Øs a termelØsi k(cid:3)ltsØgek fogalmai k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszhangot. Az 50 %-os kritØrium alkalmazÆsakor t(cid:3)bbØves idıtartamot kell figyelembe venni: ha a kritØrium t(cid:3)bb Øvre teljes(cid:4)l, vagy teljes(cid:4)l a jelen Øvre Øs feltehetı, hogy a k(cid:3)zelj(cid:3)vıben is teljes(cid:4)lni fog, a kritØriumot szigorœan kell alkalmazni. Az ÆrbevØtel mØrtØkØnek kisebb ingadozÆsai egyik Øvrıl a mÆsikra nem feltØtlen(cid:4)l teszik sz(cid:4)ksØgessØ az intØzmØnyi egysØg (Øs szakosodott telephely Øs kibocsÆtÆsa) ÆtsorolÆsÆt. 3. 34. Az ÆrbevØtel k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı elemeket tartalmazhat. PØldÆul egy k(cid:2)rhÆz Æltal nyœjtott egØszsØg(cid:4)gyi szolgÆltatÆs esetØben az ÆrbevØtel a k(cid:3)vetke- zıkh(cid:3)z kapcsol(cid:2)dhat: a) a munkÆltat(cid:2) vÆsÆrlÆsa, amit a munkavÆllal(cid:2)ja termØszetbeni j(cid:3)vedelmekØnt, Øs egyben ugyanezen munkavÆllal(cid:2) vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa- kØnt kell elszÆmolni; b) a magÆn biztos(cid:5)t(cid:2) tÆrsasÆgok vÆsÆrlÆsa; c) a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs Øs a kormÆnyzat vÆsÆrlÆsa, amit termØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆskØnt kell kezelni; d) a hÆztartÆsok tØr(cid:5)tØs nØlk(cid:4)li vÆsÆrlÆsa (vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs). Csak az egyØb termelØsi tÆmogatÆsokat Øs a (pØldÆul karitat(cid:5)v szervezetektıl) kapott ajÆndØkokat nem kell ÆrbevØtelkØnt kezelni. Hasonl(cid:2)an egy vÆllalkozÆs szÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsi ÆrbevØtele kapcsol(cid:2)dhat a termelık foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsÆhoz, a munkÆltat(cid:2) Æltal nyœjtott termØszetbeni j(cid:3)vedelemhez, a kormÆnyzat Æltal nyœjtott termØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆshoz Øs a hÆztartÆsok tØr(cid:5)tØs nØlk(cid:4)li vÆsÆrlÆsÆhoz. 3. 35. A vÆllalkozÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek speciÆlis esetet jelentenek. Ezeket ÆltalÆban az Ørdekelt vÆllalkozÆsok csoportja finansz(cid:5)rozza hozzÆjÆrulÆsÆval vagy tagd(cid:5)jÆval. A hozzÆjÆrulÆst nem transzferkØnt, hanem a szolgÆltatÆs lehetıvØ tØtelØØrt t(cid:3)rtØnı fizetØskØnt, azaz ÆrbevØtel- kØnt kell kezelni. Ezek a nonprofit intØzmØnyek ezØrt piaci termelık Øs a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok vagy a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorba tartoz- nak. 3. 36. A magÆn Øs Ællami tulajdonœ nonprofit intØzmØnyek ÆrbevØtelØre – az ÆrbevØtelbe beleØrtve a kibocsÆtÆs volumenØhez kapcsol(cid:2)d(cid:2) valamennyi kifizetØst (tÆmogatÆst) – Øs termelØsi k(cid:3)ltsØgeire az 50 %-os kritØrium alkalmazÆsa nØhÆny speciÆlis esetben fØlrevezetı eredmØnyhez vezethet. PØlda erre a magÆn- Øs Ællami iskolÆk kibocsÆtÆsÆnak finansz(cid:5)rozÆsa: a kormÆnyzat a tanul(cid:2)k szÆmÆnak f(cid:4)ggvØnyØben fizet, de ez a kormÆny- zattal t(cid:3)rtØnı megÆllapodÆs kØrdØse. Ilyen esetben bÆr a tÆmogatÆs kifejezett kapcsolatban Æll a kibocsÆtÆs volumenØvel (a tanul(cid:2)k szÆmÆval), nem kell ÆrbevØtelnek tekinteni. Ez azt jelenti, hogy a fıkØnt az ilyen kifizetØsekbıl finansz(cid:5)rozott iskola egyØb nem piaci termelı. Ha az iskola Ællami termelı, vagyis ha nagyrØszt a kormÆnyzat finansz(cid:5)rozza Øs ellenırzi, akkor a kormÆnyzat szektorba tartozik. Ha az iskola magÆn egyØb nem piaci termelı, akkor a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek szektorba tartozik. 3. 37. Az Ællami termelık lehetnek piaci termelık vagy egyØb nem piaci termelık. Ha az 50 %-os kritØrium szerint az intØzmØnyi egysØg a piaci ter- melıkh(cid:3)z tartozik, akkor a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllatok vagy a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorba kell sorolni. Lehet azonban, hogy az 50 %-os kritØ- rium miatt a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervet Ællami tulajdonœ kvÆzi vÆllalatkØnt kell kezelni: csak akkor kell kvÆzi vÆllalatot alkotni, ha az megfelel az 50 %-os kritØriumnak. Ha az intØzmØnyi egysØg egyØb nem piaci termelı, akkor a kormÆnyzat szektorba tartozik. A nonprofit intØzmØnyek Øs az egyØb nem piaci termelık k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØg ezØrt nem alkalmas az Ællami termelık besorolÆsÆhoz. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 69 Szakosodott telephelyek Øs kibocsÆtÆsuk: a piaci, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra t(cid:1)rtØnı Øs az egyØb nem piaci termelØs k(cid:1)z(cid:1)tti megk(cid:4)l(cid:1)nb(cid:1)ztetØs 3. 38. Az intØzmØnyi egysØgekre mint termelıkre, a piaci, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra t(cid:3)rtØnı termelØs Øs az egyØb nem piaci megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs alkalmazÆsÆt k(cid:3)vetıen, e megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØst a szakosodott telephelyekre Øs kibocsÆtÆsukra is alkalmazni kell. Ezt a kapcsolatot mutatja a 3. 2. tÆbla. 3. 2. tÆbla – IntØzmØnyi egysØgek, szakosodott telephelyek Øs a kibocsÆtÆs, valamint a piaci, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra t(cid:1)rtØnı Øs az egyØb nem piaci termelØs k(cid:1)z(cid:1)tti megk(cid:4)l(cid:1)nb(cid:1)ztetØs IntØzmØnyi egysØg Fı helyi szakosodott telephely MÆsodlagos szakosodott telephely Fı szakosodott telephely fı kibocsÆtÆsa Fı szakosodott telephely mÆsodlagos kibocsÆtÆsa MÆsodlagos szakosodott telephely fı kibocsÆtÆsa MÆsodlagos szakosodott telephely mÆsodlagos kibocsÆtÆsa Piaci termelı Piaci termelı Piaci kibocsÆtÆs Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı fel- hasznÆlÆsi cØlœ ter- melØs Piaci termelı Piaci kibocsÆtÆs Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelı SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelı SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelı SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs Piaci kibocsÆtÆs EgyØb nem piaci termelı EgyØb nem piaci termelı EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı fel- hasznÆlÆsi cØlœ termelØs EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs Piaci termelı Piaci kibocsÆtÆs Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs EgyØb nem piaci termelı EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs 3. 39. Ha az intØzmØnyi egysØg piaci termelınek minıs(cid:4)l, akkor a fı szakosodott telephely termØszetesen szintØn piaci termelı. A mÆsodlagos szako- sodott telephely lehet piaci termelı, de lehet sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelı is. MindazonÆltal a mÆsodlagos szakosodott telephely megegye- zØs alapjÆn nem lehet egyØb nem piaci termelı. Ez azt jelenti, hogy a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Øs a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorban minden (mÆsodlagos) szakosodott telephely piaci termelı vagy sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelı. 70 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 3. 40. Ha az intØzmØnyi egysØg egyØb nem piaci termelı, akkor a fı szakosodott telephely szintØn egyØb nem piaci termelı. A mÆsodlagos szakoso- dott telephely lehet piaci termelı, de lehet egyØb nem piaci termelı is. Ez azt jelenti, hogy a kormÆnyzat szektor Øs a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek tartalmazhatnak (mÆsodlagos) szakosodott telephelyeket, amelyek piaci termelık (bÆr e szektorokban minden intØzmØ- nyi egysØg egyØb nem piaci termelı). Ahhoz, hogy meg lehessen hatÆrozni, hogy egy mÆsodlagos szakosodott telephely piaci vagy nem piaci termelı-e, az 50 %-os kritØriumot kell alkalmazni. 3. 41. A szervezeti egysØgekre Øs szakosodott telephelyeikre a piaci, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ Øs az egyØb nem piaci megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs alkalma- zÆsÆt k(cid:3)vetıen e megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØst kell alkalmazni a szakosodott telephelyek kibocsÆtÆsaira is. Ezt a kapcsolatot a 3. 3. tÆbla mutatja. 3. 3. tÆbla – A piaci, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ Øs az egyØb nem piaci megk(cid:4)l(cid:1)nb(cid:1)ztetØs a szakosodott telephelyek Øs kibocsÆtÆ- suk esetØn Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs (cid:10)sszesen Piaci termelık SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelık EgyØb nem piaci termelık (cid:10)sszesen X x 0 x X 0 x x X (cid:10)sszes piaci kibocsÆtÆs (cid:10)sszes sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs (cid:10)sszes egyØb nem piaci kibocsÆtÆs (cid:10)sszes piaci termelı kibocsÆtÆsa (cid:10)sszes sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelı kibocsÆtÆsa (cid:10)sszes egyØb nem piaci termelı kibocsÆtÆsa (cid:10)sszes kibocsÆtÆs X = nagy kibocsÆtÆs; x = kis kibocsÆtÆs; 0 = (megegyezØs alapjÆn) nincs kibocsÆtÆs. 3. 42. MegegyezØs alapjÆn a piaci termelı Øs a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra termelı szakosodott telephelyeknek nem lehet egyØb nem piaci kibocsÆtÆsa. KibocsÆtÆsuk (cid:5)gy csak piaci kibocsÆtÆskØnt vagy sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØskØnt vehetı szÆmba, Øs ØrtØkelØs(cid:4)k ennek megfelelıen t(cid:3)rtØnik (lÆsd a 3. 46. –3. 52. pontot). 3. 43. A szakosodott telephelyek mÆsodlagos kibocsÆtÆsa az egyØb nem piaci termelıkh(cid:3)z hasonl(cid:2)an lehet piaci kibocsÆtÆs Øs sajÆt vØgsı felhasznÆ- lÆsi cØlœ termelØs. A sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs tartalmazhat sajÆt elıÆll(cid:5)tÆsœ Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆst. Az egyedi termØkek esetØ- ben a piaci kibocsÆtÆst alapvetıen az 50 %-os kritØrium alkalmazÆsÆval lehet meghatÆrozni: egy kibocsÆtÆs piaci kibocsÆtÆs, ha az ÆrbevØtel legalÆbb a termelØsi k(cid:3)ltsØgek 50 %-Æt fedezi. PØldÆul ez a helyzet, amikor az Ællami k(cid:2)rhÆz gazdasÆgilag jelentıs Ærat kØr bizonyos szolgÆltatÆ- saiØrt. TovÆbbi pØldÆk lehetnek, amikor az Ællami mœzeumok a reprodukci(cid:2)k eladÆsÆb(cid:2)l, vagy a meteorol(cid:2)giai intØzetek az idıjÆrÆs-elırejelzØ- sekØrt ÆrbevØtelre tesznek szert. 3. 44. A statisztikai gyakorlatban nehØz vilÆgos k(cid:4)l(cid:3)nbsØget tenni az Ællami intØzmØnyek Øs a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek szakosodott telephelyei k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı termØkei k(cid:3)z(cid:3)tt. MØg inkÆbb igaz ez a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı termØkekhez kapcsol(cid:2)d(cid:2) termelØsi k(cid:3)ltsØgeknØl. Ez esetben egyszerß megoldÆs az egyØb nem piaci termelık mÆsodlagos tevØkenysØge(i)bıl szÆrmaz(cid:2) valamennyi bevØtelØnek egyfajta piaci kibocsÆtÆsb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) bevØtelnek val(cid:2) tekintØse. Ez alkalmazhat(cid:2) pØldÆul a mœzeumok poszter Øs kØpeslap-Ærus(cid:5)tÆsb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) bevØtelei esetØben is (1). 3. 45. Az egyØb nem piaci termelık szintØn Ørhetnek el bevØtelt gazdasÆgilag nem jelentıs Æron t(cid:3)rtØnt egyØb nem piaci kibocsÆtÆsuk ØrtØkes(cid:5)tØsØbıl, pØldÆul a mœzeum a belØpıjegy eladÆsÆb(cid:2)l. E bevØtelek az egyØb nem piaci kibocsÆtÆshoz tartoznak. MindazonÆltal ha mindkØt fajta bevØtel (bevØtel a jegyekbıl Øs bevØtel a poszterek Øs levelezılapok eladÆsÆb(cid:2)l) lØtezik, nehØz a megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs, (cid:5)gy az egØsz bevØtelt lehet piaci kibocsÆtÆskØnt vagy nem piaci kibocsÆtÆskØnt kezelni. A kØt alternat(cid:5)v elszÆmolÆs k(cid:3)z(cid:3)tti vÆlasztÆs att(cid:2)l f(cid:4)gg, hogy melyik bevØteli fajtÆnak (a jegyeladÆsb(cid:2)l vagy a poszterek Øs kØpeslapok eladÆsÆb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2)nak) lehet nagyobb fontossÆgot tulajdon(cid:5)tani. A KIBOCS`T`S SZ`MBAV(cid:6)TELI ID(cid:8)PONTJA (cid:6)S (cid:6)RT(cid:6)KEL(cid:6)SE 3. 46. A kibocsÆtÆst akkor kell szÆmba venni Øs ØrtØkelni, amikor az a termelØsi folyamat sorÆn keletkezik. (1) BÆr ez a bevØtel nem Øri el a mœzeumi bolt (cid:3)sszes k(cid:3)ltsØgØnek 50 %-Æt, pØldÆul azØrt, mert az tartalmazza a mœzeumi bolt szemØlyzetØnek munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmØt is. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 71 3. 47. Valamennyi kibocsÆtÆst alapÆron kell ØrtØkelni, de meghatÆrozott egyezmØnyes megoldÆsokat kell alkalmazni: a) az egyØb nem piaci kibocsÆtÆs ØrtØkelØsekor; b) az egyØb nem piaci termelık (szakosodott telephelyek) (cid:3)sszes kibocsÆtÆsÆnak ØrtØkelØsekor; c) az egyes intØzmØnyi egysØgek (cid:3)sszes kibocsÆtÆsÆnak ØrtØkelØsekor, ahol a szakosodott telephely egyØb nem piaci termelı (lÆsd a 3. 53. – 3. 56. pontot). 3. 48. MeghatÆrozÆs: Az alapÆr az az Ær, amit a termelı a vÆsÆrl(cid:2)t(cid:2)l kap a lØtrehozott termØk vagy szolgÆltatÆs egy egysØgØØrt, vagyis a kibocsÆtÆs cs(cid:3)kkentve minden, az egysØghez kapcsol(cid:2)d(cid:2) olyan ad(cid:2)val, amely a termelØs vagy az ØrtØkes(cid:5)tØs k(cid:3)vetkezmØnye (vagyis termØ- kad(cid:2)val), n(cid:3)velve minden, az egysØghez kapcsol(cid:2)d(cid:2), a termelØs vagy az ØrtØkes(cid:5)tØs k(cid:3)vetkezmØnyekØnt kapott tÆmogatÆssal (vagyis termØktÆmogatÆssal). Ebbe nem Ørtendı bele semmilyen szÆll(cid:5)tÆsi d(cid:5)j, amit a termelı k(cid:4)l(cid:3)n kiszÆmlÆz. BeleØrtendı viszont minden szÆll(cid:5)tÆsi d(cid:5)j, amit a termelı ugyanazon a szÆmlÆn szÆm(cid:5)t fel, mØg akkor is, ha a szÆmlÆn az k(cid:4)l(cid:3)n tØtel. 3. 49. A sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØst (P. 12) a piacon eladott hasonl(cid:2) termØkek alapÆrain kell ØrtØkelni; k(cid:3)vetkezØskØppen az ilyen kibocsÆ- tÆs esetØben nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØny vagy vegyes j(cid:3)vedelem keletkezhet. Ugyanez az eljÆrÆs vonatkozik a sajÆt lakÆs szolgÆltatÆsra is (lÆsd a 3. 64. pontot). Viszont a sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı Øp(cid:5)tØsi kibocsÆtÆst ÆltalÆban termelØsi k(cid:3)ltsØgen kell ØrtØkelni. 3. 50. A befejezetlen termelØst a kØsztermØk arÆnyÆban a becs(cid:4)lt foly(cid:2) alapÆron kell ØrtØkelni. 3. 51. A befejezetlen termelØs ØrtØkØnek elızetes becslØsekor, a felmer(cid:4)lı tØnyleges k(cid:3)ltsØget kell alapul venni, n(cid:3)velve a haszonkulccsal szÆm(cid:5)tott becs(cid:4)lt mßk(cid:3)dØsi eredmØnnyel vagy becs(cid:4)lt vegyes j(cid:3)vedelemmel. Az elızetes becslØs helyØbe ut(cid:2)lag a kØsztermØk tØnyleges ØrtØkØt kell beÆll(cid:5)- tani (amikor az ismerttØ vÆlik). Ez ut(cid:2)bbi a k(cid:3)vetkezı ØrtØkek (cid:3)sszege: a) az eladott vagy barter(cid:4)gylet keretØben elcserØlt kØsztermØkek; b) a kØszletre ker(cid:4)lt kØsztermØkek, cs(cid:3)kkentve az abb(cid:2)l kiker(cid:4)ltekkel; c) a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kØsztermØkek. 3. 52. A befejezetlen Ællapotban beszerzett Øp(cid:4)letek Øs Øp(cid:5)tmØnyek esetØben az ØrtØk becslØse az addig felhasznÆlt k(cid:3)ltsØgen alapul, beleØrtve a haszonkulccsal szÆm(cid:5)tott mßk(cid:3)dØsi eredmØnyt vagy vegyes j(cid:3)vedelmet (ez a haszonkulcs megkaphat(cid:2) az ØrtØk hasonl(cid:2) Øp(cid:4)letek Øs Øp(cid:5)tmØnyek Ærain alapul(cid:2) becslØsØvel). A szakaszos fizetØsek (cid:3)sszege, amelyet a vÆsÆrl(cid:2) minden szakaszra vÆllalt (feltØve, hogy nincs elılegfizetØs Øs hÆtra- lØk), hasznÆlhat(cid:2) a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs ØrtØkØnek k(cid:3)zel(cid:5)tØsØre. Ha egy Øp(cid:5)tmØny sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı Øp(cid:5)tØse nem fejezıd(cid:3)tt be egy adott elszÆmolÆsi idıszakban, a kibocsÆtÆs ØrtØkØt Øs az ahhoz kap- csol(cid:2)d(cid:2) brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆst az (cid:3)sszes termelØsi k(cid:3)ltsØgnek az adott idıszakban felmer(cid:4)lt becs(cid:4)lt alapÆras arÆnyÆban kell becs(cid:4)lni. Ha nem lehetsØges a befejezett Øp(cid:5)tmØny alapÆrÆnak becslØse, akkor azt az (cid:3)sszes termelØsi k(cid:3)ltsØgen kell ØrtØkelni. Ha a munkaerı rØszben vagy egØszben ingyenes, ami a hÆztartÆsok kommunÆlis Øp(cid:5)tkezØsei esetØben elıfordulhat, akkor a teljes termelØsi k(cid:3)ltsØget ki kell egØsz(cid:5)teni a munkaerı becs(cid:4)lt k(cid:3)ltsØgØvel, felhasznÆlva ehhez az adott ter(cid:4)leten vagy rØgi(cid:2)ban az azonos munkÆØrt fizetett bØreket. 3. 53. Az egyØb nem piaci termelı (szakosodott telephely) (cid:3)sszes kibocsÆtÆsÆt az (cid:3)sszes termelØsi k(cid:3)ltsØgen kell ØrtØkelni, azaz a k(cid:3)vetkezık (cid:3)sszege- kØnt: a) foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs (P. 2); b) munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem (D. 1); c) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse (K. 1); d) az egyØb termelØsi tÆmogatÆsokkal (D. 39) cs(cid:3)kkentett egyØb termelØsi ad(cid:2)k (D. 29). Az egyØb termelØsi tÆmogatÆsokat tehÆt le kell vonni. J(cid:2)llehet, tisztÆban kell lenni azzal, hogy a gyakorlatban az egyØb nem piaci termelık ese- tØben egyØb termelØsi tÆmogatÆsok gyakran nincsenek vagy csak nagyon kis (cid:3)sszeget jelentenek (lÆsd a 4. 36. pontot). 72 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet MegegyezØs alapjÆn a fizetett kamatok nem rØszei az egyØb nem piaci cØlœ kibocsÆtÆs k(cid:3)ltsØgeinek (bÆr bizonyos esetekben, pØldÆul a lakÆs- Øp(cid:5)tı tÆrsasÆgok esetØben, a termelØsi k(cid:3)ltsØgek nagyobb rØszØt jelentik). Az egyØb nem piaci termelØs k(cid:3)ltsØgei k(cid:3)z(cid:3)tt szintØn nem szerepel az egyØb nem piaci termelØst vØgzı tulajdonÆban lØvı vagy azt nem piaci termelØsre hasznÆl(cid:2) nem lakÆscØlœ Øp(cid:4)let imputÆlt bØrleti d(cid:5)ja. 3. 54. Egy intØzmØnyi egysØg (cid:3)sszes kibocsÆtÆsa az ıt alkot(cid:2) szakosodott telephelyek (cid:3)sszes kibocsÆtÆsainak (cid:3)sszege. Ezt a megoldÆst kell alkalmazni az egyØb nem piaci termelıkre, mint intØzmØnyi egysØgekre is. 3. 55. Ha az egyØb nem piaci termelıknek (szakosodott telephelyeknek) nincs mÆsodlagos piaci kibocsÆtÆsa, akkor az egyØb nem piaci kibocsÆtÆst termelØsi k(cid:3)ltsØgen kell ØrtØkelni. Az egyØb nem piaci termelık mÆsodlagos piaci kibocsÆtÆsa esetØn az egyØb nem piaci kibocsÆtÆst marad- vÆnytØtelkØnt, vagyis az egyØb nem piaci termelı (cid:3)sszes termelØsi k(cid:3)ltsØge Øs a piaci kibocsÆtÆsb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) bevØtel k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetekØnt kell ØrtØ- kelni. 3. 56. Elvileg az egyØb nem piaci termelık piaci kibocsÆtÆsÆt alapÆron kell ØrtØkelni. Annak ellenØre, hogy egy egyØb nem piaci szakosodott telep- helynek lehetnek bevØtelei, j(cid:2)llehet (cid:3)sszes kibocsÆtÆsa tartalmazza mind a piaci, mind az egyØb nem piaci kibocsÆtÆsÆt (Øs val(cid:2)sz(cid:5)nßleg a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØsØt is), mØgis az (cid:3)sszes kibocsÆtÆsÆt termelØsi k(cid:3)ltsØgen kell ØrtØkelni. A piaci kibocsÆtÆsÆnak ØrtØke piaci ter- mØkei ØrtØkes(cid:5)tØsØbıl szÆrmaz(cid:2) ÆrbevØtelkØnt rendelkezØsre Æll, az egyØb nem piaci kibocsÆtÆsÆnak az ØrtØke maradvÆnykØnt nyerhetı az (cid:3)sszes kibocsÆtÆs ØrtØke Øs a piaci, illetve a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetekØnt. A gazdasÆgilag nem jelentıs Ærœ egyØb nem piaci Æruk Øs szolgÆltatÆsok ØrtØkes(cid:5)tØsØbıl szÆrmaz(cid:2) ÆrbevØtel ØrtØke az egyØb nem piaci kibocsÆtÆs ØrtØkØnek rØsze. 3. 57. A most k(cid:3)vetkezı magyarÆzatok feladata, hogy bemutassa a kibocsÆtÆs nØhÆny speciÆlis t(cid:5)pusÆt, az elszÆmolÆs idıpontjÆt Øs a kibocsÆtÆs ØrtØ- kelØsØt, amely a tevØkenysØg szerinti termØkosztÆlyozÆs (a CPA) fejezeteinek sorrendjØt k(cid:3)veti. 3. 58. A. MezıgazdasÆgi, vad- Øs erdıgazdÆlkodÆsi termØkek; B. HalÆszati termØkek A mezıgazdasÆgi termØkek kibocsÆtÆsÆt œgy kell szÆmba venni, mintha annak termelØse az egØsz idıszaka alatt folyamatos lenne (Øs nem egy- szerßen akkor, amikor a termØst betakar(cid:5)tjÆk, vagy az Ællatokat levÆgjÆk). A fejlıdØsben levı n(cid:3)vØnyeket, lÆbon Æll(cid:2) fÆt, hal- vagy ÆllattÆllomÆnyt a termelØs folyamatÆban lØvı, befejezetlen termelØsi kØszletkØnt kell kezelni, Øs akkor kell kØsztermØkkØszlettØ Ætminıs(cid:5)teni, amikor a termelØs befejezıd(cid:3)tt. 3. 59. D. Feldolgoz(cid:4)ipari termØkek; F. (cid:3)p(cid:6)tmØnyek Ha az adÆsvØteli szerzıdØsben elıre œgy egyeznek meg, hogy egy Øp(cid:4)let vagy egy egyØb Øp(cid:5)tmØny Øp(cid:5)tØse t(cid:3)bb elszÆmolÆsi idıszakra terjed ki, akkor az egyes idıszakokban teljes(cid:5)tett kibocsÆtÆsokat az egyes idıszakok vØgØn a vÆsÆrl(cid:2)nak t(cid:3)rtØnı ØrtØkes(cid:5)tØskØnt, azaz a vÆsÆrl(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsakØnt Øs nem az Øp(cid:5)tıipar befejezetlen termelØsekØnt kell kezelni. A lØtrehozott kibocsÆtÆst œgy kell kezelni, mint amit a vÆsÆrl(cid:2) az egyes szakaszokban megvÆsÆrolt, mivel az jogilag az ı birtokÆba ker(cid:4)l. Ha a szerzıdØs szakaszos fizetØst tartalmaz, a kibocsÆtÆs ØrtØkØnek becslØse gyakran t(cid:3)rtØnhet az egyes idıszakokban teljes(cid:5)tett szakaszos kifizetØsek ØrtØkØvel. Ha nincs adÆsvØteli szerzıdØs, az egyes idıszakok befejezetlen kibocsÆtÆsÆt befejezetlen termelØskØnt kell elszÆmolni. 3. 60. G. Nagy- Øs kiskereskedelmi szolgÆltatÆsok; gØpjÆrmß-, szemØlyes- Øs hÆztartÆsi cikkek jav(cid:6)tÆsa A nagy- Øs kiskereskedelmi szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆt az eladÆsra megvÆsÆrolt termØkeken elØrt kereskedelmi ÆrrØssel kell mØrni. MeghatÆrozÆs: A kereskedelmi ÆrrØs a viszonteladÆsra megvÆsÆrolt termØkek tØnyleges vagy imputÆlt ÆrÆnak Øs annak az Ærnak a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zete, amelyet a forgalmaz(cid:2)nak kellene fizetnie a termØk p(cid:2)tlÆsÆØrt az ØrtØkes(cid:5)tØs vagy mÆs m(cid:2)don t(cid:3)rtØnı tovÆbbadÆs idıpontjÆban. MegegyezØs alapjÆn a kØszlettartÆsi nyeresØg vagy vesztesØg nem rØsze a kereskedelmi ÆrrØsnek. Ugyanakkor a gyakorlatban az adatforrÆsok nem teszik lehetıvØ a kØszlettartÆsi nyeresØg vagy vesztesØg elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tØsØt. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 73 3. 61. H. SzÆllÆshely-szolgÆltatÆs Øs vendØglÆtÆs A szÆllÆshely-szolgÆltatÆs Øs a vendØglÆtÆs stb. kibocsÆtÆsÆnak ØrtØke tartalmazza az ØrtØkes(cid:5)tett Ølelmiszerek, italok stb. ØrtØkØt is. 3. 62. I. SzÆll(cid:6)tÆsi, raktÆrozÆsi Øs tÆvk(cid:5)zlØsi szolgÆltatÆsok A szÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆt az Æruk vagy a szemØlyek szÆll(cid:5)tÆsØrt kapott (cid:3)sszeg ØrtØkØvel kell mØrni. A szakosodott telephelyen bel(cid:4)li, sajÆt felhasznÆlÆsi cØlœ szÆll(cid:5)tÆst kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgnek kell tekinteni Øs k(cid:4)l(cid:3)n nem kell elszÆmolni. A raktÆrozÆsi szolgÆltatÆs kibocsÆtÆsÆt a befejezetlen termelØshez t(cid:3)rtØnı hozzÆjÆrulÆsa ØrtØkØvel kell mØrni, vagy a p(cid:2)tl(cid:2)lagos kibocsÆtÆs azon ØrtelmØben, hogy az egy adott idıtartamœ szÆll(cid:5)tÆst jelent (pØldÆul egy mÆsik szakosodott telephely ØrdekØben t(cid:3)rtØnı raktÆrozÆs), vagy fizikai vÆltozÆs ØrtelmØben t(cid:3)rtØnik (pØldÆul a bor ØrlelØse esetØben). Az utazÆsi (cid:4)gyn(cid:3)ksØgek szolgÆltatÆsait az (cid:4)gyn(cid:3)ksØg szolgÆltatÆsi d(cid:5)jainak ØrtØkØvel kell mØrni (d(cid:5)jak vagy jutalØkok) Øs nem az utaz(cid:2) Æltal az utazÆsi (cid:4)gyn(cid:3)ksØgnek fizetett teljes kiadÆssal. Az ut(cid:2)bbi pØldÆul tartalmazhatja a harmadik fØlnek fizetett szÆll(cid:5)tÆsi d(cid:5)jat is. Az utazÆsszervezıi szolgÆltatÆs kibocsÆtÆsÆt az utaz(cid:2) Æltal az utazÆsszervezınek fizetett teljes kiadÆssal kell mØrni. Az utazÆsi (cid:4)gyn(cid:3)ksØg Øs az utazÆsszervezık szolgÆltatÆsai k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØg az, hogy az utazÆsi (cid:4)gyn(cid:3)ksØg szolgÆltatÆsa nem t(cid:3)bb, mint az utaz(cid:2)nak nyœjtott k(cid:3)zvet(cid:5)tıi tevØkenysØg, m(cid:5)g az utazÆsszervezı œj termØket hoz lØtre, vagyis olyan utat szervez, ahol az œt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı (cid:3)ssze- tevıinek (pØldÆul utazÆs, szÆllÆs Øs kulturÆlis program) Ærai az utas Æltal nem ismertek. 3. 63. J. PØnz(cid:7)gyi k(cid:5)zvet(cid:6)tØsi szolgÆltatÆsok (ez tartalmazza a biztos(cid:6)tÆsi szolgÆltatÆsokat Øs a nyugd(cid:6)jalapok szolgÆltatÆsait) A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tı szolgÆltatÆs kibocsÆtÆsÆt, amelynek nincs explicit d(cid:5)ja, megegyezØs alapjÆn, a szolgÆltatÆsnyœjt(cid:2) egysØg Æltal kapott, az Æltala kifizetett kamatokkal cs(cid:3)kkentett, a sajÆt pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)k befektetØsØbıl szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vedelmØt nem tartalmaz(cid:2) (mivel az ilyen j(cid:3)vedelem nem pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsbıl szÆrmazik) (cid:3)sszes tulajdonosi j(cid:3)vedelem ØrtØkØvel kell mØrni; valamely pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tı mÆsodlagos biztos(cid:5)tÆsi tevØkenysØge esetØben ki van zÆrva a szÆmbavØtelbıl a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok befektetØsØbıl szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vedelem is. A kibocsÆtÆst mØrve figyelmen k(cid:5)v(cid:4)l kell hagyni az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget Øs vesztesØget, mivel az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget a rendszerben nem a termelØsi szÆmlÆn, hanem egy k(cid:4)l(cid:3)n szÆmlÆn (eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai szÆmla) kell elszÆmolni. Ezt az elvet a hivatÆsos ØrtØkpap(cid:5)r-kereskedık deviza- Øs ØrtØkpap(cid:5)r-tartÆsi nyeresØge esetØben is alkalmazni kell (annak ellenØre, hogy ez ÆltalÆban pozit(cid:5)v Øs a hivatÆsos ØrtØkpap(cid:5)r-kereskedık szokÆ- sos bevØtel(cid:4)k rØszØnek tekintik). Ugyanakkor hasonl(cid:2)an a nagy- Øs kiskereskedıh(cid:3)z, a deviza- Øs ØrtØkpap(cid:5)r-kereskedelem ÆrrØse (vagyis a hiva- tÆsos ØrtØkpap(cid:5)r-kereskedı piaci beszerzØsi Æra Øs a vevı piaci beszerzØsi Æra k(cid:3)z(cid:3)tti szokÆsos k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zet) a kibocsÆtÆs rØszØt kØpezi. Hason- l(cid:2)an lehetnek adatproblØmÆk az ilyen jellegß kereskedelmi ÆrrØsek eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgtıl val(cid:2) megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØsØben; ezeket lehetısØg sze- rint a legjobban kell megoldani. A k(cid:3)zponti bank Æltal nyœjtott pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs kibocsÆtÆsÆt a t(cid:3)bbi pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tı Æltal nyœjtott szolgÆltatÆsok esetØben alkalmazott m(cid:2)dszerhez hasonl(cid:2)an kell mØrni. SajÆt alapokb(cid:2)l t(cid:3)rtØnı pØnzhitel nyœjtÆsa nem minıs(cid:4)l szolgÆltatÆsi tevØkenysØgnek. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı pØnz(cid:4)gyi Øs (cid:4)zleti szolgÆltatÆsokat is nyœjthatnak, amelyØrt k(cid:4)l(cid:3)n d(cid:5)jat vagy jutalØkot szÆmolnak fel. Ilyen lehet pØldÆul a valutavÆltÆs, a befektetØsi Øs ingatlanvÆsÆrlÆsi tanÆcsadÆs vagy az ad(cid:2)tanÆcsadÆs. E szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆt a felszÆm(cid:5)tott d(cid:5)j vagy jutalØk alapjÆn kell ØrtØkelni. A biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆt (szolgÆltatÆsi d(cid:5)jak) a k(cid:3)vetkezıkØppen kell mØrni: az (cid:3)sszes kapott biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)j plusz az (cid:3)sszes kiegØsz(cid:5)tı biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)j (egyenlı a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok befektetØsØbıl szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vedelemmel) m(cid:6)nusz az (cid:3)sszes kÆrkifizetØs 74 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet m(cid:6)nusz a biztos(cid:5)tÆsmatematikai tartalØk Øs a nyeresØgrØszesedØssel (cid:3)sszekapcsolt Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØk vÆltozÆsa. Az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget vagy vesztesØget figyelmen k(cid:5)v(cid:4)l kell hagyni a biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆnak mØrØsekor: nem kell figye- lembe venni a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok befektetØsØbıl szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vedelmet, Øs nem kell elszÆmolni a biztos(cid:5)tÆsmatematikai tartalØk Øs a nyeresØgrØszesedØssel (cid:3)sszekapcsolt Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØk vÆltozÆsÆt. Meg kell jegyezni, hogy a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkot a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆg mÆsodlagos tevØkenysØgbe is fektetheti, pØldÆul lakÆs- vagy iroda- bØrbeadÆsba. Ez esetben e mÆsodlagos tevØkenysØgbıl szÆrmaz(cid:2) nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØny a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok befektetØsØbıl szÆr- maz(cid:2) j(cid:3)vedelem. Hasonl(cid:2) m(cid:2)don t(cid:3)rtØnik a nyugd(cid:5)jpØnztÆr szolgÆltatÆsainak mØrØse: az (cid:3)sszes tØnyleges nyugd(cid:5)jjÆrulØk plusz az (cid:3)sszes kiegØsz(cid:5)tı jÆrulØk (egyenlı a nyugd(cid:5)jpØnztÆr biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkÆnak befektetØsØbıl szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vedelemmel) m(cid:6)nusz fizetendı juttatÆsok m(cid:6)nusz a biztos(cid:5)tÆsmatematikai tartalØk vÆltozÆsa. 3. 64. K. IngatlanszolgÆltatÆs, bØrbeadÆs Øs (cid:7)zleti szolgÆltatÆsok A sajÆtlakÆs-szolgÆltatÆs kibocsÆtÆsÆt azon a becs(cid:4)lt bØrleti d(cid:5)jon kell ØrtØkelni, amit a bØrlı egy hasonl(cid:2) lakÆsØrt fizetne, figyelembe vØve olyan tØnyezıket, mint a hely, a szomszØdsÆg, a komfortfokozat stb. , illetve a lakÆs nagysÆga Øs minısØge. A lakÆst(cid:2)l k(cid:4)l(cid:3)nÆll(cid:2) garÆzs esetØben, amit a tulajdonos a lakÆshoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) vØgsı fogyasztÆs cØljÆra hasznÆl, hasonl(cid:2) becslØst kell vØgezni. Nem kell becslØst vØgezni arra a garÆzsra, amelyet a tulajdonosa csak abb(cid:2)l a cØlb(cid:2)l hasznÆl, hogy a munkahelye k(cid:3)zelØben parkolhasson. A k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n lØvı sajÆt lakÆs, pØldÆul nyaral(cid:2), lakbØrØt nem kell a hazai termelØs rØszekØnt elszÆmolni, de mint szolgÆltatÆs importot Øs nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØnyt, amely k(cid:4)lf(cid:3)ldrıl szÆr- maz(cid:2) elsıdleges j(cid:3)vedelem, igen. A nem rezidensek tulajdonÆban lØvı sajÆt lakÆsszolgÆltatÆs elszÆmolÆsakor kell eljÆrni. Az idıben megosztott hasznÆlatban lØvı apartmanok esetØben a szolgÆltatÆsi d(cid:5)j megfelelı szÆzalØkÆt kell szÆmba venni. A nem lakÆscØlœ Øp(cid:4)letek ingatlanszolgÆltatÆsi kibocsÆtÆsÆt a fizetendı bØrleti d(cid:5)j ØrtØkØvel kell mØrni. Az operat(cid:5)v l(cid:5)zingszolgÆltatÆs (gØp vagy eszk(cid:3)z stb. bØrlete) kibocsÆtÆsÆt annak a l(cid:5)zingd(cid:5)jnak az ØrtØkØvel kell mØrni, amit a l(cid:5)zingbevevı fizet a l(cid:5)zingbead(cid:2)nak. VilÆgosan meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni a pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zingtıl, amely az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek finansz(cid:5)rozÆsi m(cid:2)dja, azaz a l(cid:5)zingbevevı k(cid:3)lcs(cid:3)nt vesz fel a l(cid:5)zingbead(cid:2)t(cid:2)l. A pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing esetØben a l(cid:5)zingd(cid:5)j (fıkØnt) t(cid:3)rlesztØsbıl Øs kamatfizetØsbıl Æll, Øs a szolgÆl- tatÆs ØrtØke nagyon kicsi (cid:3)sszehasonl(cid:5)tva az (cid:3)sszes fizetett l(cid:5)zingd(cid:5)jjal (lÆsd a II. mellØkletet: A tart(cid:2)s javak l(cid:5)zingje Øs rØszletvØtele). Ha m(cid:2)d van rÆ, k(cid:4)l(cid:3)n szakosodott telephelyet kell meghatÆrozni a kutatÆs-fejlesztØsi (K+F) tevØkenysØgre. Ha ez nem lehetsØges, valamennyi (a fıtevØkenysØghez kØpest) jelentıs nagysÆgœ K+F tevØkenysØget a szakosodott telephely mÆsodlagos tevØkenysØgekØnt kell szÆmba venni. A K+F szolgÆltatÆs kibocsÆtÆsÆnak mØrØse a k(cid:3)vetkezıkØppen t(cid:3)rtØnik: a) b) c) a piaci keretek k(cid:3)z(cid:3)tt mßk(cid:3)dı kutat(cid:2)laborat(cid:2)riumok Øs intØzetek K+F tevØkenysØgØt az eladÆsok, a szerzıdØsek, jutalØkok, d(cid:5)jak stb. bevØ- tele alapjÆn a szokÆsos m(cid:2)don kell ØrtØkelni; az ugyanazon vÆllalkozÆson bel(cid:4)li K+F szolgÆltatÆs felhasznÆlÆsÆt elvben becs(cid:4)lt alapÆron kell ØrtØkelni, azon az Æron, amit akkor kellene folytat(cid:2) alvÆllalkoz(cid:2)t(cid:2)l vÆsÆrolnÆ az adott gazdasÆgi szervezet. A gyakorlatban azonban fizetni, ha a kutatÆst piaci gazdÆlkodÆst val(cid:2)sz(cid:5)nßleg az (cid:3)sszes termelØsi k(cid:3)ltsØg alapjÆn kell ØrtØkelni; a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek, egyetemek, nonprofit kutat(cid:2)intØzetek stb. K+F tevØkenysØgØt ÆltalÆban egyØb nem piaci termelØs Øs ezØrt azt a ter- melØsi k(cid:3)ltsØgek alapjÆn kell ØrtØkelni. Az egyØb nem piaci K+F termelık K+F ØrtØkes(cid:5)tØsØbıl szÆrmaz(cid:2) bevØtelØt mÆsodlagos piaci kibo- csÆtÆskØnt kell elszÆmolni. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 75 A K+F kiadÆsait el kell k(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)teni az oktatÆs Øs kØpzØs k(cid:3)ltsØgeitıl. A K+F kiadÆsai nem tartalmazzÆk a fı- vagy mÆsodlagos tevØkenysØgkØnt vØgzett szoftverfejlesztØs k(cid:3)ltsØgeit. A szÆmbavØteli m(cid:2)dszer azonban hasonl(cid:2); az egyetlen k(cid:4)l(cid:3)nbsØg, hogy a szoftver megtermelt immateriÆlis eszk(cid:3)z Øs nem szabadalom. 3. 65. L. K(cid:5)zigazgatÆsi Øs vØdelmi szolgÆltatÆsok, tÆrsadalombiztos(cid:6)tÆsi szolgÆltatÆsok A k(cid:3)zigazgatÆsi, vØdelmi szolgÆltatÆsokat Øs tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆst mindig egyØb nem piaci szolgÆltatÆskØnt nyœjtjÆk, k(cid:3)vetkezØskØppen ennek megfelelıen kell ØrtØkelni. 3. 66. M. OktatÆsi szolgÆltatÆsok; N. EgØszsØg(cid:7)gyi Øs szociÆlis szolgÆltatÆsok Az oktatÆsi Øs egØszsØg(cid:4)gyi szolgÆltatÆsoknÆl gyakran sz(cid:4)ksØges konkrØtan elhatÆrolni a piaci Øs az egyØb nem piaci termelıket, Øs azok piaci Øs egyØb nem piaci kibocsÆtÆsÆt. PØldÆul az oktatÆs Øs az orvosi kezelØs bizonyos fajtÆiØrt nØvleges d(cid:5)jat kØrhetnek az Ællami intØzmØnyek (vagy mÆs intØzmØnyek meghatÆrozott tÆmogatÆsok rØvØn), m(cid:5)g mÆs oktatÆsØrt Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges orvosi kezelØsØrt (cid:4)zleti tarifÆt szÆm(cid:5)thatnak fel. Egy mÆsik ÆltalÆnos pØlda, amikor egyrØszt az Ællam (vagy k(cid:3)zvet(cid:5)tıje), mÆsrØszt piaci keretek k(cid:3)z(cid:3)tt mßk(cid:3)dı intØzmØny nyœjtja ugyanazt a t(cid:5)pusœ szolgÆltatÆst (pØldÆul felsıoktatÆst). Ekkor gyakran nagy k(cid:4)l(cid:3)nbsØg van a szolgÆltatÆsØrt fizetett Ærak Øs azok minısØge k(cid:3)z(cid:3)tt. Az oktatÆsi Øs egØszsØg(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok nem tartalmazhatnak K+F tevØkenysØgeket; az egØszsØg(cid:4)gyi tevØkenysØg nem tartalmazhat oktatÆst, pØldÆul egyetemi klinikÆk oktatÆsi szolgÆltatÆsÆt. 3. 67. O. EgyØb k(cid:5)z(cid:5)ssØgi, szociÆlis Øs szemØlyi szolgÆltatÆsok A k(cid:3)nyvek, felvØtelek, filmek, szoftverek, hangfelvØtelek, diszkek stb. termelØse kØt szakaszb(cid:2)l Æll, Øs mØrØse ennek megfelelıen t(cid:3)rtØnik: 1. Az immateriÆlis javak esetØben az eredeti termØk kibocsÆtÆsÆt a kifizetett ØrtØkes(cid:5)tØsi Æron, vagy ha nincs ØrtØkes(cid:5)tØs, akkor a hasonl(cid:2) ere- deti termØkØrt fizetett alapÆron, a termelØsi k(cid:3)ltsØgen vagy a termelØs felhasznÆlÆsÆb(cid:2)l a j(cid:3)vıben vÆrhat(cid:2) bevØtel diszkontÆlt ØrtØkØn kell mØrni. 2. Ezen eszk(cid:3)z tulajdonosa felhasznÆlhatja azt k(cid:3)zvetlen(cid:4)l, vagy mÆsolatok kØsıbbi elıÆll(cid:5)tÆsÆra. Ha a tulajdonos mÆs termelınek engedØ- lyezi, hogy az eredeti termØket felhasznÆlja, akkor a licencØrt kapott d(cid:5)j, jutalØk, jogd(cid:5)j stb. a tulajdonos szolgÆltatÆsÆnak kibocsÆtÆsa. Azonban az immateriÆlis javak ØrtØkes(cid:5)tØse negat(cid:5)v Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs. 3. 68. P. MagÆnhÆztartÆs alkalmazottakkal Azoknak a hÆztartÆsi szolgÆltatÆsoknak a kibocsÆtÆsÆt, amelyeket fizetett hÆztartÆsi alkalmazottak nyœjtanak megegyezØs alapjÆn a fizetett munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelemmel kell mØrni; ez tartalmazza az (cid:3)sszes termØszetbeni juttatÆst is, pØldÆul Ølelmiszer vagy szÆllÆs. FOLY(cid:5) TERMEL(cid:6)FELHASZN`L`S (P. 2) 3. 69. MeghatÆrozÆs: A foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs azon Æruknak Øs szolgÆltatÆsoknak az ØrtØkØt tartalmazza, amelyeket rÆford(cid:5)tÆskØnt a termelØsi folyamat sorÆn felhasznÆlnak; nem tartoznak ide azok az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek felhasznÆlÆsÆt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse- kØnt kell elszÆmolni. Az Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat vagy Ætalak(cid:5)tjÆk, vagy teljesen felhasznÆljÆk a termelØsi folyamat sorÆn. 3. 70. A foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs a k(cid:3)vetkezı hatÆreseteket tartalmazza: a) a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØg rÆford(cid:5)tÆsaikØnt felhasznÆlt valamennyi Æru Øs szolgÆltatÆs ØrtØke. `ltalÆnos pØldÆk erre a beszerzØs, ØrtØkes(cid:5)tØs, mar- keting, k(cid:3)nyvelØs, adatfeldolgozÆs, szÆll(cid:5)tÆs, raktÆrozÆs, karbantartÆs, biztonsÆgi szolgÆlat stb. Ezek az Æruk Øs szolgÆltatÆsok nem k(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)thetıek el a szakosodott telephely fı (vagy mÆsodlagos) tevØkenysØgØben felhasznÆltakt(cid:2)l; 76 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet b) az ugyanazon intØzmØnyi egysØg egy mÆsik szakosodott telephelyØtıl kapott Æruk Øs szolgÆltatÆsok ØrtØke (csak akkor, ha kielØg(cid:5)ti a 3. 69. pontban adott ÆltalÆnos meghatÆrozÆst); c) a bØrelt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)ltsØgei, vagyis a gØpek vagy gØpkocsik operat(cid:5)v l(cid:5)zingje; d) a vÆllalatokat seg(cid:5)tı nonprofit egyes(cid:4)leteknek fizetett tagd(cid:5)jak, hozzÆjÆrulÆsok vagy illetØkek; e) az olyan tØtelek, amelyek nem minıs(cid:4)lnek brutt(cid:2) felhalmozÆsnak, mint: 1. a kis ØrtØkß eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek nem drÆgÆk Øs viszonylag egyszerß mßveleteket vØgeznek vel(cid:4)k, mint pØldÆul a fßrØsz, a kalapÆcs, a csavarhœz(cid:2) Øs egyØb kØzi szerszÆmok; kis szerkezetek, mint a zsebszÆmol(cid:2)gØp. Az ESA-ban megegyezØs alapjÆn az ilyen tart(cid:2)s esz- k(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatos kiadÆsokat, amelyeknek darabonkØnti Æra (vagy ha nagy mennyisØgben vÆsÆroltÆk, az egØsz beszerzØsi Ær) nem haladja meg az 500 ECU-t (1995-(cid:3)s Ærakon), mint foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆst kell szÆmba venni; 2. a termelØsben hasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k szokÆsos, rendszeres karbantartÆsa Øs jav(cid:5)tÆsa; 3. 4. a katonai rombol(cid:2) fegyverek Øs az azokat szÆll(cid:5)t(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k (de a rendırsØg Øs a biztonsÆgi erık k(cid:3)nnyß fegyvereit Øs pÆncØlozott jÆrmßveit brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆskØnt kell kezelni); a kutatÆs-fejlesztØsi szolgÆltatÆs, a szemØlyzet kØpzØse, a piackutatÆs Øs hasonl(cid:2) tevØkenysØgek, ha azokat k(cid:4)lsı (cid:4)gyn(cid:3)ksØgtıl vÆsÆrol- jÆk, vagy ugyanazon intØzmØnyi egysØg elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lt szakosodott telephelye nyœjtja; f) g) a nem termelt immateriÆlis javak utÆni kifizetØs, mint pØldÆul szabadalmazott eszk(cid:3)z(cid:3)k, kereskedelmi vØdjegy stb. (nem tartozik ide az ezek tulajdonosi jogainak megvÆsÆrlÆsakor fizetett (cid:3)sszeg: ezt nem termelt immateriÆlis javak beszerzØsekØnt kell kezelni); a munkÆltat(cid:2) Æltal megtØr(cid:5)tett munkavÆllal(cid:2)i kiadÆsok olyan eszk(cid:3)z(cid:3)kØrt, amelyek sz(cid:4)ksØgesek a munkÆltat(cid:2) termelØsi tevØkenysØgØhez, mint pØldÆul a szerzıdØses k(cid:3)telezettsØg szerszÆmok vagy vØdıruhÆzat beszerzØsØre; h) a munkÆltat(cid:2) kiadÆsai, akÆr a sajÆt, akÆr a munkavÆllal(cid:2)ik hasznÆt szolgÆljÆk, mert sz(cid:4)ksØgesek a munkÆltat(cid:2) termelØsØhez. Ilyen esetek: 1. a munkavÆllal(cid:2)k foglalkoztatÆsa sorÆn keletkezı utazÆsi, k(cid:4)l(cid:3)nØlØsi, k(cid:3)lt(cid:3)zØsi Øs reprezentÆci(cid:2)s k(cid:3)ltsØgek visszatØr(cid:5)tØse; 2. munkahelyi komfort biztos(cid:5)tÆsa. (A rØszletesebb listÆt a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelemrıl sz(cid:2)l(cid:2) (D. 1) pontok tÆrgyaljÆk. ); i) a szakosodott telephelyek Æltal fizetett nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak (lÆsd a biztos(cid:5)tÆsr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) III. mellØkletben): ahhoz, hogy foly(cid:2) termelıfel- hasznÆlÆskØnt csak a szolgÆltatÆsi d(cid:5)jak elszÆmolÆsa t(cid:3)rtØnjen, a befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jb(cid:2)l le kell vonni pØldÆul a kÆrkifizetØst Øs a biztos(cid:5)- tÆsmatematikai tartalØk nett(cid:2) vÆltozÆsÆt. Ez ut(cid:2)bbit a fizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)j arÆnyÆban fel lehet osztani a helyi szakosodott telephelyek k(cid:3)z(cid:3)tt; j) csak a nemzetgazdasÆgra: a rezidens termelık Æltal nyœjtott valamennyi pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)ja (FISIM). 3. 71. A foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsnak nem rØszei: a) a brutt(cid:2) felhalmozÆsi tØtelek, mint: 1. az ØrtØktÆrgyak; 2. az ÆsvÆnykincsek feltÆrÆsa; 3. a nagyobb felœj(cid:5)tÆsok, amelyek lØnyegesen meghaladjÆk az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z j(cid:2) Ællapotban tartÆsÆhoz sz(cid:4)ksØges egyszerß tevØkenysØget, pØl- dÆul felœj(cid:5)tÆs, œjjÆØp(cid:5)tØs vagy bıv(cid:5)tØs; 4. a szoftvervÆsÆrlÆs, vagy annak sajÆt felhasznÆlÆsi cØlœ elıÆll(cid:5)tÆsa. b) a termØszetbeni bØrjuttatÆskØnt kezelt munkÆltat(cid:2)i kiadÆsok (lÆsd a 4. 05. pontot); c) a piaci vagy sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı termelık Æltal felhasznÆlt, a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek Æltal nyœjtott k(cid:3)z(cid:3)ssØgi szolgÆltatÆsok (ezeket a kor- mÆnyzat fogyasztÆsi kiadÆsakØnt kell kezelni); 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 77 d) e) az ugyanazon elszÆmolÆsi idıszakban, ugyanazon szakosodott telephely Æltal termelt Øs felhasznÆlt Æruk Øs szolgÆltatÆsok (ezeket sem kell kibocsÆtÆskØnt szÆmba venni); az Ællami engedØlyekØrt Øs illetØkekØrt t(cid:3)rtØnı kifizetØsek, amelyeket a termelØsi ad(cid:2)k (cid:3)sszetevıjekØnt kell ØrtØkelni (lÆsd a 4. 79. –4. 80. pontot). A FOLY(cid:1) TERMEL(cid:8)FELHASZN`L`S SZ`MBAV(cid:6)TELI ID(cid:8)PONTJA (cid:6)S (cid:6)RT(cid:6)KEL(cid:6)SE 3. 72. A foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsra felhasznÆlt termØkeket a termelØsi folyamatba val(cid:2) belØpØs idıpontjÆban kell szÆmba venni Øs ØrtØkelni. Az ØrtØ- kelØst a hasonl(cid:2) Ærukra Øs szolgÆltatÆsokra ezen idıpontban ØrvØnyes(cid:4)lı piaci beszerzØsi Ærakon kell elvØgezni. 3. 73. A gyakorlatban a termelıegysØgek ÆltalÆban k(cid:3)zvetlen(cid:4)l nem szÆmoljÆk el a termelØsben tØnylegesen felhasznÆlt termØkeket. SzÆmba veszik a rÆford(cid:5)tÆskØnt felhasznÆlt termØkek vÆsÆrlÆsÆt, Øs a kØszleten tartott Æruk ØrtØkØnek vÆltozÆsÆt. A foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆst œgy kell becs(cid:4)lni, hogy a vÆsÆrlÆsokb(cid:2)l le kell vonni a rÆford(cid:5)tÆsok kØszletvÆltozÆsÆt (a korrekt ØrtØkelØsre lÆsd kØsıbb a 3. 120. –3. 124. pontot). V(cid:7)GS(cid:6) FOGYASZT`S 3. 74. A vØgsı fogyasztÆs esetØben kØt fogalom hasznÆlatos: a) a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsok (P. 3); b) a vØgsı fogyasztÆs (P. 4). A vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs fogalma a szektorok Æruk Øs szolgÆltatÆsok fogyasztÆsÆra ford(cid:5)tott kiadÆsÆt jelenti. Ezzel szemben a vØgsı fogyasztÆs az Æruk Øs szolgÆltatÆsok beszerzØsØre vonatkozik. A k(cid:4)l(cid:3)nbsØg a kØt fogalom k(cid:3)z(cid:3)tt bizonyos, a kormÆnyzat vagy a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal finansz(cid:5)rozott termØkek Øs szolgÆltatÆsok ØrtØkelØsØben van, amelyeket a hÆztartÆsok mint termØszetbeni tÆrsa- dalmi transzfereket kapnak. V(cid:6)GS(cid:8) FOGYASZT`SI KIAD`S (P. 3) 3. 75. MeghatÆrozÆs: A vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs az a kiadÆs, amely a rezidens szervezeti egysØgeknØl az egyØni sz(cid:4)ksØgletek vagy valamely k(cid:3)z(cid:3)ssØg tagjainak k(cid:3)z(cid:3)s sz(cid:4)ksØgletei k(cid:3)zvetlen kielØg(cid:5)tØse ØrdekØben, Ærukkal Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatban mer(cid:4)lnek fel. A vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs megval(cid:2)sulhat belf(cid:3)ld(cid:3)n vagy k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n. 3. 76. A hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsai a k(cid:3)vetkezı hatÆreseteket tartalmazzÆk: a) a sajÆt lakÆsszolgÆltatÆs; b) a termØszetbeni j(cid:3)vedelmek, mint: 1. a munkavÆllal(cid:2)k Æltal termØszetbeni j(cid:3)vedelemkØnt kapott Æruk Øs szolgÆltatÆsok; 2. a hÆztartÆsok tulajdonÆban lØvı nem jogi szemØlyisØgß vÆllalkozÆsok Æltal kibocsÆtÆskØnt elıÆll(cid:5)tott, a hÆztartÆsok tagjai Æltal elfo- gyasztott Æruk Øs szolgÆltatÆsok. Ilyenek lehetnek az Ølelmiszer Øs egyØb mezıgazdasÆgi termØkek, a sajÆt tulajdonœ lakÆsszolgÆltatÆs Øs a fizetett hÆztartÆsi alkalmazottak Æltal nyœjtott hÆztartÆsi szolgÆltatÆsok (szemØlyzet, szakÆcsok, kertØszek, sofır(cid:3)k stb. ); c) tØtelek, amelyeket nem foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt kell elszÆmolni, mint: 1. a bØrlı vagy a tulajdonos Æltal a lakÆs kisebb k(cid:4)lsı vagy belsı jav(cid:5)tÆsaihoz, festØsØhez jellemzıen felhasznÆlt anyagok; 2. a tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek, beleØrtve a jÆrmßveket is, jav(cid:5)tÆsÆhoz Øs karbantartÆsÆhoz felhasznÆlt anyagok; d) nem tıkefelhalmozÆskØnt ØrtØkelt tØtelek, k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen a tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek, amelyek t(cid:3)bb elszÆmolÆsi idıszakon kereszt(cid:4)l ellÆtjÆk funkci(cid:2)jukat; idetartozik az az eset is, ha bizonyos tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek tulajdonjogÆnak ÆtruhÆzÆsa a vÆllalkozÆsokt(cid:2)l a hÆztartÆsokra (lÆsd a hasznÆlt javakkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletekrıl sz(cid:2)l(cid:2) 3. 148. pontot); e) k(cid:3)zvetlen(cid:4)l kiszÆmlÆzott pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok; f) a biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok, az implicit szolgÆltatÆsi d(cid:5)j alapjÆn (lÆsd a 3. 63. pontot); 78 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet g) a nyugd(cid:5)jalapok szolgÆltatÆsai, az implicit szolgÆltatÆsi d(cid:5)j alapjÆn (lÆsd a 3. 63. pontot); h) a hÆztartÆsok kifizetØsei jogos(cid:5)tvÆnyokØrt, engedØlyekØrt stb. , amelyeket szolgÆltatÆsvÆsÆrlÆsnak kell tekinteni (lÆsd a 4. 79. , 4. 80. pontot); i) valamely kibocsÆtÆs gazdasÆgilag nem jelentıs Ærakon t(cid:3)rtØnı vÆsÆrlÆsa, pØldÆul mœzeumi belØpıd(cid:5)j (lÆsd a 3. 45. pontot). 3. 77. A hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆba nem tartoznak bele: a) a termØszetbeni tÆrsadalmi transzferek, amelyek elısz(cid:3)r a hÆztartÆsok kiadÆsaikØnt jelennek meg, de kØsıbb azokat a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs megtØr(cid:5)ti, pØldÆul bizonyos gy(cid:2)gykezelØsi kiadÆsok; b) a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt vagy brutt(cid:2) felhalmozÆskØnt ØrtØkelt tØtelek, mint: 1. az olyan (cid:4)zleti cØlb(cid:2)l felmer(cid:4)lt kiadÆsok, amelyek a hÆztartÆsok tulajdonÆban lØvı nem jogi szemØlyisØgß vÆllalkozÆsoknÆl mer(cid:4)lnek fel, pØldÆul tart(cid:2)s javak esetØben mint jÆrmßvek, bœtorok vagy elektromos eszk(cid:3)z(cid:3)k (brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs), Øs nem tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek esetØben, mint fßtıanyag (foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs); 2. a sajÆt lakÆs tulajdonosa Æltal a lakÆs festØsØhez, karbantartÆsÆhoz Øs jav(cid:5)tÆsÆhoz nem tipikusan felhasznÆlt anyagokkal kapcsolatos kia- dÆsok (a lakÆsszolgÆltatÆs elıÆll(cid:5)tÆsa sorÆn, foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt kell kezelni); 3. a lakÆsvÆsÆrlÆs (brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆskØnt kell kezelni); 4. az ØrtØktÆrgyak vÆsÆrlÆsa (brutt(cid:2) felhalmozÆskØnt kell kezelni); c) az olyan tØtelek, mint nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k felhalmozÆsa, k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen a f(cid:3)ldØ; d) e) a hÆztartÆsok mindazon kifizetØsei, amelyek ad(cid:2)nak minıs(cid:4)lnek, mint a gØpjÆrmß-, a haj(cid:2) vagy a rep(cid:4)lıgØp-tulajdonszerzØsi engedØlyek, tovÆbbÆ a vadÆsz-, a kil(cid:3)vØsi Øs a horgÆszengedØlyek (lÆsd a 4. 79. , 4. 80. pontot). a hÆztartÆsok Æltal a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyeknek, mint szakszervezeteknek, szakmai egyes(cid:4)leteknek, fogyaszt(cid:2)i egyes(cid:4)- leteknek, egyhÆzaknak valamint tÆrsadalmi, kulturÆlis, sz(cid:2)rakoztat(cid:2) Øs sportkluboknak fizetett tagd(cid:5)jak, hozzÆjÆrulÆsok Øs egyØb befizetØ- sek; f) a hÆztartÆsok pØnzbeni vagy termØszetbeni (cid:3)nkØntes juttatÆsai karitat(cid:5)v vagy egyØb segØlyszervezeteknek. 3. 78. A hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa kØt k(cid:4)l(cid:3)nÆll(cid:2) kateg(cid:2)riÆt tartalmaz: a) b) a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal lØtrehozott Æruk Øs szolgÆltatÆsok ØrtØke, a sajÆt elıÆll(cid:5)tÆsœ Æll(cid:2)tıke-felhalmozÆs Øs a hÆztartÆsok vagy mÆs egysØgek kiadÆsai kivØtelØvel; a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek olyan Æruk Øs szolgÆltatÆsok vÆsÆrlÆsÆra ford(cid:5)tott kiadÆsai, amelyeket piaci termelık Æll(cid:5)tottak elı, Øs amelyeket – mindenfØle Ætalak(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)l – termØszetbeni tÆrsadalmi transzferkØnt nyœjtanak a hÆztartÆsoknak sajÆt fogyasztÆsra. 3. 79. A kormÆnyzat vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa, a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyekhez hasonl(cid:2)an, kØt kiadÆsi kateg(cid:2)riÆt tartalmaz: a) a kormÆnyzat Æltal lØtrehozott Æruk Øs szolgÆltatÆsok ØrtØke, a sajÆt elıÆll(cid:5)tÆsœ Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs Øs ØrtØkes(cid:5)tØs kivØtelØvel; b) a kormÆnyzat olyan Æruk Øs szolgÆltatÆsok vÆsÆrlÆsÆra ford(cid:5)tott kiadÆsai, amelyeket piaci termelık Æll(cid:5)tottak elı, Øs amelyeket – mindenfØle Ætalak(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)l – termØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆskØnt nyœjtanak a hÆztartÆsoknak sajÆt fogyasztÆsra. Ez magÆban foglalja azt az esetet is, amikor a kormÆnyzat csak fizet a termØkekØrt Øs szolgÆltatÆsokØrt, de azokat az elad(cid:2) nyœjtja k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a hÆztartÆsoknak. 3. 80. A vÆllalatoknak nincsenek vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsai. Hasonl(cid:2) az Æru- Øs szolgÆltatÆsvÆsÆrlÆsuk, mint amit a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi cØllal hasznÆlnak fel, vagy foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsnak, vagy a munkavÆllal(cid:2)nak adott termØszetbeni munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelemnek, azaz a hÆztartÆ- sok imputÆlt vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆnak minıs(cid:4)l. Ugyanakkor amikor a vÆllalat egyØni fogyasztÆst finansz(cid:5)roz, pØldÆul a reklÆm esetØben, e kiadÆsokat foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt kell kezelni. V(cid:6)GS(cid:8) FOGYASZT`S (P. 4) 3. 81. MeghatÆrozÆs: A vØgsı fogyasztÆs azokat az Ærukat vagy szolgÆltatÆsokat tartalmazza, amelyeket a rezidens szervezeti egysØgek az emberi sz(cid:4)ksØgletek, legyenek azok egyØniek vagy k(cid:3)z(cid:3)ssØgiek, k(cid:3)zvetlen kielØg(cid:5)tØse cØljÆb(cid:2)l hasznÆlnak fel. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 79 3. 82. MeghatÆrozÆs: A hÆztartÆsok Æltal az egyØni fogyasztÆs cØljÆb(cid:2)l felhasznÆlt Æruk Øs szolgÆltatÆsok („egyØni cØlœ Æruk Øs szolgÆltatÆsok”) azok, amelyeket a hÆztartÆsok tagjainak sz(cid:4)ksØgletei Øs igØnyei kielØg(cid:5)tØsØre hasznÆlnak fel. Az egyØni cØlœ Æruk Øs szolgÆltatÆsok jel- lemzıi a k(cid:3)vetkezık: a) b) c) az egyes hÆztartÆsok vagy azok tagjai Æltal t(cid:3)rtØnı Æru vagy szolgÆltatÆsfelhasznÆlÆs Øs annak idıpontja megfigyelhetı Øs elszÆmolhat(cid:2); a hÆztartÆs elfogadja az Æruval vagy szolgÆltatÆssal val(cid:2) ellÆtÆst Øs e cØlb(cid:2)l megteszi a sz(cid:4)ksØges lØpØseket – pØldÆul lÆtogat egy iskolÆt vagy klinikÆt; az Æruknak vagy szolgÆltatÆsoknak olyanoknak kell lenni(cid:4)k, hogy azoknak egy hÆztartÆs, szemØly vagy esetleg a szemØlyek egy kis, szßkebb csoportja Æltal t(cid:3)rtØnı felhasznÆlÆsa kizÆrja a mÆs hÆztartÆsok vagy szemØlyek Æltal t(cid:3)rtØnı felhasznÆlÆsu- kat. 3. 83. MeghatÆrozÆs: A k(cid:3)z(cid:3)ssØgi fogyasztÆs szolgÆltatÆsait („k(cid:3)z(cid:3)ssØgi cØlœ szolgÆltatÆsok”) a k(cid:3)z(cid:3)ssØg valamennyi tagja vagy a k(cid:3)z(cid:3)ssØg egy megha- tÆrozott rØsze szÆmÆra egyidejßleg nyœjtjÆk, s a k(cid:3)z(cid:3)ssØget alkot(cid:2) valamennyi hÆztartÆs egy meghatÆrozott rØgi(cid:2)ban Øl. A k(cid:3)z(cid:3)ssØgi cØlœ szolgÆltatÆsok jellemzıi a k(cid:3)vetkezık: a) b) c) a k(cid:3)z(cid:3)ssØg valamennyi tagja vagy a k(cid:3)z(cid:3)ssØg egy meghatÆrozott rØsze egyidejßleg kapja meg azokat, a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı rØgi(cid:2)k- ban vagy egy meghatÆrozott helysØgben; az ilyen szolgÆltatÆsok felhasznÆlÆsa ÆltalÆban passz(cid:5)v Øs nincs sz(cid:4)ksØg kifejezett egyetØrtØsre vagy valamennyi egyØn akt(cid:5)v rØszvØtelØre; az egyØn ellÆtÆsa k(cid:3)z(cid:3)ssØgi cØlœ szolgÆltatÆssal nem cs(cid:3)kkenti a mÆs cØlra ugyanabban a k(cid:3)z(cid:3)ssØgben vagy rØszk(cid:3)z(cid:3)ssØgben rendelkezØsre Æll(cid:2) ilyen szolgÆltatÆst. Nincs versengØs a felhasznÆlÆsban. 3. 84. Minden hÆztartÆsi vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs egyØni jellegß. MegegyezØs alapjÆn a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal nyœjtott vala- mennyi Ærut Øs szolgÆltatÆst egyØni jellegßkØnt kell kezelni. 3. 85. A k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek Æltal nyœjtott Æruk Øs szolgÆltatÆsok esetØben az egyØni Øs k(cid:3)z(cid:3)ssØgi cØlœ Æruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:3)z(cid:3)tti hatÆrvonal a „KormÆnyzati funkci(cid:2)k osztÆlyozÆsa” (COFOG) alapjÆn hœzhat(cid:2) meg. MegegyezØs alapjÆn valamennyi, a k(cid:3)vetkezı tØtelekhez tartoz(cid:2) kormÆnyzati vØgsı fogyasztÆsi kiadÆst egyØni cØlœ fogyasztÆsi szolgÆltatÆsi kia- dÆskØnt kell kezelni, kivØve az Ørintett kateg(cid:2)riÆkban az ÆltalÆnos kormÆnyzati, szabÆlyozÆsi, kutatÆsi stb. kiadÆsokat: a) 04 OktatÆs; b) 05 EgØszsØg(cid:4)gy; c) 06 SzociÆlis biztonsÆg Øs j(cid:2)lØti szolgÆltatÆsok; d) 08. 01 Sport Øs szabadidıs tevØkenysØg; e) 08. 02 Kultœra. Ezenk(cid:5)v(cid:4)l a k(cid:3)vetkezı altØtelekhez tartoz(cid:2) kiadÆsokat, amennyiben azok fontosak, szintØn egyØni cØlœkØnt kell kezelni: a) 07. 11 lakÆsszolgÆltatÆs (rØszben); b) 07. 31 hÆztartÆsi hulladØk gyßjtØse (rØszben); c) 12. 12 k(cid:3)zlekedØs mßk(cid:3)dtetØse (rØszben). A kormÆnyzati vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsok megmarad(cid:2) rØsze k(cid:3)z(cid:3)ssØgi cØlœ fogyasztÆsi kiadÆs. K(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen a k(cid:3)vetkezık: a) a tÆrsadalom irÆny(cid:5)tÆsa Øs szabÆlyozÆsa; b) a biztonsÆgi Øs a vØdelmi szolgÆltatÆs; c) a jog Øs rend fenntartÆsa, a t(cid:3)rvØnyhozÆs Øs szabÆlyozÆs; d) a k(cid:3)zegØszsØg(cid:4)gy fenntartÆsa; e) a k(cid:3)rnyezetvØdelem; f) kutatÆs Øs fejlesztØs; g) infrastruktœra- Øs gazdasÆgfejlesztØs. 80 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 3. 86. A k(cid:3)vetkezı tÆbla az alkalmazott k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı fogalmak k(cid:3)z(cid:3)tti kapcsolatokat mutatja be: KiadÆst teljes(cid:5)tı szektor KormÆnyzat HÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek HÆztartÆsok (cid:10)sszes felhasznÆlÆs EgyØni fogyasztÆs X (= termØszetbeni tÆrsadalmi transzferek) X (= termØszetbeni tÆrsadalmi transzferek) K(cid:3)z(cid:3)ssØgi fogyasztÆs X 0 X 0 HÆztartÆsok tØnyleges egyØni vØgsı fogyasztÆsa A kormÆnyzat tØnyleges k(cid:3)z(cid:3)ssØgi vØgsı fogyasztÆsa (cid:10)sszesen KormÆnyzat vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa Nonprofit intØzmØnyek vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa VØgsı fogyasztÆs = (cid:3)sszes vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs 3. 87. MegegyezØs alapjÆn a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek valamennyi vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa egyØni cØlœ. K(cid:3)vetkezØskØppen az (cid:3)sszes vØgsı fogyasztÆs egyenlı a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsa Øs a kormÆnyzat vØgsı fogyasztÆsa (cid:3)sszegØvel. 3. 88. MegegyezØs alapjÆn a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek nem lehet termØszetbeni tÆrsadalmi transzfere (bÆr monetÆris Ørtelemben lØteznek). K(cid:3)vetkezØskØppen az (cid:3)sszes vØgsı fogyasztÆs egyenlı az (cid:3)sszes vØgsı fogyasztÆsi kiadÆssal. A V(cid:6)GS(cid:8) FOGYASZT`SI KIAD`SOK SZ`MBAV(cid:6)TELI ID(cid:8)PONTJA (cid:6)S (cid:6)RT(cid:6)KEL(cid:6)SE 3. 89. Ahogy az 1. fejezet ezt tÆrgyalta, ÆltalÆban az Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat akkor kell elszÆmolni, amikor a fizetØs esedØkessØ vÆlik, azaz amikor a vÆsÆrl(cid:2) k(cid:3)telezettsØget vÆllal az elad(cid:2)val szemben. Ez œgy Ørtelmezhetı, hogy az ÆruØrt t(cid:3)rtØnı fizetØs elszÆmolÆsÆnak idıpontja a tulajdonos- csere idıpontja; a szolgÆltatÆsØrt t(cid:3)rtØnı kifizetØs elszÆmolÆsÆnak idıpontja a teljes szolgÆltatÆs teljes(cid:5)tØse. 3. 90. A bØrleti vagy hasonl(cid:2) hitelszerzıdØs (beleØrtve a pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zinget is) keretØben t(cid:3)rtØnı termØk beszerzØsØØrt teljes(cid:5)tett kiadÆst a termØk leszÆll(cid:5)tÆsÆnak idıpontjÆban kell elszÆmolni mØg akkor is, ha jogilag nem abban az idıpontban t(cid:3)rtØnt a tulajdonoscsere. 3. 91. Az (cid:3)nfogyasztÆst akkor kell elszÆmolni, amikor a sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı termelØs elıÆll(cid:5)tÆsa megt(cid:3)rtØnik. 3. 92. A hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆt piaci beszerzØsi Æron kell elszÆmolni. Ez az az Ær, amelyet a vÆsÆrl(cid:2) a vÆsÆrlÆs idıpontjÆban tØnylege- sen fizet a termØkØrt. A rØszletesebb meghatÆrozÆs a 3. 06. pontban talÆlhat(cid:2). 3. 93. A termØszetbeni munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelemkØnt kapott Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat alapÆron kell ØrtØkelni, ha azokat a munkÆltat(cid:2) Æll(cid:5)totta elı, illetve a munkÆltat(cid:2) Æltal fizetett piaci beszerzØsi Æron, ha azokat a munkÆltat(cid:2) vÆsÆrolta. 3. 94. A sajÆt fogyasztÆsra megtartott Ærukat vagy szolgÆltatÆsokat alapÆron kell ØrtØkelni. 3. 95. A kormÆnyzat, illetve a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek sajÆt maguk Æltal termelt termØkekre ford(cid:5)tott vØgsı fogyasztÆsi cØlœ kiadÆ- sait a termelØs idıpontjÆban kell elszÆmolni, ami egyben az ilyen szolgÆltatÆsoknak a kormÆnyzat vagy a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØz- mØnyek teljes(cid:5)tØsØnek idıpontja is. A piaci termelıktıl vØgsı fogyasztÆsra vÆsÆrolt Ærukra Øs szolgÆltatÆsokra ford(cid:5)tott kiadÆsoknÆl a szÆmbavØ- tel idıpontja a leszÆll(cid:5)tÆs idıpontja. 3. 96. A kormÆnyzat, illetve a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsai megegyeznek kibocsÆtÆsuk (cid:3)sszegØvel, hoz- zÆadva ehhez a piaci termelıktıl vÆsÆrolt termØkekre ford(cid:5)tott kiadÆsokat (azaz a termØszetbeni tÆrsadalmi transzfereket), Øs levonva az egyØb egysØgek kifizetØseit, valamint sajÆt elıÆll(cid:5)tÆsœ Æll(cid:2)tıke-felhalmozÆst. A V(cid:6)GS(cid:8) FOGYASZT`S SZ`MBAV(cid:6)TELI ID(cid:8)PONTJA (cid:6)S (cid:6)RT(cid:6)KEL(cid:6)SE 3. 97. Az intØzmØnyi egysØgek Æru- Øs szolgÆltatÆsbeszerzØsØnek idıpontja az az idıpont, amikor az Æru œj tulajdonosÆvÆ vÆlnak, vagy amikor az Æru leszÆll(cid:5)tÆsa vagy szolgÆltatÆsteljes(cid:5)tØse befejezıdik. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 81 3. 98. A beszerzØst (a vØgsı fogyasztÆst) piaci beszerzØsi Æron annÆl az egysØgnØl kell ØrtØkelni, amelyiknØl a kiadÆs felmer(cid:4)l. A kormÆnyzat Øs a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal adott nem termØszetbeni tÆrsadalmi transzferkØnt figyelembe vett termØ- szetbeni transzfereket œgy kell kezelni, mintha pØnzbeni transzferek lennØnek. K(cid:3)vetkezØskØppen az Æruk vagy szolgÆltatÆsok ØrtØkØt az azokat megvÆsÆrl(cid:2) intØzmØnyi egysØg vagy a szektor kiadÆsakØnt kell elszÆmolni. 3. 99. A kØt aggregÆtumnak, a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsnak Øs a vØgsı fogyasztÆsnak, az ØrtØke ugyanaz. A rezidens hÆztartÆsok Æltal termØszetbeni tÆrsadalmi transzferkØnt kapott Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat ugyanazon az Æron kell ØrtØkelni, mint a kiadÆsi aggregÆtumokat. BRUTT(cid:5) FELHALMOZ`S (P. 5) 3. 100. A brutt(cid:2) felhalmozÆs a k(cid:3)vetkezıkbıl tevıdik (cid:3)ssze: a) b) c) brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs (P. 51); kØszletvÆltozÆsok (P. 52); ØrtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs ÆtadÆsÆnak egyenlege (P. 53). 3. 101. A brutt(cid:2) felhalmozÆs az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØt is tartalmazza. A nett(cid:2) tıkefelhalmozÆs a brutt(cid:2) felhalmozÆsnak az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØvel cs(cid:3)kkentett (cid:3)sszege. BRUTT(cid:1) `LL(cid:1)ESZK(cid:10)Z-FELHALMOZ`S (P. 51) 3. 102. MeghatÆrozÆs: A brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs (P. 51) a rezidens termelık adott idıszakra vonatkoz(cid:2) immateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs ela- dÆsÆnak egyenlegØbıl Æll, n(cid:3)velve a termelık vagy az intØzmØnyi egysØgek termelıtevØkenysØge Æltal realizÆlt nem termelt esz- k(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkØvel. Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k a termelıfolyamatokb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2), kibocsÆtÆskØnt lØtrehozott tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy immateri- Ælis javak, amelyeket ismØtelten vagy folyamatosan t(cid:3)bb mint egy Øven Æt felhasznÆlnak a termelıfolyamat sorÆn. 3. 103. A brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs pozit(cid:5)v Øs negat(cid:5)v ØrtØkeket is tartalmaz: a) pozit(cid:5)v ØrtØkek: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. a megvÆsÆrolt œj vagy hasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k; a termelı sajÆt hasznÆlatÆra termelt Øs megtartott Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k (beleØrtve a fØlkØsz vagy teljesen kØsz Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k sajÆt elıÆll(cid:5)tÆsœ ter- melØsØt); a barter(cid:4)gylet keretØben beszerzett œj vagy hasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k; a termØszetbeni tıkejuttatÆskØnt kapott œj vagy hasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k; a felhasznÆl(cid:2) Æltal pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing keretØben beszerzett œj vagy hasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k; az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n Øs meglØvı mßemlØkeken vØgzett nagyobb jav(cid:5)tÆsok; az œjratermelıdı termØszeti erıforrÆsok termØszetes n(cid:3)vekedØse; b) negat(cid:5)v ØrtØkek azaz a negat(cid:5)v beszerzØskØnt nyilvÆntartott Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-beszerzØsek: 1. 2. 3. az eladott hasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k; a barter(cid:4)gylet keretØben Ætadott hasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k; a termØszetbeni tıkejuttatÆskØnt Ætadott hasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k. 3. 104. Az elidegen(cid:5)tett Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k (cid:3)sszetevıi nem tartalmazzÆk: a) b) az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z ØrtØkcs(cid:3)kkenØse (amelybe beleØrtendı a vÆrhat(cid:2) szokÆsos mØrtØkß vØletlen kÆresemØny); az olyan kivØteles vesztesØgek, mint az aszÆly vagy egyØb termØszeti csapÆsok k(cid:3)vetkeztØben keletkezett vesztesØgek (ezeket az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsakØnt kell elszÆmolni). 3. 105. A brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsnak k(cid:3)vetkezı t(cid:5)pusai k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztethetık meg: a) tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege: 1. 2. 3. 4. lakÆsok; egyØb Øp(cid:4)letek Øs Øp(cid:5)tmØnyek; gØpek Øs berendezØsek; termesztett vagy tenyØsztett eszk(cid:3)z(cid:3)k (haszonn(cid:3)vØnyek Øs haszonÆllatok); 82 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet b) immateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege: 1. ÆsvÆnykincsek feltÆrÆsa; 2. szÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes szoftverek; 3. sz(cid:2)rakoztat(cid:2), irodalmi, illetve mßvØszeti alkotÆsok eredeti pØldÆnyai; 4. egyØb immateriÆlis javak; c) d) a nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n vØgzett nagyobb jav(cid:5)tÆsok, k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen a f(cid:3)lddel kapcsolatban (bÆr a nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse nem tartozik ide); az olyan nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k, mint a f(cid:3)ld Øs a szabadalmazott eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonjogÆnak ÆtruhÆzÆsÆval (cid:3)sszef(cid:4)ggı k(cid:3)ltsØgek (bÆr ezen eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse nem tartozik ide). 3. 106. A f(cid:3)lddel kapcsolatban vØgzett nagyobb jav(cid:5)tÆsok k(cid:3)zØ tartozik: a) f(cid:3)ldter(cid:4)let visszanyerØse a tengertıl ilyen rendeltetØsß gÆtak, partfalak vagy t(cid:3)ltØsek Øp(cid:5)tØsØvel; b) erdıirtÆs, sziklamentes(cid:5)tØs stb. abb(cid:2)l a cØlb(cid:2)l, hogy a f(cid:3)ldet alkalmassÆ tegyØk a termelØsben elsı alkalommal t(cid:3)rtØnı hasznÆlatra; c) mocsÆrlecsapolÆs vagy sivatagi (cid:3)nt(cid:3)zØs gÆtak, Ærkok Øs (cid:3)nt(cid:3)zıcsatornÆk Øp(cid:5)tØsØvel; d) tengerek vagy foly(cid:2)k Ærvizei, illetve er(cid:2)zi(cid:2) elleni vØdelem v(cid:5)zt(cid:3)rık, partfalak vagy ÆrvØdelmi falak Øp(cid:5)tØsØvel. E tevØkenysØgek jelentıs œj Øp(cid:5)tmØnyek pØldÆul partfalak, ÆrvØdelmi falak Øs t(cid:3)ltØsek lØtrej(cid:3)ttØt eredmØnyezhetik, de ezeket nem hasznÆljÆk fel k(cid:3)zvetlen(cid:4)l egyØb Æruk Øs szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆhoz œgy, ahogy az a legt(cid:3)bb Øp(cid:5)tmØnynØl t(cid:3)rtØnik. Ezek Øp(cid:5)tØsØre azØrt vÆllalkoznak, hogy t(cid:3)bb vagy jobb f(cid:3)ldh(cid:3)z jussanak, a termelØshez ugyanis f(cid:3)ldre, egy nem termelt eszk(cid:3)zre van sz(cid:4)ksØg. A villamosenergia termelØse cØljÆb(cid:2)l Øp(cid:5)tett t(cid:3)ltØs pØldÆul teljesen mÆs cØlt szolgÆl, mint a tenger kirekesztØsØre Øp(cid:5)tett t(cid:3)ltØs. Csak az ut(cid:2)bbi t(cid:5)pusœ t(cid:3)ltØs Øp(cid:5)tØse sorolhat(cid:2) be talaj- jav(cid:5)tÆskØnt. 3. 107. A brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs a k(cid:3)vetkezı hatÆreseteket tartalmazza: a) b) a hÆztartÆsok lak(cid:2)helyekØnt hasznÆlt lak(cid:2)haj(cid:2)k, uszÆlyok, trØlerlakÆsok Øs lak(cid:2)kocsik, valamint a hozzÆjuk tartoz(cid:2) Øp(cid:5)tmØnyek mint a garÆzsok; a katonai cØlra hasznÆlt Øp(cid:5)tmØnyek Øs berendezØsek (amelyek hasonl(cid:2)ak a polgÆri termelık Æltal hasznÆltakhoz), mint pØldÆul rep(cid:4)lıterek, dokkok, utak Øs k(cid:2)rhÆzak; c) a nem katonai egysØgek Æltal hasznÆlt k(cid:3)nnyßfegyverek Øs pÆncØlozott jÆrmßvek; d) az Øvrıl Øvre a termelØsben felhasznÆlt ÆllatÆllomÆnyban, pØldÆul a tenyØszÆllomÆnyokban, a fejıstehØn-, a gyapjœjÆØrt tartott juh-, Øs az igavon(cid:2)-ÆllatÆllomÆnyban bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok; e) az Øvrıl Øvre nevelt faÆllomÆny, pØldÆul a gy(cid:4)m(cid:3)lcsfÆk, a szılı, a gumifa, a pÆlmafÆk stb. vÆltozÆsai; f) a hasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n vØgzett nagyobb jav(cid:5)tÆsok, amelyek messze meghaladjÆk a szokÆsos karbantartÆs Øs jav(cid:5)tÆs k(cid:3)vetelmØnyeit; g) a pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing keretØben t(cid:3)rtØnı Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-beszerzØs. 3. 108. A brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs nem tartalmazza a k(cid:3)vetkezıket: a) a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsban elszÆmolhat(cid:2) gazdasÆgi mßveletek, mint pØldÆul: 1. a kis ØrtØkß eszk(cid:3)z(cid:3)k termelØsi cØlra t(cid:3)rtØnı vÆsÆrlÆsa (lÆsd a 3. 70. pont e) alpontjÆt); 2. a szokÆsos karbantartÆs Øs jav(cid:5)tÆs; 3. a katonai fegyverek Øs az azokat tÆmogat(cid:2) rendszerek vÆsÆrlÆsa; 4. az operat(cid:5)v l(cid:5)zingszerzıdØs keretØben felhasznÆland(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k megvÆsÆrlÆsa (lÆsd a II. mellØkletet, „Tart(cid:2)s javak l(cid:5)zingje Øs rØszlet- vØtele”); b) a kØszletvÆltozÆskØnt nyilvÆntartott gazdasÆgi mßveletek: 1. a vÆg(cid:2)Ællatok, beleØrtve a baromfit is; 2. a fßrØszÆrunak termesztett fÆk (befejezetlen termelØs); 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 83 c) a hÆztartÆsok Æltal vØgsı fogyasztÆs cØljÆra beszerzett gØpek Øs berendezØsek (vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs); d) az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n keletkezett eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg (eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai); e) az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)kben katasztr(cid:2)fÆk miatt keletkezett vesztesØgek (eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai), pØldÆul a mßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k megsem- mis(cid:4)lØse, a haszonÆllatok elpusztulÆsa jÆrvÆny miatt (Øs amelyet biztos(cid:5)tÆs ÆltalÆban nem fedez) vagy a rendk(cid:5)v(cid:4)li mØrtØkß Ærvizek, vihar- kÆrok vagy erdıt(cid:4)zek okozta kÆrok (lÆsd a 6. fejezetet). 3. 109. A hasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k nagyobb jav(cid:5)tÆsa formÆjÆban t(cid:3)rtØnı brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆst az azonos t(cid:5)pusœ œj Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØhez kell sorolni. 3. 110. Az immateriÆlis javak jellemzıen az œj informÆci(cid:2)kb(cid:2)l, szaktudÆsb(cid:2)l stb. Ællnak, Øs tartalmazzÆk a k(cid:3)vetkezıket: a) az ÆsvÆnykincsek feltÆrÆsai az ezekhez tartoz(cid:2) tØnyleges pr(cid:2)bafœrÆsok, lØgi vagy egyØb kutatÆsok k(cid:3)ltsØgeivel, a szÆll(cid:5)tÆsi stb. k(cid:3)ltsØgekkel egy(cid:4)tt; b) a t(cid:3)bb mint egy Øven kereszt(cid:4)l a termelØsben felhasznÆland(cid:2) szÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes szoftverek Øs nagy adatbÆzisok; c) a kØziratok, elıadÆsok, modellek, filmek, hangfelvØtelek stb. irodalmi Øs mßvØszeti alkotÆsok eredeti pØldÆnyai. 3. 111. Mind az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)knØl, mind a nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)knØl a tulajdonjog-ÆtruhÆzÆsnak az œj tulajdonos Æltal viselt k(cid:3)ltsØgei a k(cid:3)vetkezık: a) b) az (œj vagy hasznÆlt) eszk(cid:3)znek a k(cid:5)vÆnt helyen Øs idıben t(cid:3)rtØnı ÆtvØtelekor felmer(cid:4)lı k(cid:3)ltsØgek, pØldÆul szÆll(cid:5)tÆsi k(cid:3)ltsØgek, (cid:4)zembe helyezØsi k(cid:3)ltsØgek, (cid:3)sszeszerelØsi k(cid:3)ltsØgek stb. ; a felmer(cid:4)lt szakmai k(cid:3)ltsØgek vagy d(cid:5)jak, pØldÆul a f(cid:3)ldmØrıknek, mØrn(cid:3)k(cid:3)knek, jogÆszoknak, ØrtØkbecslıknek stb. kifizetett d(cid:5)jak Øs az ingatlan(cid:4)gyn(cid:3)k(cid:3)knek, Ærverezıknek stb. kifizetett jutalØkok; c) az œj tulajdonos Æltal az eszk(cid:3)z tulajdonjog-ÆtruhÆzÆsa utÆn fizetendı ad(cid:2)k. A fenti k(cid:3)ltsØgek mindegyikØt az œj tulajdonosnak brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆskØnt kell elszÆmolni. Meg kell jegyezni, hogy az ad(cid:2)kat a k(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆsok utÆni ad(cid:2)kØnt, Øs nem megvÆsÆrolt eszk(cid:3)z utÆn fizetendı ad(cid:2)kØnt kell kezelni. A BRUTT(cid:1) `LL(cid:1)ESZK(cid:10)Z-FELHALMOZ`S SZ`MBAV(cid:6)TELI ID(cid:8)PONTJA (cid:6)S (cid:6)RT(cid:6)KEL(cid:6)SE 3. 112. A brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆst akkor kell elszÆmolni, amikor az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonjoga az azokat a termelØsben felhasznÆlni szÆndØkoz(cid:2) intØzmØnyi egysØghez ker(cid:4)l. Ennek az ÆltalÆnos szabÆlynak a m(cid:2)dos(cid:5)tÆsa a k(cid:3)vetkezı esetekben sz(cid:4)ksØges: a) pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing (a tulajdonjog-vÆltozÆs kØsıbb imputÆlÆsra ker(cid:4)l); b) sajÆt elıÆll(cid:5)tÆsœ Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsa. A pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing keretØben beszerzett eszk(cid:3)z(cid:3)ket ugyanœgy kell elszÆmolni, mintha a felhasznÆl(cid:2) az Æru birtokbavØtelekor tulajdonossÆ vÆlna. A sajÆt elıÆll(cid:5)tÆsœ eszk(cid:3)zfelhalmozÆs szÆmbavØtele a termelØs idıpontjÆban t(cid:3)rtØnik. 3. 113. A brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs ØrtØkelØse piaci beszerzØsi Æron t(cid:3)rtØnik, beleØrtve a beszerelØsi k(cid:3)ltsØgeket Øs a tulajdonjog-ÆtruhÆzÆssal kap- csolatos egyØb k(cid:3)ltsØgeket. SajÆt elıÆll(cid:5)tÆs esetØn az ØrtØkelØs a hasonl(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k alapÆrain (amely magÆban foglalja a nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi ered- mØnyre vagy a vegyes j(cid:3)vedelemre vonatkoz(cid:2) haszonkulcsot), vagy a termelØsi k(cid:3)ltsØgek alapjÆn t(cid:3)rtØnik, amennyiben ilyen Ærak nem Ællnak rendelkezØsre. 3. 114. Az immateriÆlis javak beszerzØsØt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı m(cid:2)dokon lehet ØrtØkelni: a) b) c) az ÆsvÆnykincsek feltÆrÆsai esetØn: a tØnyleges kutat(cid:2)fœrÆsok Øs pr(cid:2)bafœrÆsok k(cid:3)ltsØgein, valamint az ezekkel kapcsolatos olyan vizsgÆlatok k(cid:3)ltsØgein, mint pØldÆul a lØgi- vagy egyØb felmØrØsek; a szÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes szoftverek esetØn: a piaci beszerzØskor ØrvØnyes piaci beszerzØsi Ærak vagy hÆzon bel(cid:4)l fejlesztØs esetØn, a becs(cid:4)lt alapÆr (vagy ha ez nem alkalmazhat(cid:2), a termelØsi k(cid:3)ltsØgek) alapjÆn; a sz(cid:2)rakoztat(cid:2), irodalmi vagy mßvØszeti alkotÆsok eredeti pØldÆnyai esetØn: az ØrtØkelØs – ha eladÆsr(cid:2)l van sz(cid:2) – a vevı Æltal kifizetett Ær alapjÆn, vagy – ha nem eladÆsr(cid:2)l van sz(cid:2) – a hasonl(cid:2) eredeti pØldÆnyokØrt kifizetett alapÆr, a termelØsi k(cid:3)ltsØgek vagy a termelØsben val(cid:2) felhasznÆlÆst(cid:2)l vÆrt j(cid:3)vıbeni bevØtelek diszkontÆlt ØrtØke alapjÆn t(cid:3)rtØnik. 84 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 3. 115. A hasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k eladÆsÆt eladÆsi (alap-)Æron kell elszÆmolni, amely Ærat cs(cid:3)kkenteni kell az elad(cid:2)nÆl felmer(cid:4)lt tulajdonjog-ÆtruhÆzÆssal kapcsolatos (cid:3)sszes k(cid:3)ltsØggel. 3. 116. A tulajdonjog-ÆtruhÆzÆssal kapcsolatos k(cid:3)ltsØgek vonatkozhatnak a termelt eszk(cid:3)z(cid:3)kre, beleØrtve az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)ket, Øs a nem termelt esz- k(cid:3)z(cid:3)kre, mint a f(cid:3)ld. Ezek a k(cid:3)ltsØgek a termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkelØsekor beleker(cid:4)lnek a piaci beszerzØsi Ærakba. A f(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k esetØn magÆt(cid:2)l a vØteltıl Øs eladÆst(cid:2)l el kell ezeket k(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)teni, Øs a brutt(cid:2) Æll(cid:2)tıke-felhasznÆlÆs kateg(cid:2)riÆiban k(cid:4)l(cid:3)n tØtel alatt kell azokat elszÆmolni. K(cid:6)SZLETV`LTOZ`SOK (P. 52) 3. 117. MeghatÆrozÆs: A kØszletvÆltozÆst a kØszletre ker(cid:4)lı termØkek ØrtØkØn kell megÆllap(cid:5)tani, cs(cid:3)kkentve azt a kØszletbıl kivont termØkek ØrtØkØvel, valamint a kØszleten lØvı termØkek szokÆsos vesztesØgeinek ØrtØkØvel. 3. 118. Fizikai kÆrosodÆs, illetve vØletlenszerß kÆresemØny vagy lopÆs miatt a kØszleten lØvı termØkek minden fajtÆjÆban bek(cid:3)vetkezhetnek szokÆsos vesztesØgek, pØldÆul: a) anyag- Øs segØdanyag-vesztesØgek; b) befejezetlen termelØs vesztesØgei; c) kØsztermØkek vesztesØgei; d) viszonteladÆsra szÆnt Æruk vesztesØgei (pØldÆul bolti lopÆs). 3. 119. A kØszletek a k(cid:3)vetkezı kateg(cid:2)riÆkat tartalmazzÆk: a) anyagok Øs fogy(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k: az anyagok Øs fogy(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k a termelØsben foly(cid:2) termelırÆford(cid:5)tÆskØnt felhasznÆlni szÆndØkozott kØszleten lØvı valamennyi Ærucikket tar- talmazzÆk; ide tartoznak a kormÆnyzati kØszleten lØvı Ærucikkek is. Az olyan tØtelek, mint az arany, gyØmÆnt stb. akkor szerepelnek a kØszletek k(cid:3)z(cid:3)tt, ha ipari cØlra vagy egyØb termelØsre k(cid:5)vÆnjÆk felhasznÆlni azokat; b) befejezetlen termelØs: a befejezetlen termelØs a mØg be nem fejezett kibocsÆtÆst jelenti. Az ilyen termelØs a termelı kØszleteiben ker(cid:4)l elszÆmolÆsra, Øs k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı formÆkat (cid:3)lthet, pØldÆul: 1. fejlıdØsben lØvı n(cid:3)vØnyek; 2. vÆgÆsØrett fa Øs ÆllatÆllomÆny; 3. befejezetlen Øp(cid:5)tmØnyek (kivØve az elızetesen megk(cid:3)t(cid:3)tt adÆsvØteli szerzıdØs alapjÆn lØtrehozott vagy a sajÆt elıÆll(cid:5)tÆsœ, Æll(cid:2)tıke-fel- halmozÆskØnt ØrtØkelt Øp(cid:5)tmØnyeket); 4. befejezetlen egyØb Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k, pØldÆul haj(cid:2)k Øs olajfœr(cid:2)tornyok; 5. rØszben befejezett kutat(cid:2)munka jogi vagy tanÆcsad(cid:2)i munkÆkban; 6. rØszben befejezett filmkØsz(cid:5)tØs; 7. rØszben befejezett szÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes programok. Minden az adott idıszak vØgØn mØg be nem fejezett termelØsi folyamatot befejezetlen termelØskØnt kell elszÆmolni. Ez k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen lØnyeges a negyedØves szÆmlÆknÆl, pØldÆul az egy negyedØven bel(cid:4)l be nem fejezett mezıgazdasÆgi termelØs esetØben. A termelØsi folyamat befejezıdØse a befejezetlen termelØs cs(cid:3)kkenØsØt jelenti. Ebben az idıpontban minden befejezetlen termelØs Ætalakul kØsztermØkkØ; c) kØsztermØkek: a kØsztermØkek a kØszletek rØszekØnt abb(cid:2)l a kibocsÆtÆsb(cid:2)l Ællnak, amelyet termelıje ØrtØkes(cid:5)tØs elıtt nem k(cid:5)vÆn tovÆbb feldolgozni (vala- mint abb(cid:2)l, amit k(cid:3)zbensı rÆford(cid:5)tÆskØnt egyØb termelØsi folyamatok rendelkezØsØre bocsÆt); d) viszonteladÆsra szÆnt Æruk: a viszonteladÆsra szÆnt Æru az az Æru, amelyet vÆltozatlan Ællapotban t(cid:3)rtØnı ØrtØkes(cid:5)tØs vØgett szereznek be. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 85 A K(cid:6)SZLETV`LTOZ`SOK SZ`MBAV(cid:6)TELI ID(cid:8)PONTJA (cid:6)S (cid:6)RT(cid:6)KEL(cid:6)SE 3. 120. A kØszletvÆltozÆsok szÆmbavØteli idıpontjÆnak Øs ØrtØkelØsØnek (cid:3)sszhangban kell lennie a termØkekkel t(cid:3)rtØnı egyØb gazdasÆgi mßveletek elszÆmolÆsÆval Øs ØrtØkelØsØvel. Ez k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen vonatkozik a foly(cid:2) termelı-felhasznÆlÆsra (pØldÆul anyagokra Øs fogy(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)kre), a kibocsÆtÆsra (pØldÆul befejezetlen termelØsre Øs a mezıgazdasÆgi termØkek raktÆrozÆsÆb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) kibocsÆtÆsra), valamint a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmo- zÆsra (pØldÆul a befejezetlen termelØsre). (cid:10)sszhangot kell teremteni a bØrmunkafolyamatoknÆl is. Ha pØldÆul az Æruk feldolgozÆsa k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n t(cid:3)rtØnik Øs azok jelentıs fizikai vÆltozÆsÆval jÆr, az Ærukat bele kell szÆm(cid:5)tani az exportba (Øs kØsıbb az importba) (lÆsd a 3. 135. pontot). Ez az export a kØszletek ezzel jÆr(cid:2) cs(cid:3)kkenØsØben t(cid:4)kr(cid:3)zıdik, Øs az ezzel kapcsolatos import kØsıbb kØszletn(cid:3)vekedØskØnt szintØn elszÆmolÆsra ker(cid:4)l (ha nem hasznÆljÆk fel vagy adjÆk el azonnal). 3. 121. A kØszletvÆltozÆsokat a kØszletbe ker(cid:4)lØs(cid:4)k (a kØszletre vett ÆruknÆl) vagy az abb(cid:2)l val(cid:2) kiker(cid:4)lØs(cid:4)k (a kØszletbıl kivezetett ÆruknÆl) idıpontjÆ- ban kell ØrtØkelni. 3. 122. Az alkalmazott Æraknak (cid:3)sszhangban kell lenni(cid:4)k az egyØb gazdasÆgi folyamatok Æraival, pontosabban: a) a termelı kØszleteibe Ætker(cid:4)lı kØsztermØkek kibocsÆtÆsÆnak ØrtØkelØse œgy t(cid:3)rtØnik, mintha abban az idıpontban adnÆk el azokat foly(cid:2) alapÆron; b) a befejezetlen termelØs n(cid:3)vekedØsØnek ØrtØkelØse a kØsztermØk becs(cid:4)lt foly(cid:2) alapÆrÆnak arÆnyÆban t(cid:3)rtØnik; c) a termelØs befejezıdØsekor a befejezetlen termelØs kØszletbıl val(cid:2) kivezetØse miatt bek(cid:3)vetkezı cs(cid:3)kkenØsek ØrtØkelØse a befejezetlen ter- mØk foly(cid:2) alapÆrÆn t(cid:3)rtØnik; d) a kØszletbıl eladÆs miatt kiker(cid:4)lı Æruk ØrtØkelØse alapÆron t(cid:3)rtØnik; e) f) a nagy- Øs kiskereskedık stb. kØszleteibe ker(cid:4)lı, viszonteladÆsra szÆnt Æruk ØrtØkelØse a kereskedı tØnyleges vagy becs(cid:4)lt piaci beszerzØsi Ærain t(cid:3)rtØnik; a kØszletbıl kiker(cid:4)lı viszonteladÆsra szÆnt Æruk ØrtØkelØse azon a piaci beszerzØsi Æron t(cid:3)rtØnik, amelyen kiker(cid:4)lØs(cid:4)k (nem beszerzØs(cid:4)k) idıpontjÆban helyettes(cid:5)thetıek. 3. 123. A fizikai kÆrosodÆsb(cid:2)l, biztos(cid:5)that(cid:2) vØletlenszerß kÆresemØnybıl vagy lopÆsb(cid:2)l eredı vesztesØgek szÆmbavØtele Øs ØrtØkelØse a k(cid:3)vetkezı m(cid:2)don t(cid:3)rtØnik: a) anyagoknÆl Øs fogy(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)knØl: a termelØsben t(cid:3)rtØnı felhasznÆlÆs cØljÆb(cid:2)l tØnylegesen kiker(cid:4)lı anyagkØnt Øs segØdanyagkØnt (foly(cid:2) ter- melıfelhasznÆlÆs); b) befejezetlen termelØsnØl: az ugyanabban az idıszakban folytatott termelØsbıl eredı n(cid:3)vekedØst cs(cid:3)kkentı tØtelkØnt; c) kØsztermØkeknØl Øs viszonteladÆsra szÆnt ÆruknÆl: a nem kÆrosodott Æru foly(cid:2) ÆrÆn t(cid:3)rtØnı kivezetØsekØnt. 3. 124. Az elızı pontok mÆr le(cid:5)rtÆk a kØszleteket n(cid:3)velı Øs kØszleteket cs(cid:3)kkentı egyes gazdasÆgi mßveletek fogalmilag helyes ØrtØkelØsØt, amelynek (cid:3)sszhangban kell lennie a kibocsÆtÆs, a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs Øs a vØgsı felhasznÆlÆs ØrtØkelØsØvel. A gyakorlatban ez gyakran tœl nehezen alkalmazhat(cid:2)nak bizonyul Øs ezØrt k(cid:3)zel(cid:5)tı m(cid:2)dszereket kell alkalmazni: a) b) c) ha a kØszletek volumenØnek vÆltozÆsai elØg rendszeresek, az elmØleti ØrtØkelØsi elvhez k(cid:3)zel Æll(cid:2) gyakorlati m(cid:2)dszer az, hogy a kØszletvÆl- tozÆs nagysÆgÆt meg kell szorozni az idıszakra vonatkoz(cid:2) ÆtlagÆrakkal (a felhasznÆl(cid:2)k vagy nagy-, illetve kiskereskedık tulajdonÆban lØvı kØszletek piaci beszerzØsi Æraival, a sajÆt termelıik tulajdonÆban lØvı kØszletek esetØben alapÆraival); amennyiben a sz(cid:2)ban forg(cid:2) Æruk Ærai elØg Ælland(cid:2)ak, a kØszletvolumenek nagy ingadozÆsai sem ØrvØnytelen(cid:5)thetik azt az egyszerß k(cid:3)zel(cid:5)tı m(cid:2)dszert, hogy a volumenvÆltozÆst meg kell szorozni az ÆtlagÆrral; ha a kØszletek nagysÆga Øs Ærai az elszÆmolÆsi idıszakon bel(cid:4)l jelentısen megvÆltoznak, kifinomultabb k(cid:3)zel(cid:5)tı m(cid:2)dszerekre van sz(cid:4)ksØg. PØldÆul a kØszletvÆltozÆsok negyedØves ØrtØkelØsØre vagy az elszÆmolÆsi idıszakon bel(cid:4)li ingadozÆs megoszlÆsÆr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) elızetes infor- mÆci(cid:2) felhasznÆlÆsÆra (az ingadozÆs a naptÆri Øv vØgØn, a betakar(cid:5)tÆsi idı alatt stb. lehet a legnagyobb); d) ha csak az idıszak elejØn Øs vØgØn ØrvØnyes ØrtØkekrıl Æll rendelkezØsre informÆci(cid:2) (pØldÆul olyan nagy- vagy kiskereskedelem esetØn, ahol a kØszletek sok, k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı termØkbıl Ællnak), az idıszak kezdete Øs vØge k(cid:3)z(cid:3)tti mennyisØgi vÆltozÆsokat is becs(cid:4)lni kell. Ez megtehetı a forgÆsi sebessØg termØkfajtÆk szerinti becslØsØvel (feltØtelezØsØvel). Meg kell jegyezni, hogy az Ærak szezonÆlis vÆltozÆsai rØszben t(cid:4)kr(cid:3)zhetik a minısØgi k(cid:4)l(cid:3)nbsØgeket, pØldÆul a gy(cid:4)m(cid:3)lcs(cid:3)k Øs z(cid:3)ldsØgek kiÆ- rus(cid:5)tÆsi vagy idØnyen k(cid:5)v(cid:4)li Ærait. Ezeket a minısØgi vÆltozÆsokat a mennyisØgben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆskØnt kell kezelni. 86 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet (cid:6)RT(cid:6)KT`RGYAK BESZERZ(cid:6)S(cid:6)NEK (cid:6)S ELAD`S`NAK EGYENLEGE (P. 53) 3. 125. MeghatÆrozÆs: Az ØrtØktÆrgyak olyan nem pØnz(cid:4)gyi Æruk, amelyeket elsıdlegesen nem hasznÆlnak fel termelØsre vagy fogyasztÆsra, normÆl k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tt hosszœ idın Æt (fizikailag) nem kÆrosodnak, Øs amelyeket elsıdlegesen ØrtØkmegırzıkØnt szereznek be Øs tartanak. 3. 126. Az ØrtØktÆrgyak a k(cid:3)vetkezı t(cid:5)pusœ javakat foglaljÆk magukban: a) drÆgak(cid:3)vek Øs nemesfØmek, pØldÆul gyØmÆnt, nem monetÆris arany, platina, ez(cid:4)st stb. ; b) rØgisØgek Øs egyØbmßtÆrgyak, pØldÆul festmØnyek, szobrok stb. ; c) egyØb ØrtØktÆrgyak, pØldÆul drÆgak(cid:3)vekbıl Øs nemesfØmekbıl kØsz(cid:5)tett Økszerek Øs gyßjtemØnydarabok. Az ilyen t(cid:5)pusœ Ærukat ØrtØktÆrgyak beszerzØsekØnt vagy eladÆsakØnt kell elszÆmolni: a) a (k(cid:3)zponti) bankok Øs egyØb pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık nem monetÆris arany, ez(cid:4)st stb. beszerzØse vagy eladÆsa esetØn; b) c) ezen Æruknak olyan vÆllalatok Æltal t(cid:3)rtØnı beszerzØse vagy eladÆsa esetØn, amelyek fı- vagy mÆsodlagos tevØkenysØge nem tartalmazza az ilyen t(cid:5)pusœ Æruk gyÆrtÆsÆt vagy kereskedelmØt; k(cid:3)vetkezØskØppen ez a beszerzØs vagy eladÆs nem szerepel e vÆllalatok foly(cid:2) termelıfel- hasznÆlÆsÆban vagy Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsÆban; az ilyen Æruknak a hÆztartÆsok Æltal t(cid:3)rtØnı beszerzØse vagy eladÆsa esetØn; k(cid:3)vetkezØskØppen ezek a beszerzØsek nem szerepelnek a hÆz- tartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsai k(cid:3)z(cid:3)tt. Az ESA-ban, megegyezØs alapjÆn, a k(cid:3)vetkezı esetek is ØrtØktÆrgyak beszerzØsekØnt vagy eladÆsakØnt szerepelnek: a) b) ezen Æruknak az ØkszerØszek Øs mßkereskedık Æltal t(cid:3)rtØnı beszerzØse vagy eladÆsa (az ØrtØktÆrgyak ÆltalÆnos meghatÆrozÆsa alapjÆn ezen Æruknak az ØkszerØszek Øs mßkereskedık Æltal t(cid:3)rtØnı beszerzØsØt kØszletvÆltozÆskØnt kell szÆmba venni); ezen Æruknak mœzeumok Æltal t(cid:3)rtØnı beszerzØse vagy eladÆsa (az ØrtØktÆrgyak ÆltalÆnos meghatÆrozÆsa alapjÆn ezen Æruknak a mœzeu- mok Æltal t(cid:3)rtØnı beszerzØsØt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆskØnt kell szÆmba venni). Ezzel a megegyezØssel elker(cid:4)lhetı a felhalmozÆs hÆrom fı t(cid:5)pusa – azaz az ØrtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege, az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z- felhalmozÆs Øs a kØszletvÆltozÆsok – k(cid:3)z(cid:3)tti gyakori œjraosztÆlyozÆs, pØldÆul az ilyen Æruknak a hÆztartÆsok Øs mßkereskedık k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveletei esetØn. 3. 127. Az ØrtØktÆrgyak elıÆll(cid:5)tÆsÆnak ØrtØkelØse alapÆron t(cid:3)rtØnik (lÆsd a 3. 67. pontot az eredeti mßalkotÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆr(cid:2)l). Minden egyØb ØrtØktÆrgy- beszerzØs ØrtØkelØse az Ørt(cid:4)k fizetett piaci beszerzØsi Æron t(cid:3)rtØnik, ami tartalmazza az (cid:4)gyn(cid:3)ki d(cid:5)jakat vagy jutalØkokat is. Ha kereskedıtıl vÆsÆroltÆk azokat, ezek az Ærak tartalmazzÆk a kereskedelmi ÆrrØst is. Az ØrtØktÆrgyak eladÆsÆnak ØrtØkelØse az elad(cid:2)k Æltal kapott Ærakon t(cid:3)rtØ- nik, az (cid:4)gyn(cid:3)k(cid:3)knek vagy egyØb k(cid:3)zvet(cid:5)tıknek kifizetett minden d(cid:5)j vagy jutalØk levonÆsa utÆn. Az ØrtØktÆrgyak elıÆll(cid:5)tÆsÆt(cid:2)l eltekintve, (cid:3)sszessØgØben a rezidens szektorok k(cid:3)z(cid:3)tti eladÆssal cs(cid:3)kkentett beszerzØsek kiesnek, csak az (cid:4)gyn(cid:3)ki vagy kereskedıi ÆrrØsek maradnak meg. TERM(cid:7)K- (cid:7)S SZOLG`LTAT`SIMPORT (cid:7)S -EXPORT (P. 6 Øs P. 7) 3. 128. MeghatÆrozÆs: Az termØkek Øs szolgÆltatÆsok exportjÆt azok a gazdasÆgi mßveletek (eladÆs, barter(cid:4)gylet, ajÆndØkozÆs vagy adomÆnyozÆs) alkotjÆk, amelyek sorÆn a rezidensek nem rezidensek szÆmÆra termØkeket Øs szolgÆltatÆsokat nyœjtanak. 3. 129. MeghatÆrozÆs: Az Æru- Øs szolgÆltatÆsimportot azok a gazdasÆgi mßveletek (vØtel, barter(cid:4)gylet, ajÆndØkozÆs vagy adomÆnyozÆs) alkotjÆk, ame- lyek sorÆn a nem rezidensek rezidensek szÆmÆra Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat nyœjtanak. 3. 130. Az Æru- Øs szolgÆltatÆsimport, illetve -export nem tartalmazza a k(cid:3)vetkezıket: a) a szakosodott rØszlegek kereskedelmØt, azaz leÆnyvÆllalatok k(cid:3)z(cid:3)tti kereskedelem (establishment trade), azaz: 1. 2. a rezidens vÆllalatok nem rezidens leÆnyvÆllalatai Æltal nem rezidenseknek teljes(cid:5)tett szÆll(cid:5)tÆsok, pØldÆul rezidensek multinacionÆlis tulajdonÆban lØvı/ellenırzØse alatt Æll(cid:2) k(cid:4)lf(cid:3)ldi leÆnyvÆllalatok Æltal k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n t(cid:3)rtØnı eladÆsok; a nem rezidens vÆllalatok rezidens leÆnyvÆllalatai Æltal rezidenseknek teljes(cid:5)tett szÆll(cid:5)tÆsok, pØldÆul k(cid:4)lf(cid:3)ldi multinacionÆlis cØg hazai leÆnyvÆllalatai Æltal t(cid:3)rtØnı eladÆsok; b) a k(cid:4)lf(cid:3)ldre irÆnyul(cid:2) vagy k(cid:4)lf(cid:3)ldrıl szÆrmaz(cid:2) elsıdleges j(cid:3)vedelemÆramlÆsok, pØldÆul a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmek, a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsekbıl szÆrmaz(cid:2) kamatok Øs bevØtelek. A k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi befektetØsbıl szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vedelmek tartalmazhatnak olyan nem elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)thetı rØszt, amely k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szolgÆltatÆsok nyœjtÆsÆnak finansz(cid:5)rozÆsÆra hivatott; ilyen szolgÆltatÆs pØldÆul a munkavÆllal(cid:2)k kØp- zØse, a vezetıi/vezetØsi szolgÆltatÆsok, valamint a szabadalmak Øs vØdjegyek felhasznÆlÆsa; c) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k, pØldÆul f(cid:3)ld Øs szabadalmak eladÆsa vagy vØtele. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 87 3. 131. Az Æru- Øs szolgÆltatÆsimporton Øs -exporton bel(cid:4)l meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni: a) EU-n bel(cid:4)li szÆll(cid:5)tÆsok; b) EU-n k(cid:5)v(cid:4)li import Øs export. Az egyszerßsØg miatt a tovÆbbiakban import Øs export mindkØt fogalomra vonatkozik. TERM(cid:6)KIMPORT (cid:6)S -EXPORT (P. 61 Øs P. 71) 3. 132. TermØkimport Øs -export akkor t(cid:3)rtØnik, amikor a termØk tulajdonjoga rezidensek Øs nem rezidensek k(cid:3)z(cid:3)tt szÆll Æt (akÆr Æthalad a termØk fizikailag is a hatÆrokon, akÆr nem). 3. 133. Ugyanakkor a tulajdonjog-vÆltozÆs elve nØgy esetben m(cid:2)dosul a termØkimport Øs -export elszÆmolÆsa sorÆn: a) b) c) d) pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing: a l(cid:5)zingbead(cid:2) Æltal a l(cid:5)zingbevevı szÆmÆra t(cid:3)rtØnı tulajdonjog-ÆtadÆst a pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing tÆrgyÆt kØpezı termØknØl impu- tÆlni kell, amikor a l(cid:5)zingbevevı birtokba veszi a termØket (lÆsd a II. mellØkletet: „Tart(cid:2)s javak l(cid:5)zingje Øs rØszletvØtele”); leÆnyvÆllalatok (fi(cid:2)ktelepek vagy leÆnyvÆllalatok, illetve k(cid:4)lf(cid:3)ldi ØrdekeltsØgek) k(cid:3)z(cid:3)tti szÆll(cid:5)tÆsok: a tulajdonjog-vÆltozÆst mindig imputÆlni kell, ha leÆnyvÆllatok k(cid:3)z(cid:3)tt ÆruszÆll(cid:5)tÆs t(cid:3)rtØnik; a jelentıs bØrmunkÆra vagy jav(cid:5)tÆsra szÆll(cid:5)tott termØkeket mind importkØnt, mind exportkØnt el kell szÆmolni, bÆr a tulajdonjogban nem k(cid:3)vetkezik be vÆltozÆs; kereskedelem (merchanting): az import vagy export nem ker(cid:4)l szÆmbavØtelre, ha a kereskedık vagy Ærutızsdei kereskedık nem reziden- sektıl vÆsÆrolnak, ezutÆn pedig ismØt nem rezidenseknek adnak el ugyanazon az elszÆmolÆsi idıszakon bel(cid:4)l. Ugyanilyen ØrtØkelØst kell alkalmazni a nem rezidensek Æltal bonyol(cid:5)tott kereskedelemnØl. 3. 134. A k(cid:3)vetkezı esetekben a termØkexport anØlk(cid:4)l t(cid:3)rtØnik meg, hogy a termØk bÆrmikor ÆtlØpnØ az orszÆghatÆrt. a) b) a nemzetk(cid:3)zi vizeken mßk(cid:3)dı rezidens egysØgek Æltal termelt termØkeket k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n lØvı nem rezidenseknek adjÆk el (olaj, gÆz, halÆszati termØkek, tengeri hasznos(cid:5)that(cid:2) hulladØk stb. ); Ælland(cid:2) helyhez nem k(cid:3)t(cid:3)tt szÆll(cid:5)t(cid:2)berendezØseknek Øs egyØb mozgathat(cid:2) berendezØseknek nem kell Æthaladniuk az exportÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆn ahhoz, hogy rezidens nem rezidensnek adja el azt; c) a tulajdonjog-vÆltozÆs utÆn a termØkek elvesznek vagy megsemmis(cid:4)lnek, mielıtt az exportÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆn kereszt(cid:4)lhaladnÆnak. Hasonl(cid:2) esetek ØrvØnyesek a termØkimportra is. 3. 135. A termØkimport Øs -export magÆban foglalja a rezidensek Øs nem rezidensek k(cid:3)z(cid:3)tt a k(cid:3)vetkezı termØkekkel folytatott gazdasÆgi mßveleteket: a) nem monetÆris arany, azaz monetÆris politika cØljÆra fel nem hasznÆlt arany; b) ez(cid:4)strudak, gyØmÆntok, valamint egyØb nemesfØmek Øs drÆgak(cid:3)vek; c) forgalomba nem ker(cid:4)lı pap(cid:5)rpØnzek Øs ØrmØk, valamint ki nem bocsÆtott ØrtØkpap(cid:5)rok (termØkkØnt Øs nem nØvØrtØken ØrtØkelve); d) villamosenergia, gÆz Øs v(cid:5)z; e) a hatÆrokon Ætvitt ÆllatÆllomÆny; f) csomagposta; g) adomÆnyokkal Øs hitelekkel finansz(cid:5)rozott termØkeket is tartalmaz(cid:2) Ællami export; h) biztonsÆgi kØszletezı vÆllalat tulajdonÆba ker(cid:4)lı vagy onnan kiker(cid:4)lı termØkek; i) j) rezidens vÆllalat Æltal, az annak nem rezidens ØrdekeltsØgeinek szÆll(cid:5)tott termØkek; rezidens vÆllalat Æltal, az annak nem rezidens ØrdekeltsØgeitıl kapott termØkek; k) csempØszÆru; 88 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet l) egyØb nem nyilvÆntartott szÆll(cid:5)tmÆnyok, pØldÆul ajÆndØkok Øs a megÆllap(cid:5)tott minimumØrtØknØl kisebb ØrtØkß szÆll(cid:5)tmÆnyok; m) bØrmunkÆban k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n feldolgozott termØkek, ha jelentıs fizikai vÆltozÆs k(cid:3)vetkezik be a sz(cid:2)ban forg(cid:2) termØkben. A belf(cid:3)ld(cid:3)n a nem rezidensek nevØben feldolgozott hasonl(cid:2) termØkek; n) k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n megjav(cid:5)tott termelıeszk(cid:3)z(cid:3)k, ha jelentıs mØrtØkß helyreÆll(cid:5)tÆsi munkÆr(cid:2)l vagy gyÆrtÆsr(cid:2)l van sz(cid:2). A belf(cid:3)ld(cid:3)n a nem rezidensek nevØben megjav(cid:5)tott hasonl(cid:2) termØkek. 3. 136. A k(cid:3)vetkezı termØkek œgy lØphetik Æt az orszÆghatÆrt, hogy az nem minıs(cid:4)l importnak Øs exportnak: a) az orszÆgon Æthalad(cid:2) tranzitÆru; b) az orszÆg sajÆt nagyk(cid:3)vetsØgei, katonai bÆzisai vagy egy mÆsik orszÆg hatÆrain bel(cid:4)li enklÆvØi szÆmÆra vagy Æltal szÆll(cid:5)tott termØkek; c) szÆll(cid:5)t(cid:2)berendezØsek Øs egyØb mozgathat(cid:2) t(cid:5)pusœ berendezØsek, amelyek az orszÆgot ideiglenesen hagyjÆk el tulajdonjog-vÆltozÆs nØlk(cid:4)l (pØldÆul a k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n t(cid:3)rtØnı (cid:4)zembehelyezØshez vagy Øp(cid:5)tØshez sz(cid:4)ksØges Øp(cid:5)tıipari berendezØsek); d) a kisebb feldolgozÆsra, karbantartÆsra, szervizelØsre vagy jav(cid:5)tÆsra k(cid:4)lf(cid:3)ldre k(cid:4)ld(cid:3)tt berendezØsek Øs egyØb termØkek; e) egyØb termØkek, amelyek az orszÆgot ideiglenesen hagyjÆk el, Øs amelyek ÆltalÆban egy Øven bel(cid:4)l eredeti Ællapotukban Øs tulajdonjog-vÆl- tozÆs nØlk(cid:4)l ker(cid:4)lnek vissza (pØldÆul kiÆll(cid:5)tÆsi Øs sz(cid:2)rakoztatÆsi cØlokb(cid:2)l k(cid:4)lf(cid:3)ldre k(cid:4)ld(cid:3)tt termØkek, operat(cid:5)v l(cid:5)zing tÆrgyÆt kØpezı termØ- kek, beleØrtve a t(cid:3)bb Øven Æt tart(cid:2) l(cid:5)zinget, a vÆrt eladÆs meghiœsulÆsa miatt visszak(cid:4)ld(cid:3)tt termØkeket); f) szÆll(cid:5)tmÆnyok elveszØse vagy megsemmis(cid:4)lØse a hatÆrÆtkelØs utÆn, de a tulajdonjog-vÆltozÆs bek(cid:3)vetkezte elıtt. 3. 137. Elvben a termØkimportot Øs -exportot akkor kell elszÆmolni, amikor a termØk tulajdonjoga megvÆltozik. A gyakorlatban a tulajdonjog-vÆltozÆst akkor kell megt(cid:3)rtØntnek tekinteni, amikor a gazdasÆgi mßveletben rØszt vevı felek k(cid:3)nyveikben Øs szÆmlÆikban elszÆmoljÆk azt. Ez nem fel- tØtlen(cid:4)l esik egybe a szerzıdØses folyamat k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szakaszaival, pØldÆul: a) a k(cid:3)telezettsØgvÆllalÆs idıpontjÆval (a szerzıdØs kelte); b) a termØkek Øs szolgÆltatÆsok nyœjtÆsÆnak idıpontjÆval Øs a k(cid:3)vetelØs megszerzØsØvel (transzfer idıpontja); c) a fenti k(cid:3)vetelØs rendezØsØnek idıpontjÆval (a fizetØs idıpontja). 3. 138. A termØkek importjÆt Øs -exportjÆt az exportÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆn k(cid:3)ltsØgmentesen a haj(cid:2)ra rakva (FOB-paritÆs) kell ØrtØkelni. Ez az ØrtØk tartal- mazza: a) a termØkek alapÆron szÆm(cid:5)tott ØrtØkØt; b) n(cid:3)velve a megfelelı szÆll(cid:5)tÆsi Øs forgalmazÆsi szolgÆltatÆsokkal a fenti hatÆrpontig, beleØrtve a tovÆbbfuvarozÆssal kapcsolatban a fuva- roz(cid:2)ra hÆrul(cid:2) berakodÆs k(cid:3)ltsØgØt (ha sz(cid:4)ksØges) (lÆsd a 3. 4. tÆbla mÆsodik rØszØnek mÆsodik oszlopÆt); c) n(cid:3)velve minden ad(cid:2)val, levonva az exportÆlt termØkekre nyœjtott tÆmogatÆsokat; az EU-n bel(cid:4)li szÆll(cid:5)tÆsoknÆl ebben szerepelnek a H(cid:6)A Øs az exportÆl(cid:2) orszÆgban a termØk utÆn kifizetett egyØb ad(cid:2)k is. A forrÆs-felhasznÆlÆs, illetve a szimmetrikus input-output tÆblÆkban az egyes termØkcsoportokba tartoz(cid:2) termØkek importjÆt ettıl eltØrıen: az importÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆn ØrvØnyes, a k(cid:3)ltsØgeket, a biztos(cid:5)tÆsi Øs a fuvard(cid:5)jat is tartalmaz(cid:2) (CIF) Æron kell ØrtØkelni. MeghatÆrozÆs: MeghatÆrozÆs: A CIF-Ær az importÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆra szÆll(cid:5)tott termØk Æra vagy a rezidensnek nyœjtott szolgÆltatÆs Æra az orszÆgon bel(cid:4)l ØrvØnyes importvÆmok vagy egyØb importad(cid:2)k, illetve a kereskedelmi vagy szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØsek kifizetØse elıtt (2). 3. 139. A FOB-paritÆsœ ØrtØknØl bizonyos k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tt sz(cid:4)ksØg lehet helyettes(cid:5)tØsre vagy p(cid:2)tl(cid:2)lagos mØrØsre, pØldÆul: a) az Ærubarter ØrtØkelØsØt azon az alapÆron kell vØgezni, amelyet az elad(cid:2) akkor kapott volna, ha az Ærut kØszpØnzØrt adtÆk volna el; (2) Az alkalmazott kereskedelmi Øs szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØseket lÆsd a 3. 5. tÆbla mÆsodik rØszØnek harmadik oszlopÆban. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 89 b) c) d) e) a leÆnyvÆllatok k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveletek: ÆltalÆban a tØnyleges transzferØrtØkeket kell alkalmazni. Ugyanakkor ha ezek lØnyegesen k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)znek a piaci Ærakt(cid:2)l, ezeket becs(cid:4)lt piaci Ærnak megfelelı ØrtØkkel kell helyettes(cid:5)teni, vagy legalÆbbis elemzØsi cØlb(cid:2)l k(cid:4)l(cid:3)n kell azonos(cid:5)tani; pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing alapjÆn ÆtruhÆzott termØkek: a termØkeket a l(cid:5)zingbead(cid:2) Æltal kifizetett piaci beszerzØsi Æron kell ØrtØkelni (nem a l(cid:5)zingd(cid:5)- jak halmozott ØrtØke alapjÆn); vÆmadatok (EU-n k(cid:5)v(cid:4)li kereskedelem) vagy INTRASTAT informÆci(cid:2)k (EU-n bel(cid:4)li kereskedelem) alapjÆn kell ØrtØkelni a termØkimportot. Egyik adatforrÆs sem alkalmazza a FOB-ØrtØkelØst, ezek a CIF-ØrtØket hasznÆljÆk az EU hatÆrÆn, illetve a CIF-ØrtØkeket a nemzeti hatÆron. Mivel a FOB-ØrtØkeket a leg(cid:3)sszetettebb szinten, a CIF-ØrtØkeket pedig a termØkcsoport szintjØn alkalmazzÆk, e m(cid:2)dos(cid:5)tÆsokat csak a leg(cid:3)- sszetettebb szinten, azaz a CIF/FOB kiigaz(cid:5)tÆsoknÆl kell alkalmazni; felmØrØsbıl nyert informÆci(cid:2) vagy ad hoc informÆci(cid:2) k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusai alapjÆn kell ØrtØkelni – a termØkimportot Øs -exportot. Ezekben az esetekben rendszerint csak a termØkekre felosztott ÆrbevØtel (cid:3)sszØrtØke tudhat(cid:2) meg. K(cid:3)vetkezØskØppen a becslØs a piaci beszerzØsi Æra- kon Øs nem a FOB-ØrtØkeken alapul. SZOLG`LTAT`SIMPORT (cid:6)S -EXPORT (P. 62 Øs P. 72) 3. 140. MeghatÆrozÆs: A szolgÆltatÆsexport a rezidensek Æltal nem rezidenseknek nyœjtott valamennyi szolgÆltatÆst magÆban foglalja. 3. 141. MeghatÆrozÆs: A szolgÆltatÆsimport a nem rezidensek Æltal rezidenseknek nyœjtott valamennyi szolgÆltatÆst magÆban foglalja. 3. 142. A szolgÆltatÆsexport a k(cid:3)vetkezı hatÆreseteket tartalmazza: a) exportÆlt termØkek szÆll(cid:5)tÆsa, miutÆn azok elhagytÆk az exportÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆt, ha rezidens fuvaroz(cid:2) nyœjtja ezt a szolgÆltatÆst (a 3. 4. tÆbla 2. Øs 3. esete); b) importÆlt termØk rezidens fuvaroz(cid:2) Æltal t(cid:3)rtØnı szÆll(cid:5)tÆsa: 1. 2. az exportÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆig, ha a termØk ØrtØkelØse FOB-Æron t(cid:3)rtØnik a FOB-ØrtØkben foglalt szÆll(cid:5)tÆsi ØrtØk kompenzÆlÆsÆra (a 3. 5. tÆbla 3. esete); az importÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆig, ha a termØk ØrtØkelØse CIF Æron t(cid:3)rtØnik a CIF ØrtØkben foglalt szÆll(cid:5)tÆsi ØrtØk kompenzÆlÆsÆra (a 3. 5. tÆbla 3. Øs 2. CIF esete); c) a rezidensek Æltal nem rezidensek nevØben vØgzett ÆruszÆll(cid:5)tÆs, amely nem jÆr az Æruk importjÆval vagy exportjÆval (pØldÆul azok az Æru- szÆll(cid:5)tÆsok, amelyek nem hagyjÆk el exportkØnt az orszÆgot vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n t(cid:3)rtØnı ÆruszÆll(cid:5)tÆs); d) a rezidens fuvaroz(cid:2)k Æltal nem rezidensek nevØben vØgzett nemzetk(cid:3)zi vagy nemzeti szemØlyszÆll(cid:5)tÆs; e) nem rezidensek nevØben vØgzett kisebb feldolgozÆsi Øs jav(cid:5)tÆsi tevØkenysØg; f) Øp(cid:5)tØsi szolgÆltatÆs, ha az Øp(cid:5)tkezØst irÆny(cid:5)t(cid:2) k(cid:4)lf(cid:3)ldi irodÆt nem kezelik kvÆzi vÆllalatkØnt. Ez vonatkozik az egy ØvnØl r(cid:3)videbb ideig tart(cid:2) olyan Øp(cid:5)tØsi tervekre is, amelyek kibocsÆtÆsa nem brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs (lÆsd a 2. 09. pontot Øs k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen a vonatkoz(cid:2) 4. lÆbjegy- zetet); g) berendezØsek (cid:4)zembe helyezØse, beszerelØse k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n, ha a beruhÆzÆs jellegØnØl fogva korlÆtozott idıtartamœ; h) pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok a kifizetett jutalØkok Øs d(cid:5)jak (cid:3)sszege alapjÆn; i) j) biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok a szolgÆltatÆsi d(cid:5)jak (cid:3)sszege alapjÆn; nem rezidens turistÆk Øs kereskedelmi utaz(cid:2)k kiadÆsai (megegyezØs alapjÆn szolgÆltatÆsnak minıs(cid:4)lnek; ugyanakkor a forrÆs-felhasznÆlÆs Øs a szimmetrikus input-output tÆblÆk alkalmazÆsÆban globÆlis, termØkenkØnti bontÆsra lehet sz(cid:4)ksØg); k) nem rezidensek kiadÆsai rezidensek Æltal nekik nyœjtott egØszsØg(cid:4)gyi Øs oktatÆsi szolgÆltatÆsokØrt; e kiadÆsok tartalmazzÆk az e szolgÆltatÆ- sok belf(cid:3)ld(cid:3)n, valamint k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n t(cid:3)rtØnı nyœjtÆsÆt; l) nem rezidensek sajÆt tulajdonœ nyaral(cid:2)inak szolgÆltatÆsai (lÆsd a 3. 64. pontot); m) szerzıi jogd(cid:5)jak Øs licencd(cid:5)jak, amelyek bevØtelei nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi immateriÆlis javakkal Øs tulajdonjogokkal, pØldÆul szabadal- mak, szerzıi jogok, vØdjegyek, ipari eljÆrÆsok, koncesszi(cid:2) stb. engedØlyezett felhasznÆlÆsÆval, valamint az elkØsz(cid:5)tett eredeti mßalkotÆsok 90 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet vagy protot(cid:5)pusok, pØldÆul kØziratok, festmØnyek stb. licencmegÆllapodÆsokon kereszt(cid:4)l t(cid:3)rtØnı hasznÆlatÆval kapcsolatosak. 3. 143. A szolgÆltatÆsimportnÆl a legt(cid:3)bb hatÆreset a szolgÆltatÆsexport t(cid:4)k(cid:3)rkØpe; ezØrt itt csak korlÆtozott szÆmœ tisztÆz(cid:2) megjegyzØst kell tenni. 3. 144. A szÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok importja a k(cid:3)vetkezı hatÆreseteket foglalja magÆban: a) exportÆlt termØkeknek az exportÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆig t(cid:3)rtØnı szÆll(cid:5)tÆsa, ha nem rezidens fuvaroz(cid:2) vØgzi azt az exportÆlt termØk FOB-ØrtØ- kØben foglalt szÆll(cid:5)tÆsi ØrtØk kompenzÆlÆsÆra (a 3. 4. tÆbla 4. esete); b) importÆlt Æru rezidens fuvaroz(cid:2) Æltal t(cid:3)rtØnı szÆll(cid:5)tÆsa: 1. 2. az exportÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆt(cid:2)l k(cid:4)l(cid:3)n szÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆskØnt, ha az importÆlt Æruk ØrtØkelØse FOB-Æron t(cid:3)rtØnik (a 3. 5. tÆbla 4. Øs 5. FOB esete); az importÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆt(cid:2)l k(cid:4)l(cid:3)n szÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆskØnt, ha az importÆlt Æruk ØrtØkelØse CIF-Æron t(cid:3)rtØnik (ebben az esetben az exportÆl(cid:2) Øs az importÆl(cid:2) orszÆg hatÆrai k(cid:3)z(cid:3)tti szÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok ØrtØke mÆr benne van az Æru CIF-ØrtØkØben; a 3. 5. tÆbla 4. esete). c) a nem rezidensek Æltal rezidensek nevØben vØgzett ÆruszÆll(cid:5)tÆs, amely nem jÆr az Æruk importjÆval vagy exportjÆval (pØldÆul a tranzitkØnt vØgzett ÆruszÆll(cid:5)tÆs vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n t(cid:3)rtØnı ÆruszÆll(cid:5)tÆs); d) a nem rezidens fuvaroz(cid:2)k Æltal rezidens fuvaroz(cid:2)k nevØben vØgzett nemzetk(cid:3)zi vagy belf(cid:3)ldi szemØlyszÆll(cid:5)tÆs. A szÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok importja nem tartalmazza az exportÆlt termØkek szÆll(cid:5)tÆsÆt, miutÆn azok elhagytÆk az exportÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆt, ha a szolgÆltatÆsokat nem rezidens fuvaroz(cid:2) nyœjtja (a 3. 4. tÆbla 5. Øs 6. esete). Az Æruk exportjÆnak ØrtØkelØse FOB-Æron t(cid:3)rtØnik, Øs (cid:5)gy minden ilyen szÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆst nem rezidensek, azaz egy nem rezidens fuvaroz(cid:2) Øs egy nem rezidens importır k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveletnek kell tekinteni. Ez mØg akkor is ØrvØnyes, ha e szÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat az exportır export CIF-szerzıdØsek alapjÆn fizeti ki. 3. 145. A rezidensek k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi vÆsÆrlÆsai rØvØn t(cid:3)rtØnı import magÆban foglalja a rezidensek (cid:4)zleti vagy magÆncØlœ k(cid:4)lf(cid:3)ldi utazÆsai k(cid:3)zben vÆsÆrolt minden Ærut Øs szolgÆltatÆst. KØt kateg(cid:2)riÆt kell megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni, mivel ezek eltØrı kezelØst igØnyelnek: a) a (cid:4)zleti utaz(cid:2)k kiadÆsai foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsnak minıs(cid:4)lnek; b) a magÆnœton rØszt vevı egyØb utaz(cid:2)k kiadÆsai hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsainak minıs(cid:4)lnek. 3. 146. A szolgÆltatÆsok importjÆt Øs exportjÆt abban az idıpontban kell elszÆmolni, amikor azokat nyœjtjÆk, ami legt(cid:3)bbsz(cid:3)r egybeesik azzal az idı- ponttal, amikor a szolgÆltatÆsokat elıÆll(cid:5)tjÆk. A szolgÆltatÆsimport ØrtØkelØse piaci beszerzØsi Æron, a szolgÆltatÆsexport ØrtØkelØse pedig alap- Æron t(cid:3)rtØnik. 3. 4. tÆbla – Az exporttermØkek szÆll(cid:3)tÆsÆnak kezelØse MagyarÆzat a k(cid:3)vetkezı tÆbla ØrtelmezØsØhez: a tÆbla elsı rØsze azt mutatja, hogy az exporttermØkek szÆll(cid:5)tÆsÆnak hat k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı lehetısØge lØtezik att(cid:2)l f(cid:4)ggıen, hogy a fuvaroz(cid:2) rezidens-e vagy sem, Øs hogy hol t(cid:3)rtØnik a szÆll(cid:5)tÆs: belf(cid:3)ld(cid:3)n lØvı helyrıl az orszÆghatÆrig, az orszÆg- hatÆrt(cid:2)l az importÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆig vagy az importÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆt(cid:2)l az importÆl(cid:2) orszÆgban talÆlhat(cid:2) helyig. A tÆbla mÆsodik rØsze azt mutatja a fenti hat lehetısØg mindegyikØnØl, hogy el kell-e ezeket termØkexportkØnt, szolgÆltatÆsexportkØnt, termØkimportkØnt vagy szolgÆlta- tÆsimportkØnt szÆmolni. Belf(cid:3)ld K(cid:3)zbensı ter(cid:4)let ImportÆl(cid:2) orszÆg ter(cid:4)lete 1. rezidens fuvaroz(cid:2)(cid:1) 2. rezidens fuvaroz(cid:2) (cid:1) 3. rezidens fuvaroz(cid:2) (cid:1) 4. nem rezidens fuvaroz(cid:2) (cid:1) 5. nem rezidens fuvaroz(cid:2) (cid:1) 6. nem rezidens fuvaroz(cid:2) (cid:1) 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 91 TermØkexport (FOB) SzolgÆltatÆsexport TermØkimport (CIF/FOB) SzolgÆltatÆsimport 1. 2. 3. 4. 5. 6. X – – X – – – X X – – – – – – – – – 3. 5. tÆbla – Az importtermØkek szÆll(cid:3)tÆsÆnak kezelØse – – – X – – MagyarÆzat a k(cid:3)vetkezı tÆbla ØrtelmezØsØhez: a tÆbla elsı rØsze azt mutatja, hogy az importtermØkek szÆll(cid:5)tÆsÆnak hat k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı lehetısØge lØtezik att(cid:2)l f(cid:4)ggıen, hogy a fuvaroz(cid:2) rezidens-e vagy sem, Øs hogy hol t(cid:3)rtØnik a szÆll(cid:5)tÆs: az exportÆl(cid:2) orszÆgban lØvı helyrıl ennek az exportÆl(cid:2) orszÆgnak a hatÆrÆig, az exportÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆt(cid:2)l az importÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆig Øs az importÆl(cid:2) orszÆg hatÆrÆt(cid:2)l az importÆl(cid:2) orszÆgban talÆlhat(cid:2) helyig. A tÆbla mÆsodik rØsze azt mutatja a fenti hat lehetısØg mindegyikØnØl, hogy el kell-e ezeket termØkimportkØnt, szolgÆltatÆsimportkØnt, termØkexportkØnt vagy szolgÆltatÆsexportkØnt szÆmolni. NØhÆny esetben (2. Øs 5. eset) ez az elszÆmolÆs f(cid:4)gg az importtermØkekre alkalmazott ØrtØkelØsi elvtıl. Belf(cid:3)ld K(cid:3)zbensı ter(cid:4)let ExportÆl(cid:2) orszÆg ter(cid:4)lete 1. rezidens fuvaroz(cid:2) (cid:2) 2. rezidens fuvaroz(cid:2) (cid:2) 3. rezidens fuvaroz(cid:2) (cid:2) 4. nem rezidens fuvaroz(cid:2) (cid:2) 5. nem rezidens fuvaroz(cid:2) (cid:2) 6. nem rezidens fuvaroz(cid:2) (cid:2) ImporttermØkek ØrtØkelØse TermØkimport SzolgÆltatÆsimport TermØkexport (FOB) SzolgÆltatÆsexport 1. 2. 3. 4. 5. 6. CIF/FOB FOB CIF CIF/FOB CIF/FOB FOB CIF CIF/FOB – – X X – – X X – – – – X X – – – – – – – – – – – – X X – – – – Megjegyzendı, hogy az importtermØkek CIF-ØrtØkrıl FOB-ØrtØkre t(cid:3)rtØnı ÆtszÆm(cid:5)tÆsa a k(cid:3)vetkezıkbıl tevıdik (cid:3)ssze: a) kiigaz(cid:5)tÆs, azaz 2 CIF-rıl 2 FOB-ra (cs(cid:3)kkenti az (cid:3)sszes importot Øs exportot); b) CIF/FOB ÆtsorolÆs, azaz 5 CIF-rıl 5 FOB-ra (vÆltozatlanul hagyja az (cid:3)sszes importot Øs exportot). HASZN`LT TERM(cid:7)KEKKEL KAPCSOLATOS GAZDAS`GI M(cid:8)VELETEK 3. 147. MeghatÆrozÆs: A hasznÆlt termØkek olyan termØkek, amelyeknek mÆr volt hasznÆl(cid:2)juk (a kØszletek kivØtelØvel). 3. 148. A hasznÆlt termØkek magukban foglaljÆk a k(cid:3)vetkezıket: a) a termelıegysØgek Æltal a t(cid:3)bbi egysØgnek eladott hasznÆlt Øp(cid:4)letek Øs egyØb Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyeket: 92 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 1. 2. ugyanabban a formÆban hasznÆlnak fel œjra; lebontanak vagy leszerelnek; az ennek eredmØnyekØppen keletkezı termØkek œj Æruk (pØldÆul acØl) elıÆll(cid:5)tÆsÆhoz felhasznÆlt nyersa- nyaggÆ vÆlnak (pØldÆul (cid:2)cskavas); b) c) az egyik egysØg Æltal a mÆsik egysØgnek eladott ØrtØktÆrgyak; a hÆztartÆsok vagy katonai hat(cid:2)sÆgok Æltal a t(cid:3)bbi egysØgnek eladott hasznÆlt tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek, amelyeket: 1. 2. ugyanabban a formÆban hasznÆlnak fel œjra; leszerelnek Øs bontÆsi anyagokkÆ alak(cid:5)tanak Æt; d) bÆrmelyik egysØg Æltal akÆr œjb(cid:2)li felhasznÆlÆs cØljÆb(cid:2)l, akÆr œj Æruk elıÆll(cid:5)tÆsÆhoz felhasznÆlt nyersanyaggÆ alak(cid:5)tÆs ØrdekØben eladott hasznÆlt nem tart(cid:2)s javak (pØldÆul pap(cid:5)rhulladØk, rongyhulladØk, rØgi ruhÆk, rØgi palackok stb. ). 3. 149. A hasznÆlt termØkek transzferØnek nyilvÆntartÆsa az elad(cid:2)nÆl negat(cid:5)v kiadÆskØnt (beszerzØskØnt), a vevınØl pedig pozit(cid:5)v kiadÆskØnt (beszerzØs- kØnt) t(cid:3)rtØnik. 3. 150. A fentiekbıl az alÆbbiak k(cid:3)vetkeznek: a) ha a hasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z vagy ØrtØktÆrgy eladÆsa kØt rezidens termelı k(cid:3)z(cid:3)tt t(cid:3)rtØnik, a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆskØnt nyilvÆntartott pozit(cid:5)v Øs negat(cid:5)v ØrtØkek kiegyenl(cid:5)tik egymÆst a teljes gazdasÆgra nØzve, a tulajdonjog-ÆtruhÆzÆs k(cid:3)ltsØgeinek kivØtelØvel; b) ha egy hasznÆlt, nem mozgathat(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)zt (pØldÆul Øp(cid:4)letet) nem rezidensnek adnak el, ez ut(cid:2)bbit, megegyezØs alapjÆn, pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z vÆsÆrlÆsakØnt, azaz kØpzett rezidens egysØg tıkerØszesedØsekØnt kell kezelni. FeltØtelezni kell, hogy ez a kØpzett rezidens egysØg megvÆsÆrolja az Æll(cid:2)eszk(cid:3)zt. Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z adÆsvØtele k(cid:3)vetkezØskØppen rezidensek k(cid:3)z(cid:3)tt zajlik le; c) ha egy hasznÆlt ing(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z, pØldÆul haj(cid:2) vagy rep(cid:4)lıgØp exportÆlÆsra ker(cid:4)l, a gazdasÆgon bel(cid:4)l mÆshol nem tartanak nyilvÆn pozit(cid:5)v brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆst az elad(cid:2) negat(cid:5)v brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsÆval szemben; d) nØhÆny tart(cid:2)s termØk, pØldÆul jÆrmß, Æll(cid:2)eszk(cid:3)zkØnt vagy tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkØnt sorolhat(cid:2) be a tulajdonost(cid:2)l Øs a felhasznÆlÆs cØljÆt(cid:2)l f(cid:4)ggıen. Ha tehÆt az ilyen Æru tulajdonjogÆt egy vÆllalkozÆst(cid:2)l egy hÆztartÆsra vØgsı fogyasztÆs cØljÆb(cid:2)l ÆtruhÆzzÆk, a vÆllalkozÆsnÆl negat(cid:5)v brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆskØnt, a hÆztartÆsnÆl pedig pozit(cid:5)v fogyasztÆsi kiadÆskØnt ker(cid:4)l elszÆmolÆsra. KevØsbØ ÆltalÆnos eset- ben, amikor egy ilyen Æru tulajdonjoga egy hÆztartÆst(cid:2)l egy vÆllalkozÆsra szÆll Æt, a hÆztartÆsnÆl negat(cid:5)v vØgsı fogyasztÆsi kiadÆskØnt, a vÆllalkozÆsnÆl pedig pozit(cid:5)v brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆskØnt kell elszÆmolni azt; e) f) a hasznÆlt ØrtØktÆrgyakkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteket az ØrtØktÆrgynak a vevı Æltal t(cid:3)rtØnı beszerzØsekØnt (pozit(cid:5)v brutt(cid:2) felhal- mozÆskØnt) Øs az ØrtØktÆrgynak az elad(cid:2) Æltal t(cid:3)rtØnı ØrtØkes(cid:5)tØsekØnt (negat(cid:5)v brutt(cid:2) felhalmozÆskØnt) kell elszÆmolni. A k(cid:4)lf(cid:3)lddel folyta- tott gazdasÆgi mßvelet esetØn az Æru importjakØnt vagy exportjakØnt kell elszÆmolni (lÆsd a 3. 135. pontot). Az ØrtØktÆrgynak a hÆztartÆs Æltal t(cid:3)rtØnı eladÆsÆt nem kell negat(cid:5)v vØgsı fogyasztÆsi kiadÆskØnt elszÆmolni; ha hasznÆlt katonai tart(cid:2)s javakat a kormÆnyzat k(cid:4)lf(cid:3)ldre ad el, ezt termØkexportkØnt Øs negat(cid:5)v foly(cid:2) (Øs vØgsı) termelıfelhasznÆlÆskØnt kell a kormÆnyzatnÆl szÆmba venni. 3. 151. A korÆbbi tulajdonos Æltal viselt eladÆsi k(cid:3)ltsØgeknØl (a tulajdonjog-ÆtruhÆzÆs k(cid:3)ltsØgei) eszk(cid:3)ztartÆsi vesztesØget kell elszÆmolni. Hasonl(cid:2) tØtelt kell felvenni az eredeti beszerzØsi k(cid:3)ltsØgek azon rØszØnØl, amelyet Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsekØnt nem (cid:5)rtak le. 3. 152. A hasznÆlt Ærukkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteket a tulajdonjog-vÆltozÆs idıpontjÆban kell elszÆmolni. Az alkalmazand(cid:2) ØrtØkelØsi elvek megfelelnek az adott termØkekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek t(cid:5)pusÆnak (t(cid:5)pusainak). 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 93 4. FEJEZET J(cid:9)VEDELEMELOSZT`SSAL KAPCSOLATOS M(cid:8)VELETEK 4. 01. MeghatÆrozÆs: A j(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßveletek olyan gazdasÆgi mßveletek, amelyek a termelØssel lØtrehozott hozzÆadott ØrtØket a munkÆra, a tıkØre Øs a kormÆnyzatra jut(cid:2) rØszre osztjÆk fel, valamint amelyeken kereszt(cid:4)l a j(cid:3)vedelem Øs a vagyon œjraelosz- tÆsa t(cid:3)rtØnik. A rendszer k(cid:4)l(cid:3)nbsØget tesz foly(cid:2) Øs tıketranszferek k(cid:3)z(cid:3)tt, az ut(cid:2)bbi inkÆbb a megtakar(cid:5)tÆst vagy a vagyont osztja œjra, mint a j(cid:3)vedelmet. MUNKAV`LLAL(cid:5)I J(cid:9)VEDELEM (D. 1) 4. 02. MeghatÆrozÆs: A munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem (D. 1) alatt a munkaad(cid:2) Æltal a munkavÆllal(cid:2) rØszØre annak az elszÆmolÆsi idıszak alatt elvØgzett munkÆja ellenØrtØkekØnt fizetett valamennyi pØnzbeni vagy termØszetbeni d(cid:5)jazÆs Ørtendı. A munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem elemei: a) bØrek Øs keresetek (D. 11): – – pØnzbeni bØrek Øs keresetek; termØszetbeni bØrek Øs keresetek; b) munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (D. 12): – munkaad(cid:2)k Æltal fizetett tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok (D. 121), – munkaad(cid:2)k Æltal fizetett imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok (D. 122). B(cid:6)REK (cid:6)S KERESETEK (D. 11) PØnzbeni bØrek Øs keresetek 4. 03. A pØnzbeni bØrek Øs keresetek a munkavÆllal(cid:2) Æltal fizetendı (cid:3)sszes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs, j(cid:3)vedelemad(cid:2) stb. ØrtØkØt tartalmazzÆk akkor is, ha val(cid:2)jÆban azokat a munkavÆllal(cid:2) helyett a munkaad(cid:2) vonja le Øs fizeti be k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerbe, az ad(cid:2)hat(cid:2)sÆgnak stb. : A pØnzbeni bØrek Øs keresetek a k(cid:3)vetkezı t(cid:5)pusœ d(cid:5)jazÆsokat tartalmazzÆk: a) b) c) d) e) a rendszeres idık(cid:3)z(cid:3)nkØnt fizetendı alapbØrek Øs -keresetek; a tœl(cid:2)ra, az Øjszakai munka, a hØtvØgi munka, a kellemetlen vagy veszØlyes k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek miatt megn(cid:3)velt bØrtØtelek; a megfelelı Øletsz(cid:5)nvonal fenntartÆsÆt biztos(cid:5)t(cid:2) juttatÆsok, a k(cid:4)l(cid:3)nØlØsi p(cid:2)tlØkok Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ldi munkavØgzØsi tÆmogatÆs; a termelØkenysØgen vagy nyeresØgen alapul(cid:2) prØmiumok, karÆcsonyi Øs œjØvi prØmiumok, a munkavÆllal(cid:2)i tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok kivØtelØvel (lÆsd a 4. 07. pont c) alpontjÆt), a „13–14. havi” fizetØs (Øves kiegØsz(cid:5)tı fizetØs); a munkahelyre Øs munkahelyrıl t(cid:3)rtØnı k(cid:3)zlekedØsre fizetett p(cid:2)tlØkok, a munkavÆllal(cid:2)k k(cid:3)telessØgeinek teljes(cid:5)tØse k(cid:3)zben felmer(cid:4)lı uta- zÆsi, k(cid:4)l(cid:3)nØlØsi, elk(cid:3)lt(cid:3)zØsi Øs reprezentÆci(cid:2)s k(cid:3)ltsØgeire nyœjtott p(cid:2)tlØkok vagy tØr(cid:5)tØsek kivØtelØvel (lÆsd a 4. 07. pont a) alpontjÆt); f) a hivatalos munkasz(cid:4)neti napokra t(cid:3)rtØnı kifizetØsek vagy az Øves szabadsÆgok idejØre fizetett d(cid:5)jazÆs; g) a munkavÆllal(cid:2)knak kifizetett jutalØkok, borraval(cid:2), (cid:4)gyeleti Øs vezetıi d(cid:5)jak; h) az (cid:3)szt(cid:3)nzı rendszerek alapjÆn a vÆllalkozÆs ÆltalÆnos teljes(cid:5)tmØnyhez k(cid:3)t(cid:3)tt eseti prØmiumok vagy egyØb rendk(cid:5)v(cid:4)li kifizetØsek; i) j) a munkaad(cid:2)k Æltal a munkavÆllal(cid:2)ik javÆra a megtakar(cid:5)tÆsi rendszerekbe t(cid:3)rtØnı befizetØsek; a vÆllalkozÆst(cid:2)l kilØpı munkavÆllal(cid:2)k szÆmÆra teljes(cid:5)tett rendk(cid:5)v(cid:4)li kifizetØsek, ha e kifizetØsek nem kapcsol(cid:2)dnak kollekt(cid:5)v szerzıdØshez; k) a munkaad(cid:2)k Æltal a munkavÆllal(cid:2)knak kØszpØnzben kifizetett lakÆsszerzØsi tÆmogatÆsok. TermØszetbeni bØrek Øs keresetek 4. 04. MeghatÆrozÆs: A termØszetbeni bØrek Øs keresetek a munkaad(cid:2)k Æltal ingyenesen vagy cs(cid:3)kkentett Æron nyœjtott olyan Ærukat Øs szolgÆltatÆso- kat, illetve egyØb juttatÆsokat foglaljÆk magukban, amelyeket a munkavÆllal(cid:2)k sajÆt idej(cid:4)kben Øs sajÆtvÆlasztÆsuk szerint sajÆt 94 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet igØnyeiknek vagy sz(cid:4)ksØgleteiknek, illetve hÆztartÆsuk t(cid:3)bbi tagja igØnyeinek vagy sz(cid:4)ksØgleteinek kielØg(cid:5)tØsØre vehetnek igØnybe. Ezen Æruk Øs szolgÆltatÆsok, illetve egyØb juttatÆsok a munkaad(cid:2)k termelØsi folyamataihoz nem feltØtlen(cid:4)l sz(cid:4)ksØgesek. A munka- vÆllal(cid:2)k szÆmÆra e termØszetbeni bØrek Øs keresetek kiegØsz(cid:5)tı j(cid:3)vedelmet jelentenek: ha ezen Ærukat vagy szolgÆltatÆsokat maguk vÆsÆroltÆk volna meg, a piaci Ærat fizettØk volna azokØrt. 4. 05. Ezek k(cid:3)z(cid:4)l a legÆltalÆnosabbak a k(cid:3)vetkezık: a) Øtelek Øs italok, beleØrtve az (cid:4)zleti utazÆsok alatt elfogyasztott Øteleket Øs italokat (mivel k(cid:4)l(cid:3)nben is elfogyasztottÆk volna azokat), nem tartoznak azonban ide a rendk(cid:5)v(cid:4)li munkak(cid:3)r(cid:4)lmØnyek miatt sz(cid:4)ksØgessØ vÆlt speciÆlis Øtelek vagy italok. Az ingyenes ØtkezØsi lehetısØ- gek, a tÆmogatÆsban rØszes(cid:4)lı ØtkezdØkben kapott ÆrengedmØnyek (cid:3)sszege, valamint az ØtkezØsi utalvÆnyok formÆjÆban kapott juttatÆsok viszont beletartoznak a termØszetbeni bØrekbe Øs keresetekbe; b) azok a munkaad(cid:2)k Æltal k(cid:3)zvetlen(cid:4)l nyœjtott sajÆt tulajdonœ vagy vÆsÆrolt lakÆsszolgÆltatÆsok, illetve elhelyezØsi szolgÆltatÆsok, amelyeket a munkavÆllal(cid:2) hÆztartÆsÆnak valamennyi tagja igØnybe vehet; c) egyenruhÆk vagy egyØb speciÆlis ruhÆzat, amelyet a munkavÆllal(cid:2)k a munkahelyen k(cid:5)v(cid:4)l Øs a munkÆban is egyarÆnt hordhatnak; d) e) a munkavÆllal(cid:2)k szemØlyes hasznÆlatÆra rendelkezØsre bocsÆtott jÆrmßvek vagy egyØb tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek Æltal kØpviselt szolgÆltatÆ- sok ØrtØke; a munkaad(cid:2) sajÆt termelØsi folyamataib(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) kibocsÆtÆskØnt lØtrehozott Æruk Øs szolgÆltatÆsok, pØldÆul ingyenes utazÆs a vasutak vagy lØgitÆrsasÆgok munkavÆllal(cid:2)i szÆmÆra, ingyenes szØn a bÆnyÆszok, illetve ingyenes Ølelmiszer a mezıgazdasÆgban dolgoz(cid:2)k szÆmÆra; f) sport-, szabadidıs vagy (cid:4)d(cid:4)lılØtes(cid:5)tmØnyeknek a munkavÆllal(cid:2)k Øs csalÆdtagjaik szÆmÆra t(cid:3)rtØnı rendelkezØsre bocsÆtÆsa; g) a munkÆba Øs a munkÆb(cid:2)l t(cid:3)rtØnı utazÆs kivØve, ha az a munkaidı alatt t(cid:3)rtØnik, aut(cid:2)parkolÆs; h) a munkavÆllal(cid:2)k gyermekeinek b(cid:3)lcsıdØi, illetve (cid:2)vodÆi; i) j) k) a munkaad(cid:2)k Æltal az (cid:4)zemi tanÆcsoknak vagy hasonl(cid:2) szerveknek teljes(cid:5)tett kifizetØsek; a munkavÆllal(cid:2)knak juttatott ingyenes rØszvØnyek; a termØszetbeni d(cid:5)jazÆs tartalmazhatja azt a kamat(cid:3)sszeget is, amelyrıl a munkaad(cid:2)k lemondanak akkor, amikor a munkavÆllal(cid:2)knak cs(cid:3)kkentett, sıt nulla kamattal nyœjtanak hitelt. E kamat (cid:3)sszege œgy becs(cid:4)lhetı meg, hogy a a munkavÆllal(cid:2) Æltal (lakÆsvÆsÆrlÆs esetØn) az Ætlagos jelzÆlogk(cid:3)lcs(cid:3)n vagy (mÆs Æruk Øs szolgÆltatÆsok vÆsÆrlÆsa esetØn) az ÆruvÆsÆrlÆsi hitel utÆn fizetendı Ætlagos kamatb(cid:2)l le kell vonni a tØnylegesen kifizetett kamat (cid:3)sszegØt. A elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmlÆn viszont egy ezzel megegyezı (cid:3)sszegß munkavÆl- lal(cid:2)i kifizetØst kell imputÆlni a munkaad(cid:2)k rØszØre. 4. 06. Az Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat, valamint egyØb juttatÆsokat alapÆron kell ØrtØkelni, ha a munkaad(cid:2) Æll(cid:5)totta elı azokat, Øs piaci beszerzØsi Æron, (azaz a munkaad(cid:2) Æltal tØnylegesen kifizetett Æron), ha a munkaad(cid:2) vÆsÆrolta azokat. A termØszetbeni bØrek Øs keresetek (cid:3)sszege a sz(cid:2)ban forg(cid:2) Æruk, szolgÆltatÆsok vagy egyØb juttatÆsok alapÆron szÆm(cid:5)tott ØrtØkØvel, (illetve a munkaad(cid:2) Æltal t(cid:3)rtØnı vÆsÆrlÆsuk esetØn a piaci beszerzØsi Æras ØrtØkØvel) egyenlı akkor, ha azokat tØr(cid:5)tØsmentesen bocsÆtjÆk a munkavÆl- lal(cid:2)k rendelkezØsØre. Ha cs(cid:3)kkentett Æron biztos(cid:5)tjÆk a juttatÆsokat, akkor a termØszetbeni bØrek Øs keresetek (cid:3)sszegØt a fentiek szerint szÆm(cid:5)tott ØrtØk Øs a munka- vÆllal(cid:2)k Æltal megtØr(cid:5)tett (cid:3)sszeg k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zete adja. 4. 07. A bØrek Øs keresetek nem tartalmazzÆk a k(cid:3)vetkezıket: a) a munkaad(cid:2)k Æltal sajÆt javukra vagy a munkavÆllal(cid:2)ik javÆra teljes(cid:5)tett azon kiadÆsok, amelyekre a munkaad(cid:2) termelØsi folyamatÆhoz van sz(cid:4)ksØg: 1. 2. a munkavÆllal(cid:2)k utazÆsi, k(cid:4)l(cid:3)nØlØsi, elk(cid:3)lt(cid:3)zØsi Øs reprezentÆci(cid:2)s k(cid:3)ltsØgei c(cid:5)mØn kifizetett juttatÆsok vagy tØr(cid:5)tØsek, ha ezek mun- kak(cid:3)ri k(cid:3)telezettsØgeik teljes(cid:5)tØse folyamÆn mer(cid:4)ltek fel; a munkahelyen biztos(cid:5)tott kØnyelmi juttatÆsok, a munka jellege miatt sz(cid:4)ksØges orvosi vizsgÆlatok k(cid:3)ltsØgei, a kizÆr(cid:2)lag vagy fıleg a munkÆban viselt munkaruhÆzat nyœjtÆsÆval kapcsolatos kiadÆsok; 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 95 3. olyan t(cid:5)pusœ munkahelyi elhelyezØsi szolgÆltatÆsok, amelyeket a munkavÆllal(cid:2)k hÆztartÆsÆnak tagjai nem vehetnek igØnybe – pØldÆul felvonulÆsi Øp(cid:4)letek, hÆl(cid:2)termek, katonai barakkok stb. ; 4. a rendk(cid:5)v(cid:4)li munkak(cid:3)r(cid:4)lmØnyek miatt sz(cid:4)ksØgessØ vÆlt speciÆlis Øtelek vagy italok; 5. a munkavÆllal(cid:2)knak kizÆr(cid:2)lag vagy elsıdlegesen a munkÆjukhoz sz(cid:4)ksØges szerszÆmok, berendezØsek vagy a speciÆlis ruhÆzat megvÆ- sÆrlÆsa utÆn kifizetett k(cid:3)ltsØgtØr(cid:5)tØsek, illetve bØr(cid:4)k vagy kereset(cid:4)k azon rØsze, amelyet munkaszerzıdØs alapjÆn a munkavÆllal(cid:2)k ilyen vÆsÆrlÆsra k(cid:3)telesek k(cid:3)lteni. A munkaad(cid:2)k foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsakØnt kell kezelni azon Æruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:3)ltsØgeit, amelyeket a munkaad(cid:2)k azØrt biztos(cid:5)ta- nak a munkavÆllal(cid:2)ik rØszØre, hogy az ut(cid:2)bbiak elvØgezhessØk munkÆjukat. b) A bØrek Øs keresetek azon (cid:3)sszege, amelyet a munkaad(cid:2)k a munkavÆllal(cid:2)knak betegsØg, anyasÆg, (cid:4)zemi baleset, rokkantsÆg, lØtszÆmleØp(cid:5)- tØs stb. esetØn ideiglenesen tovÆbb fizetnek. Ezen kifizetØseket a munkavÆllal(cid:2)k Æltal kapott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆs- kØnt lell elszÆmolni (D. 623), mik(cid:3)zben ugyanezek az (cid:3)sszegek a munkaad(cid:2)k Æltal fizetett imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs soron (D. 122) is megjelennek; c) a gyermekek vagy a csalÆd rØvØn munkavÆllal(cid:2)knak nyœjtott egyØb nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok, illetve az oktatÆsi vagy egyØb tÆmogatÆsok, valamint a munkavÆllal(cid:2)k vagy csalÆdtagjaik rØszØre biztos(cid:5)tott ingyenes orvosi szolgÆltatÆsok (kivØve a munka jellege miatt sz(cid:4)ksØgessØ vÆlt juttatÆsokat); d) a munkaad(cid:2) Æltal a bØrek Øs keresetek utÆn fizetendı ad(cid:2)k – pØldÆul a bØrad(cid:2). Ezen ad(cid:2)kat egyØb termelØsi ad(cid:2)kØnt kell elszÆmolni. A MUNKAAD(cid:1)K T`RSADALOMBIZTOS˝T`SI HOZZ`J`RUL`SAI (D. 12) 4. 08. A munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem rØszekØnt kell elszÆmolni azt a munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsÆval megegyezı (cid:3)sszeget, amelyet a munkaad(cid:2)k azØrt fizetnek ki, hogy munkavÆllal(cid:2)ik tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokra val(cid:2) jogosultsÆgÆt biztos(cid:5)tsÆk. A munkaad(cid:2)k tÆrsadalom- biztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai lehetnek tØnylegesek vagy imputÆltak. A munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:3)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (D. 121) 4. 09. MeghatÆrozÆs: A munkaad(cid:2) Æltal fizetett tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok (D. 121) a munkaad(cid:2)k Æltal a munkavÆllal(cid:2)ik javÆra a biztos(cid:5)t(cid:2)knak (tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapoknak Øs magÆn biztos(cid:5)tÆsi rendszereknek) teljes(cid:5)tett kifizetØseket tartalmazzÆk. E fize- tØsek lehetnek a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs Æltal fedezett kockÆzatok vagy sz(cid:4)ksØgletek esetØre sz(cid:2)l(cid:2) biztos(cid:5)tÆsokkal kapcsolatos t(cid:3)rvØnyben elı(cid:5)rt, egyezmØnyes, szerzıdØses vagy (cid:3)nkØntes hozzÆjÆrulÆsok (lÆsd a 4. 92. pont a) alpontjÆt). BÆr a munkaad(cid:2)k e hozzÆjÆrulÆsokat k(cid:3)zvetlen(cid:4)l fizetik be a biztos(cid:5)t(cid:2)knak, e tØteleket mØgis a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem olyan rØszekØnt kell elszÆmolni, mintha azt a munkavÆllal(cid:2)k fizettØk volna a biztos(cid:5)t(cid:2)knak. A munkaad(cid:2) Æltal fizetett imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:3)tÆsi hozzÆjÆrulÆs (D. 122) 4. 10. MeghatÆrozÆs: A munkaad(cid:2)k Æltal fizetett imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok (D. 122) jelentik az ellentØtelØt azoknak a nem alap- szerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsoknak (amelyek (cid:3)sszegØt sz(cid:4)ksØg esetØn cs(cid:3)kkenteni kell a munkavÆllal(cid:2)i befizetØsek ØrtØkØ- vel), amelyeket a munkaad(cid:2)k k(cid:3)zvetlen(cid:4)l fizetnek ki munkavÆllal(cid:2)ik, korÆbbi munkavÆllal(cid:2)ik vagy egyØb kivÆlasztott szemØ- lyek (1) rØszØre anØlk(cid:4)l, hogy biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆg vagy (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jpØnztÆr k(cid:3)zremßk(cid:3)dØsØt vennØk igØnybe, illetve k(cid:4)l(cid:3)n alapot vagy elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tett tartalØkot hoznÆnak lØtre e cØlra. Az a tØny, hogy bizonyos tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat a munkaad(cid:2)k k(cid:3)zvetlen(cid:4)l Øs nem tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok vagy egyØb biz- tos(cid:5)t(cid:2)k k(cid:3)zremßk(cid:3)dØsØvel fizetnek ki, semmikØppen nem cs(cid:3)kkenti azok tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsijuttatÆs-jellegØt. Ugyanakkor mivel e juttatÆsok k(cid:3)ltsØgei a munkaad(cid:2)k munkaerık(cid:3)ltsØgeinek rØszØt kØpezik, azokat a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmek k(cid:3)zØ kell szÆm(cid:5)tani. 4. 11. A szektorok szÆmlÆin a k(cid:3)zvetlen tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok k(cid:3)ltsØgei elısz(cid:3)r a j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmlÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem elemekØnt, mÆsodszor a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jut- tatÆskØnt jelennek meg. Az ut(cid:2)bbi szÆmla egyensœlyba hozÆsa ØrdekØben feltØtelezni kell, hogy a munkavÆllal(cid:2)k hÆztartÆsai visszafizetik a munkaad(cid:2)k szektorainak a munkaad(cid:2)k Æltal fizetett imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat, amelyek az esetlegesen a munkavÆllal(cid:2)k (1) A munkaad(cid:2)k Æltal fizetett imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok (cid:3)sszegØnek egyik eleme megegyezik a munkaad(cid:2)k Æltal munkavÆllal(cid:2)iknak betegsØg, anyasÆg, (cid:4)zemi baleset, rokkantsÆg, lØtszÆmleØp(cid:5)tØs stb. esetØn ideiglenesen tovÆbbra is kifizetett bØrek Øs keresetek (cid:3)sszegØvel, amennyiben ezt az (cid:3)sszeget el lehet k(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)teni. 96 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Æ ltal fizetett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokkal egy(cid:4)tt finansz(cid:5)rozzÆk az ugyanazon munkaad(cid:2)k Æltal szÆmukra nyœjtott k(cid:3)zvetlen tÆrsa- dalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat. Ez a kØpzett k(cid:3)rforgÆs hasonl(cid:5)t a munkaad(cid:2)k Æltal fizetett tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok k(cid:3)rfor- gÆsÆhoz, amely megjelenik a hÆztartÆsok szÆmlÆjÆn, majd œgy kell kezelni, mintha a hÆztartÆsok befizetnØk ezt az (cid:3)sszeget a biztos(cid:5)t(cid:2)k rØszØre. A munkaad(cid:2)k Æltal fizetett imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok ØrtØkelØsØnØl, amelyek (cid:3)sszege nem sz(cid:4)ksØgszerßen egyezik meg a k(cid:3)zvetlen tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokØval, a D. 612-nØl le(cid:5)rtakat kell figyelembe venni. 4. 12. A munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmek szÆmbavØtelØnek idıpontja: a) b) a bØrek Øs keresetek (D. 11) abban az idıszakban ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra, amikor a munkÆt elvØgzik. Ugyanakkor az eseti prØmiumokat vagy egyØb rendk(cid:5)v(cid:4)li kifizetØseket, 13. havi fizetØseket stb. akkor kell elszÆmolni, amikor kifizetØs(cid:4)k esedØkessØ vÆlik; a munkaad(cid:2)k Æltal fizetett tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat (D. 121) arra az idıszakra kell elszÆmolni, amikor a munkÆt elvØgzik; c) a munkaad(cid:2)k Æltal fizetett imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok esetØben (D. 122): 1. azt a rØszt, amely a k(cid:3)zvetlen tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok ellentØtelØt jelenti, a munka elvØgzØsØnek idıszakÆra kell elszÆmolni; 2. azt a rØszt, amely a k(cid:3)zvetlen (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok ellentØtelØt jelenti, a jelzett juttatÆsok kifizetØsØnek idıpontjÆ- ban kell elszÆmolni. 4. 13. A munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem a k(cid:3)vetkezıket tartalmazhatja: a) a rezidens munkaad(cid:2)k Æltal a rezidensek rØszØre fizetett munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem; b) a nem rezidens munkaad(cid:2)k Æltal a rezidensek rØszØre fizetett munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem; c) a rezidens munkaad(cid:2)k Æltal a nem rezidensek rØszØre fizetett munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem. Ezeket a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı tØteleket az ESA a k(cid:3)vetkezıkØppen szÆmolja el: 1. 2. 3. 4. a rezidens munkaad(cid:2)k Æltal a rezidensek Øs a nem rezidensek rØszØre fizetett munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem, az a) Øs c) tØteleket (cid:3)sszevonja, Øs ez az (cid:3)sszeg azon szektorok Øs nemzetgazdasÆgi Ægazatok j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmlÆin jelenik meg a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt, amelyek- hez a munkaad(cid:2)k tartoznak; a rezidens Øs nem rezidens munkaad(cid:2)k Æltal a rezidenseknek kifizetett munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem, az a) Øs b) tØteleket (cid:3)sszevonja, Øs ez az (cid:3)sszeg a hÆztartÆsok elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt jelenik meg; a b) tØtel, a nem rezidens munkaad(cid:2)k Æltal a rezidenseknek kifizetett munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzfe- rek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt jelenik meg; a c) tØtel, a rezidens munkaad(cid:2)k Æltal a nem rezidenseknek kifizetett munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem a k(cid:4)lf(cid:3)ld elsıdleges j(cid:3)vedelmei Øs foly(cid:2) transzferei szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt jelenik meg. TERMEL(cid:7)SI (cid:7)S IMPORTAD(cid:5)K (D. 2) 4. 14. MeghatÆrozÆs: A termelØsi Øs importad(cid:2)k (D. 2) azokat a pØnzben vagy termØszetben teljes(cid:5)tett k(cid:3)telezı, viszonzatlan ÆtutalÆsokat tartalmaz- zÆk, amelyeket a kormÆnyzat vagy az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyei vetnek ki Æruk Øs szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆval Øs importjÆval, a munkaerı alkalmazÆsÆval, f(cid:3)ld, Øp(cid:4)letek vagy a termelØsben felhasznÆlt egyØb eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonjogÆval vagy hasznÆlatÆval kapcsolatban. Ezeket az ad(cid:2)kat att(cid:2)l f(cid:4)ggetlen(cid:4)l be kell fizetni, hogy kØpzıdik-e nyeresØg. 4. 15. A termelØsi Øs importad(cid:2)k k(cid:3)zØ a k(cid:3)vetkezık tartoznak: a) termØkad(cid:2)k (D. 21): 1. hozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:6)A) (D. 211); 2. importad(cid:2)k Øs importvÆmok a H(cid:6)A kivØtelØvel (D. 212): – – importvÆmok (D. 2121), importad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs importvÆmok kivØtelØvel (D. 2122); 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 97 3. termØkad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs importad(cid:2)k kivØtelØvel (D. 214); b) egyØb termelØsi ad(cid:2)k (D. 29). TERM(cid:6)KAD(cid:1)K (D. 21) 4. 16. MeghatÆrozÆs: A termØkad(cid:2)k azok az ad(cid:2)k, amelyeket bizonyos Æruk elıÆll(cid:5)tÆsa, szolgÆltatÆsok nyœjtÆsa esetØn azok egysØgei utÆn kell befi- zetni. Az ad(cid:2) lehet az Æru vagy szolgÆltatÆs mennyisØgi egysØgØre vet(cid:5)tett meghatÆrozott pØnz(cid:3)sszeg, vagy lehet a gyÆrtott ter- mØk vagy lebonyol(cid:5)tott szolgÆltatÆs egysØgÆrÆnak vagy ØrtØkØnek meghatÆrozott szÆzalØkakØnt kiszÆm(cid:5)that(cid:2) (cid:3)sszeg. `ltalÆnosan alkalmazand(cid:2) az az elv, hogy a termØkre kivetett tØnyleges ad(cid:2)knak – f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, melyik intØzmØnyi egysØg fizeti azokat – szerepelni(cid:4)k kell a termØkad(cid:2)k k(cid:3)z(cid:3)tt kivØve, ha azok konkrØtan egy mÆsik tØtel alatt szerepelnek. HozzÆadott ØrtØk t(cid:3)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:7)A) (D. 211) 4. 17. MeghatÆrozÆs: A hozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2) (H(cid:6)`) az Æruk vagy szolgÆltatÆsok olyan ad(cid:2)ja, amelyet fÆzisonkØnt vÆllalkozÆsok szednek be, Øs amely vØg(cid:4)l teljes egØszØben a vØgsı felhasznÆl(cid:2)t terheli. Ez a hozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2) (D. 211) tartalmazza a kormÆnyzat Æltal beszedett, belf(cid:3)ldi Øs importÆlt termØkekre kivetett hozzÆadottØrtØk- ad(cid:2)kat, valamint ahol helyØnval(cid:2), a H(cid:6)`-ra vonatkoz(cid:2) szabÆlyokhoz hasonl(cid:2) elı(cid:5)rÆsok szerint kivetett egyØb levonhat(cid:2) ad(cid:2)kat, a tovÆbbiak- ban az egyszerßsØg kedvØØrt „H(cid:6)A”. A termelık csak az eladÆsaik utÆn fizetendı H(cid:6)A Øs a sajÆt vØgsı foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs vagy brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs cØljÆb(cid:2)l vØg- zett beszerzØseik utÆn visszaigØnyelhetı H(cid:6)A k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetet k(cid:3)telesek befizetni. A H(cid:6)A elszÆmolÆsa nett(cid:2) m(cid:2)don t(cid:3)rtØnik abban az Ørtelemben, hogy: a) az Æruk Øs szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆnak, valamint az importnak az ØrtØkelØse a szÆmlÆban szereplı H(cid:6)A nØlk(cid:4)l t(cid:3)rtØnik; b) az Æruk Øs szolgÆltatÆsok beszerzØsØt a le nem vonhat(cid:2) H(cid:6)`-val egy(cid:4)tt kell elszÆmolni. A H(cid:6)`-t œgy kell elszÆmolni, hogy a vevıket, Øs nem az elad(cid:2)kat, Øs csak azokat a vevıket terheli, akik nem tudjÆk levonni azt. A H(cid:6)A nagyobbik rØsze tehÆt a rendszerben a vØgsı fel- hasznÆlÆs, fıleg a hÆztartÆsok fogyasztÆsa utÆn fizetett ad(cid:2)kØnt ker(cid:4)l elszÆmolÆsra. A H(cid:6)A egy rØszØt azonban a vÆllalkozÆsok, fıleg a H(cid:6)A-mentes tevØkenysØget vØgzık fizethetik. A teljes gazdasÆg szintjØn a H(cid:6)A (cid:3)sszege egyenlı a teljes kiszÆmlÆzott H(cid:6)A Øs a teljes levonhat(cid:2) H(cid:6)A k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetØvel. Importad(cid:2)k Øs -vÆmok a H(cid:7)A kivØtelØvel (D. 212) 4. 18. MeghatÆrozÆs: Az importad(cid:2)k Øs -vÆmok a H(cid:6)A kivØtelØvel (D. 212) egyrØszt azokat az importÆlt Ærukra kivetett k(cid:3)telezı hozzÆjÆrulÆsokat tar- talmazzÆk a H(cid:6)A kivØtelØvel, amelyeket a kormÆnyzat vagy az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyei (cid:5)rnak elı annak ellenØben, hogy engedØlyezzØk ezek szabad mozgÆsÆt a gazdasÆg ter(cid:4)letØn, mÆsrØszt pedig a nem rezidens egysØgek Æltal a rezidensek rØszØre nyœjtott szolgÆltatÆsokra kivetett k(cid:3)telezı befizetØseket. Ezek k(cid:3)zØ a befizetØsek k(cid:3)zØ tartoznak: a) az importvÆmok (D. 2121): ide tartoznak a vÆmok vagy egyØb importterhek, amelyek meghatÆrozott Æruk utÆn a vÆmtarifarendszer elı(cid:5)rÆ- sai alapjÆn akkor fizetendık, amikor azok a felhasznÆl(cid:2) orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØre felhasznÆlÆs cØljÆb(cid:2)l belØpnek; b) az importad(cid:2)k, a H(cid:6)A Øs az importvÆmok kivØtelØvel (D. 2122): Ez a tØtel a k(cid:3)vetkezıket tartalmazza: 1. az importÆlt mezıgazdasÆgi termØkekre kivetett lef(cid:3)l(cid:3)zØsek; 2. az importra kivetett monetÆris kompenzÆci(cid:2)s (cid:3)sszegek; 3. bizonyos importtermØkekre kivetett j(cid:3)vedØki ad(cid:2)k Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges ad(cid:2)k, feltØve hogy a hazai eredetß hasonl(cid:2) termØkekre kivetett ilyen jellegß vÆmokat Øs ad(cid:2)kat maga a termelı Ægazat fizeti; 4. az Æruk Øs szolgÆltatÆsok importja utÆn fizetendı ÆrbevØtelhez kapcsol(cid:2)d(cid:2) ÆltalÆnos ad(cid:2)k; 98 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 5. a nem rezidens vÆllalkozÆsok Æltal a gazdasÆg ter(cid:4)letØn bel(cid:4)l rezidens egysØgek szÆmÆra nyœjtott meghatÆrozott szolgÆltatÆsok utÆn fizetendı ad(cid:2)k; 6. meghatÆrozott Æruk Øs szolgÆltatÆsok importjÆra vonatkoz(cid:2)an monop(cid:2)liummal rendelkezı Ællami vÆllalatok nyeresØgØt, amelyet ezek az Ællam rØszØre Ætadnak. Az importad(cid:2)k Øs -vÆmok H(cid:6)`-t nem tartalmaz(cid:2) nett(cid:2) ØrtØkØnek kiszÆm(cid:5)tÆsa œgy t(cid:3)rtØnik, hogy az importad(cid:2)k Øs -vÆmok H(cid:6)A nØlk(cid:4)li ØrtØ- kØbıl (D. 212) le kell vonni az importtÆmogatÆsok (D. 311) (cid:3)sszegØt. TermØkad(cid:2)k a H(cid:7)A Øs az importad(cid:2)k kivØtelØvel (D. 214) 4. 19. MeghatÆrozÆs: A termØkad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importad(cid:2)k kivØtelØvel (D. 214) az Ærukra Øs szolgÆltatÆsokra kivetett olyan ad(cid:2)kat foglalja magÆ- ban, amelyek megfizetØse ezen Æruknak Øs szolgÆltatÆsoknak a termelØse, exportja, eladÆsa, transzfere, l(cid:5)zingelØse vagy szÆll(cid:5)tÆsa k(cid:3)vetkeztØben, illetve ezek sajÆt fogyasztÆsra vagy sajÆt tıkefelhalmozÆsra t(cid:3)rtØnı felhasznÆlÆsa miatt vÆlik esedØkessØ. 4. 20. E tØtel konkrØtan a k(cid:3)vetkezıket tartalmazza: a) j(cid:3)vedØki ad(cid:2)k Øs fogyasztÆsi ad(cid:2)k (az importad(cid:2)k Øs -vÆmok k(cid:3)zØ tartoz(cid:2) ad(cid:2)k kivØtelØvel); b) bizonyos termØkek, pØldÆul szeszes italok vagy dohÆny eladÆsa, illetve jogi okmÆnyok vagy csekkek utÆn lerovand(cid:2) bØlyegad(cid:2); c) pØnz(cid:4)gyi Øs tıkemßveletek utÆn fizetendı ad(cid:2)k, amelyeket nem pØnz(cid:4)gyi Øs pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, valamint k(cid:4)lf(cid:3)ldi fizetıeszk(cid:3)z adÆsvØtele esetØn kell befizetni. Ezek akkor vÆlnak esedØkessØ, amikor a f(cid:3)ld vagy egyØb eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonjoga megvÆltozik, kivØve ha ez tıketransz- fer (fıleg (cid:3)r(cid:3)ksØgek Øs ajÆndØkok) eredmØnyekØppen t(cid:3)rtØnik. Ezeket a k(cid:3)zvet(cid:5)tık szolgÆltatÆsai utÆn fizetendı ad(cid:2)kØnt kell kezelni; d) gØpkocsi-nyilvÆntartÆsi ad(cid:2)k; e) a sz(cid:2)rakoztatÆs utÆn fizetendı ad(cid:2)k; f) lott(cid:2)jÆtØk, szerencsejÆtØk Øs fogadÆsok utÆn fizetendı ad(cid:2)k, a nyeremØnyek utÆn fizetendı ad(cid:2)k kivØtelØvel; g) biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak utÆn fizetendı ad(cid:2)k; h) meghatÆrozott szolgÆltatÆsok ad(cid:2)i: szÆllodai vagy szÆllÆsszolgÆltatÆsok, lakÆsszolgÆltatÆsok, Øttermi, szÆll(cid:5)tÆsi, h(cid:5)rk(cid:3)zlØsi, hirdetØsi szolgÆl- tatÆsok utÆn fizetendı ad(cid:2)k; i) j) az ÆltalÆnos ØrtØkes(cid:5)tØsi vagy forgalmi ad(cid:2)k (a H(cid:6)A-t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k kivØtelØvel): ezek tartalmazzÆk a gyÆrt(cid:2)k nagykereskedelmi Øs kiskereske- delmi forgalma utÆn fizetendı ad(cid:2)kat, a beszerzØsek ad(cid:2)it, a forgalmi ad(cid:2)t; a pØnz(cid:4)gyi monop(cid:2)liumok Ællam rØszØre Ætadott nyeresØge, kivØve a meghatÆrozott Æruk vagy szolgÆltatÆsok importja feletti monop(cid:2)liu- mot gyakorl(cid:2)kØt (ezeket a D. 2122 tartalmazza). A pØnz(cid:4)gyi monop(cid:2)liumok olyan Ællami vÆllalatok, amelyek t(cid:3)rvØnyes monop(cid:2)liumot kaptak meghatÆrozott t(cid:5)pusœ Æru vagy szolgÆltatÆs elıÆll(cid:5)tÆsÆra vagy forgalmazÆsÆra annak ØrdekØben, hogy bevØtelt termeljenek Øs nem azØrt, hogy az Ællam gazdasÆgpolitikai vagy szociÆlpolitikai cØljainak megval(cid:2)s(cid:5)tÆsÆt elıseg(cid:5)tsØk. Nem tekintendı pØnz(cid:4)gyi monop(cid:2)lium- nak, ha egy Ællami vÆllalat tudatos gazdasÆg- vagy szociÆlpolitika keretØben kap monopoljogokat az Æru vagy szolgÆltatÆs, illetve a terme- lØsi technol(cid:2)gia speciÆlis jellege miatt, pØldÆul k(cid:3)zmßszolgÆltatÆsok, postÆk Øs tÆvk(cid:3)zlØs, vasutak stb. `ltalÆnossÆgban a pØnz(cid:4)gyi monop(cid:2)liumok jellemzıen olyan Æruk vagy szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆt vØgzik, amelyeket mÆs orszÆgokban esetleg sœlyosan megad(cid:2)ztat- nak; ezeknØl a tendencia arrafelØ mutat, hogy bizonyos fogyasztÆsi cikkekre (szeszesitalokra, dohÆnyra, gyufÆra stb. ) vagy fßtıanyagra kor- lÆtoz(cid:2)dnak; k) az export utÆn beszedett exportvÆmok Øs monetÆris kompenzÆci(cid:2)s (cid:3)sszegek. 4. 21. A nett(cid:2) termØkad(cid:2)k kiszÆm(cid:5)tÆsa œgy t(cid:3)rtØnik, hogy a termØkad(cid:2)k (cid:3)sszegØbıl (D. 21) le kell vonni a termØktÆmogatÆsokat (D. 31). EGY(cid:6)B TERMEL(cid:6)SI AD(cid:1)K (D. 29) 4. 22. MeghatÆrozÆs: Az egyØb termelØsi ad(cid:2)k (D. 29) minden olyan ad(cid:2)t magukban foglalnak, amelyek a vÆllalkozÆsoknÆl a termelØs folyamatÆba val(cid:2) bekapcsol(cid:2)dÆs k(cid:3)vetkeztØben mer(cid:4)lnek fel az elıÆll(cid:5)tott vagy ØrtØkes(cid:5)tett Æruk vagy nyœjtott szolgÆltatÆsok mennyisØgØtıl vagy ØrtØkØtıl f(cid:4)ggetlen(cid:4)l. Ezen ad(cid:2)k befizetØse t(cid:3)rtØnhet a f(cid:3)ld, az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy a termelØsi folyamatban alkalmazott munkaerı, illetve bizonyos tevØkenysØgek vagy gazdasÆgi mßveletek utÆn. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 99 4. 23. Az egyØb termelØsi ad(cid:2)k (D. 29) konkrØtan a k(cid:3)vetkezıket tartalmazzÆk: a) b) a vÆllalkozÆsok (beleØrtve a sajÆt lakÆsukban lak(cid:2) tulajdonosokat) Æltal a termelØs cØljÆra felhasznÆlt f(cid:3)ld, Øp(cid:4)letek vagy egyØb Øp(cid:5)tmØnyek tulajdonjoga vagy hasznÆlata utÆn fizetendı ad(cid:2)k; az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k (jÆrmßvek, gØpek, berendezØsek) termelØsi cØlb(cid:2)l t(cid:3)rtØnı hasznÆlata utÆn kivetett ad(cid:2)k, akÆr sajÆt tulajdonban vannak, akÆr bØrlik ezeket; c) az (cid:3)sszbØrt(cid:3)meg utÆn kivetett ad(cid:2)k Øs a bØrad(cid:2)k; d) e) f) a termelØsi cØlb(cid:2)l lebonyol(cid:5)tott nemzetk(cid:3)zi gazdasÆgi mßveletek (k(cid:4)lf(cid:3)ldi utazÆsok, k(cid:4)lf(cid:3)ldi ÆtutalÆsok vagy nem rezidensekkel vØgzett hasonl(cid:2) gazdasÆgi mßveletek) utÆn kivetett ad(cid:2)k; a vÆllalkozÆsok Æltal (cid:4)zleti vagy szakmai engedØlyek megszerzØse ØrdekØben befizetett ad(cid:2)k, ha ezeket az engedØlyeket az esedØkes (cid:3)ssze- gek befizetØse utÆn automatikusan megadjÆk. Ha azonban a kormÆnyzat az ilyen engedØly megadÆsÆnak feltØtelekØnt ellenırzi az (cid:4)zlet- helysØgek alkalmassÆgÆt Øs biztonsÆgossÆgÆt, a felhasznÆlt berendezØsek megb(cid:5)zhat(cid:2)sÆgÆt vagy biztonsÆgossÆgÆt, az alkalmazott szemØly- zet szakmai alkalmassÆgÆt, illetve az elıÆll(cid:5)tott Æruk vagy szolgÆltatÆsok minısØgØt vagy sz(cid:5)nvonalÆt, a befizetØseket a nyœjtott szolgÆltatÆ- sok megvÆsÆrlÆsakØnt kell elszÆmolni kivØve, ha az engedØlyekØrt felszÆm(cid:5)tott (cid:3)sszegek nem Ællnak arÆnyban a kormÆnyzat Æltal vØgzett ellenırzØsek k(cid:3)ltsØgeivel; a termelØsi tevØkenysØgekbıl szÆrmaz(cid:2), k(cid:3)rnyezetszennyezØs miatt kivetett ad(cid:2)k. Ide tartoznak a mØrgezı gÆzoknak, folyadØkoknak vagy egyØb kÆros anyagoknak a k(cid:3)rnyezetbe t(cid:3)rtØnı kibocsÆtÆsa vagy kiker(cid:4)lØse utÆn kivetett ad(cid:2)k. Nem kell idesorolni azokat a hulladØkok vagy mØrgezı anyagok (cid:3)sszegyßjtØse Øs tÆrolÆsa miatt a hat(cid:2)sÆgok rØszØre teljes(cid:5)tett kifizetØseket, amelyek a vÆllalkozÆsok foly(cid:2) termelı- felhasznÆlÆsÆnak rØszØt kØpezik; g) a mezıgazdasÆgban gyakran alkalmazott ÆtalÆnyrendszerbıl k(cid:3)vetkezı H(cid:6)A-alulkompenzÆci(cid:2). 4. 24. E tØtel nem tartalmazza a hÆztartÆsok szemØlyes hasznÆlatÆban lØvı jÆrmßvek stb. utÆn kivetett ad(cid:2)kat, amelyeket a foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k k(cid:3)z(cid:3)tt kell elszÆmolni. AZ EUR(cid:1)PAI UNI(cid:1) INT(cid:6)ZM(cid:6)NYEINEK BEFIZETETT TERMEL(cid:6)SI (cid:6)S IMPORTAD(cid:1)K 4. 25. Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyeinek befizetett termelØsi Øs importad(cid:2)k fıleg a k(cid:3)vetkezı ad(cid:2)kat foglaljÆk magukban: a) a rezidens termelıegysØgek Æltal az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyeinek k(cid:3)zvetlen(cid:4)l befizetett ad(cid:2)k (az Eur(cid:2)pai SzØn- Øs AcØlk(cid:3)z(cid:3)ssØg Æltal a bÆnyÆszati, valamint vas- Øs acØlipari vÆllalkozÆsok lef(cid:3)l(cid:3)zØse); b) a nemzeti kormÆnyok Æltal az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyei nevØben beszedett ad(cid:2)k, nevezetesen: 1. a k(cid:3)z(cid:3)s agrÆrpolitikÆb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) bevØtelek: az importÆlt mezıgazdasÆgi termØkek utÆn kivetett lef(cid:3)l(cid:3)zØsek, az exportra Øs importra kivetett monetÆris kompenzÆci(cid:2)s (cid:3)sszegek, a cukortermelØsi lef(cid:3)l(cid:3)zØsek Øs az izocukorra kivetett ad(cid:2)k, a tejre Øs gabonÆra kivetett tÆrsfelelıssØgi ad(cid:2)k; 2. a harmadik orszÆgokkal folytatott kereskedelembıl szÆrmaz(cid:2) bevØtelek: az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØgek IntegrÆlt VÆmtarifÆja (TARIC) alapjÆn kivetett vÆmok; 3. az egyes tagÆllamok H(cid:6)A-bevØteleibıl szÆrmaz(cid:2) befizetØsek. 4. 26. A termelØsi Øs importad(cid:2)k elszÆmolÆsÆnak idıpontja: a termelØsi Øs importad(cid:2)k akkor ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra, amikor az ad(cid:2)fizetØsi k(cid:3)telezett- sØg alapjÆt kØpezı tevØkenysØg, gazdasÆgi mßvelet vagy egyØb esemØny megt(cid:3)rtØnik. 4. 27. Az ad(cid:2)hat(cid:2)sÆg figyelmØt mindig elker(cid:4)li azonban szÆmos olyan gazdasÆgi tevØkenysØg, gazdasÆgi mßvelet vagy esemØny, amelyeknek az ad(cid:2)jogszabÆlyok szerint az Ørintett egysØgekre vonatkoz(cid:2) ad(cid:2)fizetØsi k(cid:3)telezettsØg keletkezØsØhez kellene vezetni(cid:4)k. Nem lenne azonban Øsszerß azt feltØtelezni, hogy e tevØkenysØgek, gazdasÆgi mßveletek vagy esemØnyek pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek vagy k(cid:3)vetelØsek formÆjÆban megjelenı keletkezØsØhez vezetnek. Emiatt a rendszerben elszÆmoland(cid:2) (cid:3)sszegeket csak akkor kell esedØkes k(cid:3)telezettsØgnek tekinteni, ha ad(cid:2)kivetØs, -bevallÆs vagy a k(cid:3)telezettsØg keletkezØsØt alÆtÆmaszt(cid:2) olyan egyØb okmÆnyok igazoljÆk azokat, amelyek egyØr- telmßen fizetØsre k(cid:3)telezik az ad(cid:2)z(cid:2)kat. A rendszer nem imputÆlja azokat a hiÆnyz(cid:2) ad(cid:2)kat, amelyeket ad(cid:2)kivetØs nem tÆmaszt alÆ. Az ad(cid:2)kivetØssel igazolt, de (pØldÆul csıdbejelentØs miatt) soha ki nem fizetett ad(cid:2)kat œgy kell kezelni, mintha kifizettØk volna azokat; erre kØt lehetısØg lØtezik: 100 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet a) b) a kormÆnyzat Æltal behajthatatlan k(cid:3)vetelØskØnt t(cid:3)rtØnı egyoldalœ le(cid:5)rÆs, amely elismeri, hogy a k(cid:3)vetelØs mÆr nem behajthat(cid:2); ez a le(cid:5)rÆs a kormÆnyzat Øs a nem fizetı ad(cid:2)s eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai szÆmlÆjÆn ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra; az ad(cid:2)ssÆgnak a kormÆnyzat Øs az ad(cid:2)s k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)s megÆllapodÆsa alapjÆn t(cid:3)rtØnı t(cid:3)rlØse. Ezt a t(cid:3)rlØst a kormÆnyzat Æltal az ad(cid:2)s tıke- szÆmlÆja javÆra Ætadott tıketranszferkØnt kell kezelni, ezzel egyidejßleg a k(cid:3)vetelØst a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn t(cid:3)r(cid:3)lni kell. 4. 28. Az elszÆmoland(cid:2) ad(cid:2)k (cid:3)sszØrtØke tartalmazza az esedØkes ad(cid:2)hÆtralØkokra felszÆmolt kamatot Øs az ad(cid:2)hat(cid:2)sÆgok Æltal kivetett b(cid:5)rsÆgokat, ha nem lehetsØges e kamatokat Øs b(cid:5)rsÆgokat az ad(cid:2)kt(cid:2)l f(cid:4)ggetlen(cid:4)l elszÆmolni; az (cid:3)sszØrtØk tartalmazza az ad(cid:2)hÆtralØkok beszedØsØvel vagy behajtÆsÆval kapcsolatban esetlegesen felmer(cid:4)lt k(cid:3)ltsØgeket is. Ennek megfelelıen a kormÆnyzat Æltal gazdasÆgpolitikai szempontb(cid:2)l nyœjtott minden ad(cid:2)kedvezmØny (cid:3)sszege Øs a tœlfizetØsek miatt t(cid:3)rtØnı (cid:3)sszes ad(cid:2)visszatØr(cid:5)tØs cs(cid:3)kkenti azt. 4. 29. A szÆmlarendszerben a termelØsi Øs importad(cid:2)k (D. 2) megjelennek: a) a teljes gazdasÆg j(cid:3)vedelemkeletkezØse szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) a kormÆnyzati szektor elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn, valamint az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. A termØkad(cid:2)k a teljes gazdasÆg Æruk Øs szolgÆltatÆsok egyenlegØn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt szerepelnek. EzÆltal lehetıvØ vÆlik az Æruk Øs szolgÆltatÆ- sok termØkad(cid:2)k nØlk(cid:4)l ØrtØkelt forrÆsainak Øs a felhasznÆlÆsoknak a kiegyensœlyozÆsa, amely ut(cid:2)bbiak ØrtØkelØsekor ezeket az ad(cid:2)kat szÆm(cid:5)- tÆsba vettØk. Az egyØb termelØsi ad(cid:2)k (D. 29) az azokat befizetı nemzetgazdasÆgi Ægazatok vagy szektorok j(cid:3)vedelemkeletkezØse szÆmlÆin a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt szerepelnek. T`MOGAT`SOK (D. 3) 4. 30. MeghatÆrozÆs: A tÆmogatÆsok (D. 3) olyan viszonzatlan foly(cid:2) kifizetØsek, amelyeket a kormÆnyzat vagy az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyei nyœjta- nak a rezidens (2) termelıknek azok termelØsi szintjØnek, Ærainak befolyÆsolÆsa vagy a termelØsi tØnyezık fejØben, d(cid:5)jazÆs cØl- jÆb(cid:2)l. Az egyØb nem piaci termelık csak akkor kaphatnak egyØb termelØsi tÆmogatÆsokat, ha e kifizetØsek a piaci Øs nem piaci terme- lıkre egyarÆnt alkalmazand(cid:2) ÆltalÆnos szabÆlyokt(cid:2)l f(cid:4)ggenek. MegegyezØs alapjÆn, a termØktÆmogatÆsok egyØb nem piaci kibo- csÆtÆsnÆl (P. 13) nem ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra. 4. 31. Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyei Æltal nyœjtott tÆmogatÆsok csak az Æltaluk k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a rezidens termelıegysØgeknek teljes(cid:5)tett foly(cid:2) transzfere- ket tartalmazzÆk. 4. 32. A tÆmogatÆsok a k(cid:3)vetkezık szerint csoportos(cid:5)that(cid:2)ak: a) termØktÆmogatÆsok (D. 31); 1. importtÆmogatÆsok (D. 311); 2. egyØb termØktÆmogatÆsok (D. 319); b) egyØb termelØsi tÆmogatÆsok (D. 39). TERM(cid:6)KT`MOGAT`SOK (D. 31) 4. 33. MeghatÆrozÆs: A termØktÆmogatÆs (D. 31) az elıÆll(cid:5)tott vagy importÆlt Æru vagy a nyœjtott szolgÆltatÆs egysØge utÆn fizetendı tÆmogatÆs. A tÆmogatÆs lehet az Æru vagy szolgÆltatÆs mennyisØge alapjÆn meghatÆrozott konkrØt pØnz(cid:3)sszeg, vagy kiszÆm(cid:5)that(cid:2) az ØrtØk alapjÆn az egysØgÆr meghatÆrozott szÆzalØkakØnt. A tÆmogatÆs kiszÆm(cid:5)tÆsa t(cid:3)rtØnhet egy meghatÆrozott irÆnyÆr Øs a vevı Æltal tØnylegesen kifizetett piaci Ær k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetekØnt is. A termØktÆmogatÆs rendszerint akkor vÆlik esedØkessØ, amikor az Ærut legy- ÆrtjÆk, eladjÆk vagy importÆljÆk. MegegyezØs alapjÆn a termØktÆmogatÆsok csak a piaci kibocsÆtÆsra (P. 11) vagy a sajÆt fogyasz- tÆsra t(cid:3)rtØnı termelØsre (P. 12) vonatkozhatnak. (2) Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyei a tÆmogatÆsokat a K(cid:3)z(cid:3)ssØgen bel(cid:4)l bÆrhol talÆlhat(cid:2) rezidens egysØgeknek nyœjtjÆk. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 101 ImporttÆmogatÆsok (D. 311) 4. 34. MeghatÆrozÆs: Az importtÆmogatÆsok k(cid:3)zØ tartoznak azok az Æruk Øs szolgÆltatÆsok utÆn jÆr(cid:2) tÆmogatÆsok, amelyek kifizetØse akkor vÆlik esedØkessØ, amikor az Æruk felhasznÆlÆs cØljÆb(cid:2)l a hatÆrt ÆtlØpve belØpnek a gazdasÆg ter(cid:4)letØre, vagy amikor a szolgÆltatÆsokat a rezidens szervezeti egysØgek rØszØre nyœjtjÆk. E tÆmogatÆsok tartalmazhatnak olyan vesztesØgeket is, amelyek a kormÆnyzat tudatos gazdasÆgpolitikÆja k(cid:3)vetkeztØben keletkeznek azon Ællami kereskedelmi szervezeteknØl, amelyek funkci(cid:2)ja nem reziden- sektıl vÆsÆrolt termØkek alacsonyabb Æron t(cid:3)rtØnı eladÆsa rezidensek rØszØre. EgyØb termØktÆmogatÆsok (D. 319) 4. 35. MeghatÆrozÆs: Az egyØb termØktÆmogatÆsok (D. 319) k(cid:3)zØ tartoznak: a) b) c) d) a belf(cid:3)ld(cid:3)n felhasznÆlt termØkek tÆmogatÆsai: ide kell sorolni azokat a tÆmogatÆsokat, amelyeket a rezidens termelıknek fizetnek ki a gaz- dasÆg ter(cid:4)letØn felhasznÆlt vagy elfogyasztott termØkek utÆn; azon Ællami kereskedelmi szervezetek vesztesØgei, amelyek feladata rezidens termelık termØkeinek vÆsÆrlÆsa Øs azutÆn azoknak alacso- nyabb Æron val(cid:2) ØrtØkes(cid:5)tØse rezidensek Øs nem rezidensek rØszØre, amennyiben ez a vesztesØg tudatos kormÆnyzati gazdasÆg- vagy szoci- Ælpolitika k(cid:3)vetkezmØnye; az Ællami vÆllalatok Øs kvÆzi vÆllalatok olyan tÆmogatÆsai, amelyek cØlja azoknak a folyamatosan keletkezı vesztesØgeknek az ellensœlyo- zÆsa, amelyek tudatos kormÆnyzati vagy eur(cid:2)pai gazdasÆg- Øs szociÆlpolitika k(cid:3)vetkezmØnyekØnt az Ætlagos termelØsi k(cid:3)ltsØgeknØl alacso- nyabb Ærak felszÆm(cid:5)tÆsa miatt keletkeznek termelØsi folyamatuk sorÆn; a k(cid:3)zvetlen exporttÆmogatÆsok, amelyeket k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a rezidens termelıknek fizetnek ki, amikor az Æruk elhagyjÆk a gazdasÆg ter(cid:4)letØt vagy szolgÆltatÆsokat nyœjtanak nem rezidensek rØszØre. KivØtelt kØpeznek azonban a korÆbban megfizetett termØkad(cid:2)knak a vÆmolÆskor t(cid:3)rtØnı visszatØr(cid:5)tØsei Øs azoknak az ad(cid:2)knak az elengedØse, amelyek megfizetØse akkor lett volna esedØkes, ha az Ærukat a gazdasÆg ter(cid:4)- letØn bel(cid:4)l ØrtØkes(cid:5)tettØk volna vagy hasznÆltÆk volna fel. EGY(cid:6)B TERMEL(cid:6)SI T`MOGAT`SOK (D. 39) 4. 36. MeghatÆrozÆs: Az egyØb termelØsi tÆmogatÆsok (D. 39) a rezidens termelıegysØgek Æltal a termelØsben val(cid:2) rØszvØtel(cid:4)k k(cid:3)vetkeztØben kapott termØktÆmogatÆsokon k(cid:5)v(cid:4)li tÆmogatÆsokat foglaljÆk magukban. Az egyØb nem piaci termelık az egyØb nem piaci kibocsÆtÆsuk esetØn csak akkor rØszes(cid:4)lhetnek egyØb termelØsi tÆmogatÆsban, ha ezek a kormÆnyzatt(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) kifizetØsek a piaci Øs nem piaci termelıkre egyarÆnt alkalmazand(cid:2) ÆltalÆnos szabÆlyozÆst(cid:2)l f(cid:4)ggenek. 4. 37. E tØtel konkrØtan a k(cid:3)vetkezıket tartalmazza: a) b) c) bØr- Øs munkaerı-tÆmogatÆsok: e tÆmogatÆsok a bØr- vagy keresett(cid:3)meg, illetve a teljes munkaerı vagy bizonyos t(cid:5)pusœ szemØlyek, pØl- dÆul fizikailag fogyatØkos szemØlyek vagy hosszœ ideig munkanØlk(cid:4)li szemØlyek foglalkoztatÆsa vagy a vÆllalatok Æltal szervezett vagy finansz(cid:5)rozott kØpzØsi rendszerek k(cid:3)ltsØgei utÆn jÆr(cid:2) tÆmogatÆsokat foglaljÆk magukban; a k(cid:3)rnyezetszennyezØs cs(cid:3)kkentØsØre szÆnt tÆmogatÆsok: ezek a tÆmogatÆsok a szennyezı anyagok k(cid:3)rnyezetbe jutÆsÆnak cs(cid:3)kkentØse vagy kik(cid:4)sz(cid:3)b(cid:3)lØse ØrdekØben vÆllalt kiegØsz(cid:5)tı eljÆrÆsok bizonyos vagy valamennyi k(cid:3)ltsØgØnek fedezetØre szÆnt foly(cid:2) tÆmogatÆsok; a rezidens termelıegysØgek rØszØre kamatcs(cid:3)kkentØs formÆjÆban nyœjtott vissza nem tØr(cid:5)tendı tÆmogatÆsok akkor is, ha tıkefelhalmozÆst seg(cid:5)tenek elı (3). Val(cid:2)jÆban e foly(cid:2) transzfereknek az a rendeltetØse, hogy cs(cid:3)kkentsØk a termelık mßk(cid:3)dØsi k(cid:3)ltsØgeit. Ezeket a szÆmlÆk- ban a termelık javÆt szolgÆl(cid:2) tÆmogatÆskØnt kell kezelni mØg akkor is, ha a kamatk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetet a gyakorlatban a kormÆnyzat k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a hitelt nyœjt(cid:2) hitelintØzetnek fizeti ki; d) a mezıgazdasÆgban gyakran elıfordul(cid:2), az ÆtalÆnyrendszer k(cid:3)vetkeztØben fellØpı H(cid:6)A-tœlkompenzÆci(cid:2). (3) Ha azonban a vissza nem tØr(cid:5)tendı tÆmogatÆs kettıs cØlt szolgÆl, azaz mind az ad(cid:2)ssÆg visszafizetØsØnek finansz(cid:5)rozÆsÆt, mind az erre jÆr(cid:2) kamat kifizetØsØt, Øs ha nem lehetsØges ezeket arÆnyosan kØt elemre felosztani, a vissza nem tØr(cid:5)tendı tÆmogatÆs egØszØt beruhÆzÆsi tÆmogatÆskØnt kell kezelni. 102 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 4. 38. A k(cid:3)vetkezık nem kezelendık tÆmogatÆskØnt: a) b) a kormÆnyzat foly(cid:2) transzferei a hÆztartÆsoknak mint fogyaszt(cid:2)knak. Ezeket vagy tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆskØnt vagy egyØb foly(cid:2) transzfereknek (D. 75) kell elszÆmolni; a kormÆnyzat k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı rØszei mint nem piaci Æruk Øs szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)t(cid:2)i k(cid:3)z(cid:3)tti foly(cid:2) transzferek az egyØb termelØsi tÆmogatÆsok (D. 39) kivØtelØvel. A foly(cid:2) transzferek a kormÆnyzaton bel(cid:4)l foly(cid:2) transzferek c(cid:5)m alatt szerepelnek (D. 73); c) beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok (D. 92); d) e) f) g) h) i) j) tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapokba t(cid:3)rtØnı rendk(cid:5)v(cid:4)li befizetØsek, amennyiben e befizetØsek cØlja a fenti alapok biztos(cid:5)tÆsmatematikai tartalØ- kÆnak n(cid:3)velØse. E befizetØsek az egyØb tıketranszferek (D. 99) tØtel alatt jelennek meg; a kormÆnyzat Æltal a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Øs kvÆzi vÆllalatok rØszØre azok t(cid:3)bb pØnz(cid:4)gyi Øv alatt felgy(cid:4)lemlett vesztesØgeinek vagy a vÆllalat hibÆjÆn k(cid:5)v(cid:4)li tØnyezık miatt bek(cid:3)vetkezett rendk(cid:5)v(cid:4)li vesztesØgeinek fedezetØre teljes(cid:5)tett transzferek, amelyeket az egyØb tıket- ranszferek (D. 99) k(cid:3)z(cid:3)tt kell elszÆmolni; a termelıegysØgek kormÆnyzattal szemben keletkezett ad(cid:2)ssÆgainak t(cid:3)rlØse (amelyek pØldÆul a kormÆnyzatok intØzmØnyei Æltal a t(cid:3)bb pØnz(cid:4)gyi Øven kereszt(cid:4)l kereskedelmi vesztesØgeket felhalmoz(cid:2) nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalkozÆsnak nyœjtott hitelekbıl szÆrmaznak). `ltalÆban e gazdasÆgi mßveleteket a szÆmlÆkban az egyØb tıketranszferek (D. 99) k(cid:3)z(cid:3)tt kell kimutatni (lÆsd a 4. 165. pont f) alpontjÆt); a kormÆnyzat vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal teljes(cid:5)tett, a tıkejavakban hÆborœk, egyØb politikai esemØnyek vagy termØszeti katasztr(cid:2)fÆk miatt bek(cid:3)- vetkezett kÆrosodÆs, vagy azok megsemmis(cid:4)lØse miatti kifizetØsek, amelyeket az egyØb tıketranszferek (D. 99) k(cid:3)z(cid:3)tt kell elszÆmolni; a tÆrsas vÆllalkozÆsok kormÆnyzat Æltal megvÆsÆrolt rØszvØnyei Øs tıkerØszesedØsei, amelyeket a rØszvØnyek Øs egyØb tıkerØszesedØsek (AF. 5) tØtel alatt kell kimutatni; a kormÆnyzati intØzmØnyek Æltal teljes(cid:5)tett azon kifizetØsek, amelyeket az Ællami vÆllalatot Ørintı rendk(cid:5)v(cid:4)li nyugd(cid:5)jkiadÆsokØrt val(cid:2) feltØ- telezett felelıssØg miatt teljes(cid:5)tenek. Ezeket a kifizetØseket a egyØb foly(cid:2) transzferek (D. 75) k(cid:3)z(cid:3)tt kell elszÆmolni; a kormÆnyzat piaci termelık rØszØre t(cid:3)rtØnı azon kifizetØsei, amelyek rØszben vagy egØszben megtØr(cid:5)tik azon Æruk vagy szolgÆltatÆsok ØrtØkØt, amelyeket az eml(cid:5)tett piaci termelık k(cid:3)zvetlen(cid:4)l Øs egyedileg nyœjtanak a hÆztartÆsok rØszØre azok szociÆlis kockÆzataival Øs sz(cid:4)ksØgleteivel (cid:3)sszef(cid:4)ggØsben (lÆsd a 4. 84. pontot), Øs amelyekre a hÆztartÆsok t(cid:3)rvØnyben szabÆlyozott m(cid:2)don jogosultak. E kifizetØsek a kormÆnyzat egyØni fogyasztÆsi kiadÆsai (P. 31), k(cid:3)vetkezØskØppen a termØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok (D. 631) Øs a hÆztartÆsok tØnyle- ges fogyasztÆsa (P. 41) k(cid:3)z(cid:3)tt szerepelnek. 4. 39. A szÆmbavØtel idıpontja: a tÆmogatÆsokat akkor kell elszÆmolni, amikor a tÆmogatÆst indokol(cid:2) mßvelet vagy esemØny (termelØs, eladÆs, import stb. ) megt(cid:3)rtØnik. A speciÆlis esetek a k(cid:3)vetkezık: a) b) a vØtelÆr Øs a kormÆnyzati intØzmØny Æltal felszÆm(cid:5)tott eladÆsi Ær k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetben megnyilvÆnul(cid:2) tÆmogatÆsokat akkor kell elszÆ- molni, amikor az Ærukat az intØzmØny megvÆsÆrolja, ha az eladÆsi Ær az adott idıpontban ismert; a termelı Æltal elszenvedett vesztesØg fedezetØre szolgÆl(cid:2) tÆmogatÆsokat akkor kell elszÆmolni, amikor a kormÆnyzati intØzmØny elhatÆ- rozza, hogy fedezi a vesztesØget. 4. 40. A szÆmlarendszerben a tÆmogatÆsok megjelennek: a) a nemzetgazdasÆg-j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmlÆjÆn a negat(cid:5)v felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) a kormÆnyzati szektor elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn Øs az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn negat(cid:5)v elıjelß tØtelkØnt a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. A termØktÆmogatÆsok a teljes gazdasÆg Æruk Øs szolgÆltatÆsok egyenlegØn negat(cid:5)v tØtelkØnt ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. Ezzel lehetıvØ vÆlik az Æruk Øs szolgÆltatÆsok forrÆsainak Øs a felhasznÆlÆsoknak a kiegyensœlyozÆsa. Az egyØb termelØsi tÆmogatÆsok (D. 39) az adott tÆmogatÆsban rØszes(cid:4)lı Ægazatok vagy szektorok j(cid:3)vedelemkeletkezØse szÆmlÆjÆn a felhasznÆ- lÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt negat(cid:5)v tØtelkØnt jelennek meg. A termelØsi ad(cid:2)k Øs importad(cid:2)k, valamint a tÆmogatÆsok t(cid:3)bb valutaÆrfolyamot alkalmaz(cid:2) rendszerØnek k(cid:3)vetkezmØnyei: t(cid:3)bb ÆtvÆltÆsi Ærfo- lyamot jelenleg nem alkalmaznak az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) tagÆllamai egymÆs k(cid:3)z(cid:3)tt. Ilyen rendszerben: 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 103 a) az import implicit ad(cid:2)it H(cid:6)A Øs importvÆmok nØlk(cid:4)li importad(cid:2)kØnt (D. 2122) kezelik; b) az export implicit ad(cid:2)it H(cid:6)A Øs importad(cid:2)k nØlk(cid:4)li termØkad(cid:2)kØnt (D. 214) kezelik; c) az import implicit tÆmogatÆsait importtÆmogatÆskØnt (D. 311) kezelik; d) az export implicit tÆmogatÆsait egyØb termØktÆmogatÆskØnt (D. 319) kezelik. TULAJDONOSI J(cid:9)VEDELEM (D. 4) 4. 41. MeghatÆrozÆs: A tulajdonosi j(cid:3)vedelem (D. 4) a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z vagy a nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z tulajdonosa Æltal a pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)knek vagy nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)knek egy mÆsik intØzmØnyi egysØg rendelkezØsØre bocsÆtÆsÆØrt jÆr(cid:2) j(cid:3)vedelem. A tulajdonosi j(cid:3)vedelem besorolÆsa a rendszerben a k(cid:3)vetkezıkØppen t(cid:3)rtØnik: a) kamat (D. 41); b) vÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme (D. 42); 1. osztalØkok (D. 421); 2. j(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l (D. 422). c) k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge (D. 43); d) biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme (D. 44); e) bØrleti d(cid:5)jak (D. 45). KAMAT (D. 41) 4. 42. MeghatÆrozÆs: A kamat (D. 41) az az (cid:3)sszeg, amelyet az ad(cid:2)s k(cid:3)teles fizetni a hitelezınek a k(cid:3)z(cid:3)tt(cid:4)k lØtrej(cid:3)tt hitelszerzıdØs feltØtelei szerint egy bizonyos idıszakon kereszt(cid:4)l anØlk(cid:4)l, hogy a vissza nem fizetett tıkerØsze cs(cid:3)kkenne. 4. 43. Amikor a hitelezık pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)ket adnak k(cid:3)lcs(cid:3)n, akkor a k(cid:3)vetkezıkben felsorolt pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k valamelyike keletkezik. A tulajdonosi j(cid:3)vedelem fenti formÆja bizonyos t(cid:5)pusœ pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonosainak jÆr: a) betØtek (AF. 2); b) rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok (AF. 3); c) hitelek (AF. 4); d) egyØb akt(cid:5)v elszÆmolÆsok (AF. 7). BetØtek, hitelek utÆn jÆr(cid:2) kamatok Øs egyØb k(cid:1)vetelØsek Øs k(cid:1)telezettsØgek szÆmlÆk 4. 44. Az ezekkel a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel Øs k(cid:3)telezettsØgekkel kapcsolatban jÆr(cid:2) Øs fizetendı kamat meghatÆrozÆsa œgy t(cid:3)rtØnik, hogy az elszÆmo- lÆsi idıszak folyamÆn az egyes idıpontokban a vissza nem fizetett tıkerØszre a szerzıdØsben szereplı kamatlÆbat alkalmazzÆk. (cid:7)rtØkpap(cid:3)rok kamata VÆlt(cid:4)k Øs egyØb r(cid:5)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:6)rok kamata 4. 45. A nØvØrtØk Øs a kibocsÆtÆs idıpontjÆban kifizetett Ær k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zet (azaz a diszkont) hatÆrozza meg a vÆlt(cid:2) Ølettartama alatt fizetendı kamatot. A vÆlt(cid:2) ØrtØkØnek a felhalmoz(cid:2)dott kamatok miatt bek(cid:3)vetkezı emelkedØse nem kØpez eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget, mivel ez a vissza nem fizetett tıkerØszØt n(cid:3)veli, Øs nem vÆltozik az eszk(cid:3)z Æra. A vÆlt(cid:2) ØrtØkØben bek(cid:3)vetkezett egyØb vÆltozÆsokat viszont eszk(cid:3)ztartÆsi nyere- sØgkØnt/vesztesØgkØnt kell kezelni. K(cid:5)tvØnyek Øs ad(cid:4)slevelek kamata 4. 46. A k(cid:3)tvØnyek Øs a k(cid:3)lcs(cid:3)nk(cid:3)tvØnyek olyan hosszœ lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok, amelyek a tulajdonosuk rØszØre feltØtel nØlk(cid:4)li jogot biztos(cid:5)tanak: meg- hatÆrozott vagy szerzıdØsben r(cid:3)gz(cid:5)tett m(cid:2)don vÆltoz(cid:2) mØrtØkß pØnzj(cid:3)vedelemre a kamatszelvØnyre t(cid:3)rtØnı kifizetØsek formÆjÆban, vagy feljo- gos(cid:5)tanak egy meghatÆrozott fix (cid:3)sszeg egy vagy t(cid:3)bb megÆllapodott idıpontban val(cid:2) felvØtelØre ha az ØrtØkpap(cid:5)r visszavÆltÆsra ker(cid:4)l, vagy biztos(cid:5)thatjÆk a jogot mindkØt formÆra 104 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet a) kamatszelvØny nØlk(cid:4)li k(cid:3)tvØnyek: ebben az esetben nem t(cid:3)rtØnik kifizetØs a kamatszelvØnyre. A kamat a visszavÆltÆsi Ær Øs a kibocsÆtÆsi Ær k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zete, amelyet a k(cid:3)tvØny lejÆratÆig terjedı idıszakot alkot(cid:2) Øvekre kell elosztani. Az egyes Øvekben keletkezı kamatot a tulajdo- nos œjra befekteti a k(cid:3)tvØnybe, (cid:5)gy az ellentØteleket, amelyek (cid:3)sszege egyenlı a felhalmoz(cid:2)dott kamattal, a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn kell elszÆ- molni, egyrØszt mint a k(cid:3)tvØnytulajdonos Æltal t(cid:3)rtØnı œjabb k(cid:3)tvØnyvÆsÆrlÆst, mÆsrØszt pedig mint a kibocsÆt(cid:2) vagy ad(cid:2)s Æltal t(cid:3)rtØnı œjabb k(cid:3)tvØnykibocsÆtÆst (tehÆt az eredeti k(cid:3)tvØnymennyisØg n(cid:3)vekedØsekØnt); b) egyØb k(cid:3)tvØnyek, beleØrtve a nØvØrtØk alatt kibocsÆtott k(cid:3)tvØnyeket. A kamat kØt (cid:3)sszetevıbıl Æll: 1. az egyes idıszakokban a kamatszelvØnyekre t(cid:3)rtØnı kifizetØsekbıl szÆrmaz(cid:2) pØnzj(cid:3)vedelem (cid:3)sszege; 2. az egyes idıszakokra a visszavÆltÆsi Ær Øs a kibocsÆtÆsi Ær k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zet miatt felhalmoz(cid:2)d(cid:2) kamat (cid:3)sszege; ennek kiszÆm(cid:5)tÆsa a kamatszelvØny nØlk(cid:4)li k(cid:3)tvØnyekhez hasonl(cid:2) m(cid:2)don t(cid:3)rtØnik; c) indexÆlt ØrtØkpap(cid:5)rok: a kamatszelvØnyre kifizetendı (cid:3)sszegek Øs/vagy a vissza nem fizetett tıkerØszei egy Ærindexhez vannak kapcsolva. A vissza nem fizetett tıkerØsz a meghatÆrozott index mozgÆsa miatt egy bizonyos elszÆmolÆsi idıszak folyamÆn bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsÆt az abban az idıszakban felhalmoz(cid:2)dott kamatkØnt kell kezelni, ami hozzÆad(cid:2)dik bÆrmely egyØb olyan kamat(cid:3)sszeghez, amelynek kifize- tØse az adott idıszakban esedØkes. Az indexÆlÆs miatt felhalmoz(cid:2)d(cid:2) kamatot val(cid:2)jÆban visszaforgatjÆk az ØrtØkpap(cid:5)rba, Øs azt a k(cid:3)tvØny- tulajdonos Øs a kibocsÆt(cid:2) pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆjÆn kell elszÆmolni. KamatlÆb-swap(cid:4)gyletek Øs hatÆridıs kamatlÆb-megÆllapodÆsok 4. 47. A swap(cid:4)gylet kØt olyan intØzmØnyi egysØg k(cid:3)z(cid:3)tt lØtrej(cid:3)tt szerzıdØs, amelyekben a felek megÆllapodnak arr(cid:2)l, hogy k(cid:3)telezettsØgeiket azonos (cid:3)sszegß k(cid:3)vetelØsre cserØlik egy bizonyos idıszak alatt. A swap(cid:4)gyleteknek ÆltalÆban kØt vÆltozata lØtezik, a kamatlÆb- Øs deviza-swap(cid:4)gyle- tek. A swapmegÆllapodÆsok alapjÆn t(cid:3)rtØnt kamatkifizetØsekbıl befoly(cid:2) (cid:3)sszegeket a swap(cid:4)gyletben rØszt vevı kØt fØl k(cid:3)z(cid:3)tti kifizetØsek levonÆsÆ- val kell elszÆmolni; a swap(cid:4)gylet lebonyol(cid:5)tÆsÆØrt harmadik feleknek, pØldÆul szakosodott k(cid:3)zvet(cid:5)tıknek t(cid:3)rtØnt kifizetØseket szolgÆltatÆs vÆsÆr- lÆsakØnt kell elszÆmolni. Ugyanez az elv vonatkozik a hatÆridıs kamatlÆb-megÆllapodÆsok alapjÆn lebonyol(cid:5)tott gazdasÆgi mßveletekre is. PØnz(cid:4)gyi l(cid:3)zing kamata 4. 48. A pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing a hitelnyœjtÆs egyik alternat(cid:5)v m(cid:2)dja, amely gØp vagy berendezØs vÆsÆrlÆsÆnak finansz(cid:5)rozÆsÆra szolgÆl. Olyan szerzıdØs, amely pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)ket k(cid:3)zvet(cid:5)t a hitelezı Øs a hitelt felvevı k(cid:3)z(cid:3)tt: a l(cid:5)zingbead(cid:2) megvÆsÆrolja a berendezØst, a l(cid:5)zingbevevı pedig szerzıdØs- ben k(cid:3)telezi magÆt, hogy l(cid:5)zingd(cid:5)jat fizet, amely lehetıvØ teszi a l(cid:5)zingbead(cid:2) szÆmÆra, hogy a szerzıdØs idıtartama alatt visszakapja (cid:3)sszes vagy gyakorlatilag (cid:3)sszes k(cid:3)ltsØgØt a kamatokkal egy(cid:4)tt. A l(cid:5)zingbead(cid:2)t œgy kell kezelni, mint aki az eszk(cid:3)zØrt fizetett piaci beszerzØsi Ær ØrtØkØvel megegyezı (cid:3)sszegß hitelt nyœjt a l(cid:5)zingbevevınek, ez a hitel a l(cid:5)zing futamideje alatt fokozatosan teljes mØrtØkben visszafizetØsre ker(cid:4)l. A l(cid:5)zingbevevı Æltal az egyes idıszakokban fizetett l(cid:5)zingd(cid:5)j ezØrt kØt (cid:3)sszetevıbıl Æll: a tıkerØsz visszafizetØsØbıl Øs a kamatfizetØsbıl. Az imputÆlt hitel kamatlÆbÆt k(cid:3)vetkezØskØppen implicit m(cid:2)don a l(cid:5)zing idıtartama alatt az eszk(cid:3)z piaci beszerzØsi ÆrÆval kapcsolatban l(cid:5)zingd(cid:5)j formÆjÆban kifizetett teljes (cid:3)sszeg hatÆrozza meg. A l(cid:5)zingd(cid:5)jnak a kamatot megtestes(cid:5)tı rØsze a l(cid:5)zing idıtartama alatt a hitel visszafizetØsØvel pÆrhuzamosan fokozatosan cs(cid:3)kken. A l(cid:5)zingbevevı Æltal eredetileg felvett hitelt a k(cid:3)vetkezıkben visszafizetett hitel (cid:3)sszegØvel egy(cid:4)tt a l(cid:5)zingbead(cid:2) Øs a l(cid:5)zingbevevı pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆin kell elszÆ- molni. A kifizetett kamatokat pedig a j(cid:3)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmlÆikon a kamatok k(cid:3)z(cid:3)tt kell elszÆmolni. EgyØb kamatok 4. 49. A k(cid:3)vetkezık szintØn kamatkØnt kezelendık: a) a foly(cid:2)szÆmlahitelek kamata, az eredetileg megÆllapodottnÆl hosszabb ideig bent hagyott betØtek utÆn fizetett k(cid:4)l(cid:3)n kamat, valamint a nyeremØnyjÆtØk alapjÆn meghatÆrozott, egyes k(cid:3)tvØnytulajdonosoknak teljes(cid:5)tett kifizetØsek; 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 105 b) a ny(cid:5)lt vØgß befektetØsi alapok Æltal vØgzett befektetØsekbıl szÆrmaz(cid:2) kamatok (lÆsd a 2. 51. pont b) alpontjÆt), amelyeket a rØszvØnyesekre engedmØnyeztek akkor is, ha tıkØs(cid:5)tettØk azokat. A befektetØsi alap pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zein keletkezett, nem tulajdonosi j(cid:3)vedelemkØnt elszÆ- molt eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg vagy vesztesØg nem tartozik ide. A szÆmbavØtel idıpontja 4. 50. A kamat elszÆmolÆsa annak esedØkessØgekor t(cid:3)rtØnik: a kamatot œgy kell elszÆmolni, ahogy az a hitelezı Æltal nyœjtott hitel vissza nem fizetett tıkerØszØnek (cid:3)sszegØhez az idık sorÆn folyamatosan hozzÆad(cid:2)dik. Az egyes elszÆmolÆsi idıszakok alatt felhalmoz(cid:2)d(cid:2) kamatot att(cid:2)l f(cid:4)gget- len(cid:4)l el kell szÆmolni, hogy azt tØnylegesen kifizettØk-e vagy pedig a hitel tıkerØszØhez adtÆk-e hozzÆ. Ha azt val(cid:2)jÆban nem fizettØk ki, akkor a hitel n(cid:3)vekmØnyØt a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆban a hitelezınØl œjabb ilyen jellegß pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z megszerzØsekØnt, az ad(cid:2)snÆl pedig ezzel egyezı (cid:3)sszegben a k(cid:3)telezettsØg n(cid:3)vekedØsekØnt is el kell szÆmolni. 4. 51. A kamatot az arra kivetett ad(cid:2)k levonÆsa elıtt kell elszÆmolni. A kapott Øs kifizetett kamat elszÆmolÆsa mindig a kamattÆmogatÆsokkal egy(cid:4)tt t(cid:3)rtØnik akkor is, ha ezeket a tÆmogatÆsokat k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyeknek Øs nem a kedvezmØnyezetteknek fizetik ki (lÆsd a tÆmo- gatÆsokat). A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık Æltal nyœjtott szolgÆltatÆsok felhasznÆl(cid:2)kra fel nem osztott ØrtØkØt, a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık Æltal teljes(cid:5)tett vagy kapott tØnyleges kamatkifizetØseket nem kell m(cid:2)dos(cid:5)tani azØrt, hogy el lehessen t(cid:4)ntetni azt a kamatrØst, amely a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık Æltal felszÆm(cid:5)- tott implicit szolgÆltatÆsi d(cid:5)jat tartalmazza. A korrekci(cid:2)t a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık, valamint a kØpzett nemzetgazdasÆgi Ægazat elsıdleges j(cid:3)vede- lemelosztÆsi szÆmlÆjÆn kell elvØgezni; megegyezØs alapjÆn ez ut(cid:2)bbi tartalmazza foly(cid:2) termelı-felhasznÆlÆskØnt a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık teljes kibocsÆtÆsÆt. 4. 52. A szÆmlarendszer a kamatot kimutatja: a) a szektorok elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn a forrÆsok Øs a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt (4); b) a forrÆsok Øs a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn. V`LLALATOK FELOSZTOTT J(cid:10)VEDELME (D. 42) OsztalØk (D. 421) 4. 53. MeghatÆrozÆs: Az osztalØk (D. 421) a rØszvØnyek tulajdonosai (AF. 5) Æltal kapott tulajdonosi j(cid:3)vedelem olyan formÆja, amelyre e tulajdonosok annak eredmØnyekØppen vÆlnak jogosulttÆ, hogy pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)ket bocsÆtanak a vÆllalatok rendelkezØsØre. A sajÆt tıke rØszvØ- nyek kibocsÆtÆsÆval t(cid:3)rtØnı emelØse a forrÆsok n(cid:3)velØsØnek mÆsik, a hitelfelvØtellel szemben alternat(cid:5)vÆt nyœjt(cid:2) m(cid:2)dja. A hitel- forrÆsokkal ellentØtben azonban a sajÆt tıke nem hoz lØtre monetÆris szempontb(cid:2)l hosszœ lejÆratœ k(cid:3)telezettsØget, Øs nem jog- os(cid:5)tja fel Ælland(cid:2) vagy elıre meghatÆrozott j(cid:3)vedelemre a vÆllalat rØszvØnyeinek tulajdonosait. 4. 54. E tØtel magÆban foglalja: a) b) a pØnz(cid:4)gyi Øvre jÆr(cid:2) osztalØkok kifizetØsekØnt a rØszvØnyesek szÆmÆra kibocsÆtott rØszvØnyeket is. Ugyanakkor nem tartalmazza az ingyen rØszvØnyek kibocsÆtÆsÆt, amely a sajÆt tıke tıkØs(cid:5)tØsØt jelenti tartalØkok Øs fel nem osztott nyeresØg formÆjÆban, Øs amely a rØszvØnyeseket rØszvØnytulajdonuk arÆnyÆban œj rØszvØnyekhez juttatja; a befektetØsi alapok befektetØseibıl szÆrmaz(cid:2) osztalØkokat is (lÆsd a 2. 51. pont b) alpontjÆt), amelyeket a rØszvØnyesekre engedmØnyeztek, akkor is, ha tıkØs(cid:5)tettØk azokat. A befektetØsi alapok pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zeivel kapcsolatban keletkezett, nem tulajdonosi j(cid:3)vedelemkØnt elszÆ- molt eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgek vagy vesztesØgek nem tartoznak ide; c) (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı, bÆr formai szempontb(cid:2)l tÆrsas vÆllalkozÆsnak nem minıs(cid:4)lı Ællami vÆllalatok Æltal a kormÆnyzat rØszØre befizetett j(cid:3)vedelmet is. 4. 55. A szÆmbavØtel idıpontja: az osztalØkok elszÆmolÆsa akkor t(cid:3)rtØnik, amikor azok kifizetØse a vÆllalat d(cid:3)ntØse alapjÆn esedØkessØ vÆlik. (4) Ez a gyakorlat eltØr az (cid:4)zleti k(cid:3)nyvelØsben leggyakrabban alkalmazott gyakorlatt(cid:2)l, ahol is a kifizetett kamatot ÆltalÆban fix k(cid:3)ltsØgkØnt szÆmoljÆk el az egyØb termelØsi k(cid:3)ltsØgekhez hasonl(cid:2)an a mßk(cid:3)dØsi k(cid:3)ltsØgek k(cid:3)z(cid:3)tt. 106 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet A szÆmlarendszerben az osztalØkok megjelennek: a) azoknak a szektoroknak az elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt, amelyekbe a vÆllalatok tartoznak; b) azoknak a szektoroknak az elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt, amelyekbe a rØszvØnyesek tartoznak; c) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok Øs a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. A j(cid:1)vedelemkivonÆs a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l (D. 422) 4. 56. MeghatÆrozÆs: A j(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l (D. 422) azokat az (cid:3)sszegeket tartalmazzÆk, amelyeket a vÆllalkoz(cid:2)k tØnylegesen sajÆt cØljaikra kvÆzi vÆllalataikb(cid:2)l kivesznek. 4. 57. Ezen (cid:3)sszegeket az (cid:4)zleti vÆllalkozÆsok tulajdonosai Æltal rendszeresen fizetendı valamennyi foly(cid:2) j(cid:3)vedelem- Øs vagyonad(cid:2) stb. levonÆsa elıtt kell elszÆmolni. 4. 58. Ha a kvÆzi vÆllalat nyeresØget termel, a tulajdonos egysØg d(cid:3)nthet œgy, hogy a nyeresØg egy rØszØt vagy egØszØt, elsısorban befektetØsi cØlb(cid:2)l, az (cid:4)zleti vÆllalkozÆsban hagyja. Az (cid:4)zleti vÆllalkozÆsban hagyott j(cid:3)vedelem a kvÆzi vÆllalat megtakar(cid:5)tÆsakØnt jelentkezik, Øs csak a tulajdonos egysØgek Æltal tØnylegesen kivett nyeresØg ker(cid:4)l elszÆmolÆsra a szÆmlÆkban a j(cid:3)vedelemkivonÆs a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l tØtel alatt. 4. 59. Ha a nyeresØget rezidens vÆllalkozÆsok fi(cid:2)ktelepei, (cid:4)gyn(cid:3)ksØgei stb. – amennyiben e fi(cid:2)ktelepek stb. nem rezidens egysØgkØnt kezelendık – k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n termelik meg, a visszatartott nyeresØg k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØgekØnt jelenik meg (D. 43). Csak az anyavÆllalat rØszØre tØnylegesen Ætutalt j(cid:3)vedelem kezelendı a szÆmlÆkban a kvÆzi vÆllalatok k(cid:4)lf(cid:3)ldrıl kapott j(cid:3)vedelmØbıl t(cid:3)rtØnı kivonÆs- kØnt. Ugyanezeket az elveket kell alkalmazni a gazdasÆgi ter(cid:4)leten mßk(cid:3)dı fi(cid:2)ktelepek, (cid:4)gyn(cid:3)ksØgek stb. Øs az ezeket birtokol(cid:2) nem rezidens anyavÆllalat k(cid:3)z(cid:3)tti kapcsolatokra is. 4. 60. E tØtel tartalmazza a rezidensek Æltal k(cid:4)lf(cid:3)ldi f(cid:3)ld Øs Øp(cid:4)letek tulajdonosakØnt vagy a nem rezidensek Æltal a gazdasÆgi ter(cid:4)leten lØvı f(cid:3)ld vagy Øp(cid:4)letek tulajdonosakØnt kapott nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØnyt. Gyakorlatilag egy orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn nem rezidens egysØgek f(cid:3)ldre Øs Øp(cid:4)letekre vonatkoz(cid:2) minden gazdasÆgi mßveletØvel kapcsolatban ezek az egysØgek – az ESA-ban elfogadott megegyezØsekkel (cid:3)sszhangban – olyan kØpzett rezidens egysØgeknek tekintendık, amelyek tıkØje nem rezidens tulajdonosok birtokÆban van. A k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n talÆlhat(cid:2), tulajdonos Æltal lakott lakÆsok bØrleti d(cid:5)jÆnak (cid:3)sszege szolgÆltatÆsimportkØnt, a megfelelı nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØny pedig k(cid:4)lf(cid:3)ldrıl kapott elsıdleges j(cid:3)vedelemkØnt ker(cid:4)l elszÆmolÆsra; a nem rezidens tulajdonosok Æltal lakott lakÆsok bØrleti d(cid:5)jÆnak (cid:3)sszege szolgÆltatÆsexportkØnt, a megfelelı nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØny pedig a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek fizetett elsıdleges j(cid:3)vedelemkØnt kell nyilvÆntartani. 4. 61. A j(cid:3)vedelemkivonÆs a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l tØtel nem tartalmazza azokat az (cid:3)sszegeket, amelyeket tulajdonosaik: a) meglØvı tÆrgyi eszk(cid:3)zeik eladÆsa; b) f(cid:3)ld Øs immateriÆlis javak eladÆsa; c) tıkekivonÆs (pØldÆul a kvÆzi vÆllalatok sajÆt tıkØjØbıl val(cid:2) rØszesedØs(cid:4)k teljes vagy rØszleges megsz(cid:4)ntetØse) miatt kapnak. Ezek az (cid:3)sszegek a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆban a sajÆt tıkØbıl t(cid:3)rtØnı kivonÆskØnt kezelendık. Ezzel ellentØtben a kvÆzi vÆllalat tulajdonosa(i) Æltal az eszk(cid:3)z(cid:3)k megszerzØse vagy a k(cid:3)telezettsØgek cs(cid:3)kkentØse cØljÆb(cid:2)l nyœjtott minden pØnzeszk(cid:3)zt a kvÆzi vÆllalat sajÆt tıkØje n(cid:3)vekmØnye- kØnt kell kezelni. Ha azonban a kvÆzi vÆllalat a kormÆnyzat tulajdonÆban van, Øs a szÆndØkos kormÆnyzati gazdasÆgi Øs szociÆlpolitika ered- mØnyekØppen folyamatosan vesztesØges, a vesztesØgei fedezØsØre a kormÆnyzat Æltal a vÆllalatnak nyœjtott minden rendszeres pØnzÆtadÆst tÆmogatÆskØnt kell kezelni. 4. 62. A szÆmbavØtel idıpontja: a kvÆzi vÆllalatok j(cid:3)vedelmØbıl val(cid:2) kivonÆsok akkor ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra, amikor a tulajdonosok lebonyol(cid:5)tjÆk azokat. 4. 63. A szÆmlarendszerben a kvÆzi vÆllalatok j(cid:3)vedelmØbıl val(cid:2) kivonÆsok megjelennek: a) azoknak a szektoroknak az elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt, amelybe a kvÆzi vÆllalat tartozik; 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 107 b) a tulajdonos elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; c) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok Øs forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. A K(cid:10)ZVETLEN K(cid:7)LF(cid:10)LDI T(cid:8)KEBEFEKTET(cid:6)SEK VISSZAFORGATOTT NYERES(cid:6)GE (D. 43) 4. 64. MeghatÆrozÆs: A k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsek visszaforgatott nyeresØge (D. 43) egyenlı: a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsi vÆllalkozÆs mßk(cid:3)dØsi eredmØnye plusz az (cid:3)sszes rØsz(cid:4)kre jÆr(cid:2) tulajdonosi j(cid:3)vedelem vagy foly(cid:2) transzfer m(cid:6)nusz az (cid:3)sszes Æltaluk fizetendı tulajdonosi j(cid:3)vedelem vagy foly(cid:2) transzfer, beleØrtve a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetık rØszØre teljes(cid:5)tett tØnyleges ÆtutalÆsokat Øs a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsi vÆllalkozÆs j(cid:3)vedelme, vagyona stb. utÆn fizetendı minden foly(cid:2) ad(cid:2)t. 4. 65. A k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsi vÆllalkozÆs olyan jogi szemØly vagy jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı vÆllalkozÆs, amelyben egy mÆsik gazdasÆgban rezidens befektetı a t(cid:3)rzsrØszvØnyek vagy szavazati jogok legalÆbb 10 szÆzalØkÆval (jogi szemØly vÆllalkozÆs esetØn) vagy (jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı vÆllalkozÆs esetØn) ennek megfelelı rØszesedØssel rendelkezik. A k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsi vÆllalkozÆ- sok k(cid:3)zØ tartoznak azok az egysØgek, amelyek leÆnyvÆllalatok (a befektetı t(cid:3)bb mint 50 %-ot birtokol), kapcsolt vÆllalkozÆsok (a befektetı 50 %-ot vagy annÆl kevesebbet birtokol) Øs fi(cid:2)ktelepek (teljes egØszØben vagy k(cid:3)z(cid:3)sen birtokolt jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı vÆllalkozÆ- sok), amelyek k(cid:3)zvetlen(cid:4)l vagy k(cid:3)zvetve a befektetı tulajdonÆban vannak. K(cid:3)vetkezØskØppen a „k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsi vÆllalkozÆs” tÆgabb fogalom, mint a „k(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆsœ vagyonkezelı tÆrsasÆgok”. 4. 66. A tØnyleges elosztÆsok a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsi vÆllalkozÆs vÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelmØbıl osztalØk vagy a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l j(cid:3)vedelem- kivonÆs formÆjÆban t(cid:3)rtØnhet. Ezenk(cid:5)v(cid:4)l a visszaforgatott nyeresØget œgy kell tekinteni, mintha azt a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi befektetıknek a vÆllalkozÆs sajÆt tıkØjØbıl val(cid:2) rØsze- sedØs(cid:4)k arÆnyÆban elosztottÆk Øs ÆtutaltÆk volna, Øs azutÆn ık azt œjra befektettØk volna. A k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge lehet pozit(cid:5)v vagy negat(cid:5)v. 4. 67. A szÆmbavØtel idıpontja: a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsek visszaforgatott nyeresØge akkor ker(cid:4)l elszÆmolÆsra, amikor keletkezik. A szÆmlarendszerben a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsek visszaforgatott nyeresØge megjelenik: a) a szektorok elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok Øs a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok Øs a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. A BIZTOS˝T`SI K(cid:10)TV(cid:6)NYTULAJDONOSOK TULAJDONOSI J(cid:10)VEDELME (D. 44) 4. 68. MeghatÆrozÆs: A biztos(cid:5)tÆs(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok j(cid:3)vedelme egyenlı a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok befektetØsØbıl szÆrmaz(cid:2) elsıdleges j(cid:3)vedelmek (cid:3)sszegØvel. A biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkokat a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kbe vagy f(cid:3)ldbe (amelybıl a nett(cid:2), azaz a fizetett kamatok levonÆsa utÆni tulajdonosi j(cid:3)vedelem szÆrmazik) vagy Øp(cid:4)letekbe (amely nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØnyt hoz lØtre) fektetik. Nem tartoznak ide azok a kapott nett(cid:2) j(cid:3)vedelmek, amelyek a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok sajÆt tıkØjØnek befektetØsØbıl szÆrmaznak, a sajÆt tıkØnek a sajÆt tıke Øs a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok (cid:3)sszegØnek arÆnyÆban. 4. 69. Mivel a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok eszk(cid:3)zei, a befektetØs(cid:4)kbıl szÆrmaz(cid:2) bevØtelek a szÆmlÆkban œgy jelennek meg, mint a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok Æltal a biztos(cid:5)tottak rØszØre teljes(cid:5)tett, a biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelmei formÆjÆ- ban t(cid:3)rtØnı kifizetØsek. Mivel ezt a j(cid:3)vedelmet a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok a gyakorlatban visszatartjÆk, ezØrt ezeket œgy kell kezelni, mint a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsa- sÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok rØszØre kiegØsz(cid:5)tı biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs hozzÆjÆrulÆsok formÆjÆban visszafizetett j(cid:3)vedelmek, amelyek kiegØsz(cid:5)tik a tØny- legesen fizetett d(cid:5)jakat Øs hozzÆjÆrulÆsokat. 108 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet E d(cid:5)j- Øs jÆrulØkkiegØsz(cid:5)tØseket a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek keretØben k(cid:3)t(cid:3)tt nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi Øs Øletbiztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnyekre fizetett tØnyleges d(cid:5)jakkal Øs hozzÆjÆrulÆsokkal egy(cid:4)tt az Ørintett egysØgek j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆiban kell elszÆmolni. A nem tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek keretØben k(cid:3)t(cid:3)tt egyØni Øletbiztos(cid:5)tÆsra teljes(cid:5)tett d(cid:5)jkiegØsz(cid:5)tØsek, hasonl(cid:2)an a tØnyleges d(cid:5)jakhoz, nem foly(cid:2) transzferek, Øs ezØrt nem ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆkban. Ezek k(cid:3)zvetlen(cid:4)l az Ørintett egysØ- gek pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆin elszÆmolt „a hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkaiban Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaiban” bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsok elemei k(cid:3)zØ tartoznak. 4. 70. A szÆmbavØtel idıpontja: A biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme keletkezØsekor ker(cid:4)l elszÆmolÆsra. 4. 71. A szÆmlarendszerben a biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme megjelenik: a) a biztos(cid:5)tottak elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) a biztos(cid:5)t(cid:2)k elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; c) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a forrÆsok Øs felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. B(cid:6)RLETI D˝JAK (D. 45) F(cid:1)ldbØrleti d(cid:3)jak 4. 72. A f(cid:3)ldtulajdonos Æltal a bØrlıtıl kapott bØrleti d(cid:5)j a tulajdonosi j(cid:3)vedelem egyik formÆjÆt kØpezi. E tØtel tartalmazza a belf(cid:3)ldi vizek Øs foly(cid:2)k tulajdonosai rØszØre az ilyen vizeknek sz(cid:2)rakoztatÆsi vagy egyØb cØlokb(cid:2)l, t(cid:3)bbek k(cid:3)z(cid:3)tt halÆszati cØlb(cid:2)l t(cid:3)rtØnı hasznos(cid:5)tÆsi joga utÆn fizetendı bØrleti d(cid:5)jakat is. A f(cid:3)ldtulajdonos esetleg kizÆr(cid:2)lag a f(cid:3)ld tulajdonlÆsa miatt is k(cid:3)teles f(cid:3)ldad(cid:2)t vagy bizonyos fenntartÆsi k(cid:3)ltsØgeket fizetni. Ezek az ad(cid:2)k Øs k(cid:3)ltsØgek megegyezØs alapjÆn a f(cid:3)ld hasznÆlatÆra jogosult szemØly Æltal fizetendı ad(cid:2)kØnt Øs k(cid:3)ltsØgkØnt kezelendık, aki jogosult ezeket levonni abb(cid:2)l a bØrleti d(cid:5)jb(cid:2)l, amelyet egyØbkØnt a f(cid:3)ldtulajdonos szÆmÆra fizetnie kellene. 4. 73. A f(cid:3)ldbØrleti d(cid:5)jak nem tartalmazzÆk az azokon elhelyezkedı Øp(cid:4)letek vagy lakÆsok bØrleti d(cid:5)jait; az ut(cid:2)bbi (cid:3)sszegeket az Øp(cid:4)let vagy lakÆs tulajdonosa Æltal a bØrlı rØszØre nyœjtott piaci szolgÆltatÆs ellenØrtØkekØnt kell kezelni, Øs a szÆmlÆkon a bØrlı egysØg foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆ- sakØnt vagy vØgsı fogyasztÆsakØnt kell kimutatni. Ha nincs objekt(cid:5)v szÆm(cid:5)tÆsi alap, amely szerint a fizetett (cid:3)sszeg feloszthat(cid:2) lenne f(cid:3)ldbØrleti d(cid:5)jra Øs az Øp(cid:4)letek bØrlete utÆn fizetendı (cid:3)sszegre, akkor a teljes (cid:3)sszeget f(cid:3)ldbØrleti d(cid:5)jkØnt kell kezelni, amennyiben a f(cid:3)ld ØrtØke megha- ladja a rajta lØvı Øp(cid:4)let ØrtØkØt, egyØbkØnt viszont Øp(cid:4)let bØrleti d(cid:5)jakØnt kell elszÆmolni. Felsz(cid:3)n alatti termØszeti kincsek utÆni bØrleti d(cid:3)j 4. 74. E tØtel tartalmazza az ÆsvÆny- Øs fosszilis fßtıanyag-lelıhelyek (szØn-, kıolaj- vagy f(cid:3)ldgÆzlelıhelyek) azon tulajdonosai szÆmÆra fizetendı koncesszi(cid:2)s d(cid:5)jakat, akik haszonbØrletet biztos(cid:5)tanak mÆs intØzmØnyi egysØgek rØszØre, lehetıvØ tØve szÆmukra, hogy e lelıhelyeket egy bizo- nyos idıszakon kereszt(cid:4)l feltÆrjÆk Øs kiaknÆzzÆk. 4. 75. A bØrleti d(cid:5)jak szÆmbavØtelØnek idıpontja: a bØrleti d(cid:5)jakat esedØkessØg(cid:4)k idıpontjÆban kell elszÆmolni. 4. 76. A szÆmlarendszerben a bØrleti d(cid:5)jak elszÆmolÆsra ker(cid:4)lnek: a) a szektorok elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆin a forrÆsok Øs felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a forrÆsok Øs felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. FOLY(cid:1) J(cid:10)VEDELEM-, VAGYON- STB. AD(cid:1)K (D. 5) 4. 77. MeghatÆrozÆs: A foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k (D. 5) tartalmaznak minden k(cid:3)telezı, viszonzatlan, a kormÆnyzat Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal az intØzmØnyi egysØgek j(cid:3)vedelmØre Øs vagyonÆra idıszakosan kivetett pØnzbeni vagy termØszetbeni kifizetØst, valamint nØhÆny olyan idıszakonkØnt fizetendı ad(cid:2)t, amelyet a vagyonra vetnek ki. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 109 A foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)kat kØt csoportra kell osztani: a) j(cid:3)vedelemad(cid:2)k (D. 51); b) egyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k (D. 59). J(cid:10)VEDELEMAD(cid:1)K (D. 51) 4. 78. MeghatÆrozÆs: A j(cid:3)vedelemad(cid:2)k (D. 51) k(cid:3)zØ a j(cid:3)vedelmekre, nyeresØgre Øs tıkenyeresØgre kivetett ad(cid:2)k tartoznak. Ezen ad(cid:2)kat magÆnszemØ- lyek, hÆztartÆsok, vÆllalatok vagy nonprofit intØzmØnyek tØnyleges vagy vØlelmezett j(cid:3)vedelmØre vetik ki. Ezek tartalmazzÆk a birtok-, f(cid:3)ld- vagy ingatlanvagyonra kivetett ad(cid:2)kat is, amennyiben tulajdonosaik j(cid:3)vedelmØt a fenti vagyontÆrgyak alapjÆn hatÆrozzÆk meg. A j(cid:3)vedelemad(cid:2)k k(cid:3)zØ tartoznak: a) az egyØnek vagy hÆztartÆsok (munkaviszonyb(cid:2)l, vagyonb(cid:2)l, vÆllalkozÆsb(cid:2)l, nyugd(cid:5)jakb(cid:2)l stb. szÆrmaz(cid:2)) j(cid:3)vedelme utÆn fizetendı ad(cid:2)k, beleØrtve a munkaad(cid:2)k Æltal (k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a fizetØsbıl) levont ad(cid:2)kat. A jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı vÆllalatok tulajdonosainak j(cid:3)vedelme utÆn fizetendı ad(cid:2)k is ide tartoznak; b) a vÆllalatok j(cid:3)vedelme vagy nyeresØge utÆn fizetendı ad(cid:2)k; c) az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg utÆn fizetendı ad(cid:2)k; d) a sorsjÆtØk vagy szerencsejÆtØk nyeremØnyei utÆn fizetendı ad(cid:2)k, amelyeket a nyerteseknek a kapott (cid:3)sszegekbıl kell kifizetni, meg- k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetve ezeket a szerencse- Øs sorsjÆtØkot szervezık forgalma utÆn fizetendı ad(cid:2)kt(cid:2)l, amelyeket termØkad(cid:2)kØnt kell kezelni. EGY(cid:6)B FOLY(cid:1) AD(cid:1)K (D. 59) 4. 79. Az egyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k (D. 59) k(cid:3)zØ tartoznak: a) a tıke utÆn fizetendı foly(cid:2) ad(cid:2)k, amelyeket a tulajdonosok f(cid:3)ld vagy Øp(cid:4)letek tulajdonjoga vagy hasznÆlata, valamint a nett(cid:2) vagyon Øs egyØb eszk(cid:3)z(cid:3)k (Økszerek, a vagyoni Ællapot egyØb k(cid:4)lsı jegyei) utÆn idıszakosan fizetnek, kivØve a D. 29 alatt eml(cid:5)tett (a vÆllalkozÆsok Æltal a termelØsi tevØkenysØgben val(cid:2) rØszvØtel(cid:4)k miatt fizetett) Øs a D. 51. (j(cid:3)vedelemad(cid:2)k) alatt eml(cid:5)tett ad(cid:2)kat; b) a felnıttekre vagy hÆztartÆsokra a j(cid:3)vedelemtıl vagy vagyont(cid:2)l f(cid:4)ggetlen(cid:4)l kivetett fejad(cid:2); c) a szemØlyek vagy hÆztartÆsok (cid:3)sszes kiadÆsa utÆn fizetendı luxusad(cid:2)k ; d) e) a hÆztartÆsok Æltal (nem (cid:4)zleti cØlra hasznÆlt) jÆrmßvek, cs(cid:2)nakok vagy rep(cid:4)lıgØpek birtoklÆsÆra vagy hasznÆlatÆra vonatkoz(cid:2) engedØlyek vagy a vadÆszati, kil(cid:3)vØsi vagy halÆszati stb. engedØlyek utÆn fizetendı (cid:3)sszegek (5); a nemzetk(cid:3)zi gazdasÆgi mßveletek (k(cid:4)lf(cid:3)ldi utazÆs, k(cid:4)lf(cid:3)ldi ÆtutalÆsok, k(cid:4)lf(cid:3)ldi befektetØsek stb. ) utÆn fizetendı ad(cid:2)k, kivØve a termelık Æltal fizetendı ad(cid:2)kat Øs a hÆztartÆsok Æltal fizetett importvÆmokat. 4. 80. A foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k nem tartalmazzÆk a k(cid:3)vetkezıket: a) az (cid:3)r(cid:3)k(cid:3)s(cid:3)dØsi ad(cid:2)k, ØrtØkn(cid:3)vekedØsi illetØkek vagy az Ølık k(cid:3)z(cid:3)tti ajÆndØkozÆsra kivetett ad(cid:2)k, amelyeket a kedvezmØnyezettek tıkØje utÆn vetnek ki, Øs amelyek a tıkead(cid:2)k (D. 91) tØtel alatt szerepelnek; b) a tıke vagy vagyon utÆni eseti vagy rendk(cid:5)v(cid:4)li ad(cid:2)k, amelyek a tıkead(cid:2)k (D. 91) tØtel alatt talÆlhat(cid:2)k; c) a vÆllalkozÆsok Æltal birtokolt vagy bØrelt Øs a termelØshez felhasznÆlt f(cid:3)ld, Øp(cid:4)letek vagy egyØb eszk(cid:3)z(cid:3)k utÆn fizetendı ad(cid:2)k, amelyeket az egyØb termelØsi ad(cid:2)k (D. 29) k(cid:3)z(cid:3)tt kell elszÆmolni; (5) Az ad(cid:2)k Øs a kormÆnyzat Æltal nyœjtott szolgÆltatÆsok megvÆsÆrlÆsa k(cid:3)z(cid:3)tti hatÆrvonal meghatÆrozÆsa a vÆllalkozÆsok Æltal teljes(cid:5)tett kifizetØsek esetØben alkalmazottakØ- val azonos kritØriumok alapjÆn t(cid:3)rtØnik: ha az engedØlyeket automatikusan megadjÆk az esedØkes (cid:3)sszegek kifizetØsØre, akkor ezek kifizetØsØt ad(cid:2)kØnt kell kezelni. Ha azonban a kormÆnyzat az engedØlyek kiadÆsÆt arra hasznÆlja, hogy nØhÆny megfelelı szabÆlyoz(cid:2) funkci(cid:2)t gyakoroljon (pØldÆul az Ørintett szemØly alkalmassÆgÆnak vagy kØpzettsØgØnek ellenırzØsØre), a teljes(cid:5)tett kifizetØseket inkÆbb a kormÆnyzatt(cid:2)l megvÆsÆrolt szolgÆltatÆskØnt, mint ad(cid:2)fizetØskØnt kell kezelni kivØve, ha a kifizetØ- sek egyØrtelmßen nem Ællnak arÆnyban a szolgÆltatÆsnyœjtÆs k(cid:3)ltsØgeivel. 110 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet d) a hÆztartÆsok Æltal az engedØlyekØrt fizetendı (cid:3)sszegek, kivØve a jÆrmßvek, cs(cid:2)nakok vagy rep(cid:4)lıgØpek hasznÆlatÆra vonatkoz(cid:2) engedØ- lyeket, illetve a vadÆszati, kil(cid:3)vØsi vagy halÆszati engedØlyeket: gØpjÆrmßvezetıi vagy pil(cid:2)taengedØlyeket, telev(cid:5)zi(cid:2)s Øs rÆdi(cid:2)s engedØlyeket, fegyvertartÆsi engedØlyeket, mœzeumi vagy k(cid:3)nyvtÆri belØpØsi engedØlyeket, szemØtszÆll(cid:5)tÆsi d(cid:5)jakat stb. , amelyeket a legt(cid:3)bb esetben a kormÆnyzat Æltal nyœjtott szolgÆltatÆsok megvÆsÆrlÆsakØnt kell kezelni (6). 4. 81. Az elszÆmoland(cid:2) ad(cid:2)k (cid:3)sszege tartalmazza az esedØkessØ vÆlt ad(cid:2)hÆtralØkokra felszÆmolt kØsedelmi kamatokat Øs az ad(cid:2)hat(cid:2)sÆgok Æltal kive- tett b(cid:5)rsÆgokat, ha nem lehetsØges e kamatokat Øs b(cid:5)rsÆgokat az ad(cid:2)kt(cid:2)l elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)teni; magÆban foglalja a hÆtralØkos ad(cid:2)k beszedØsØvel vagy behajtÆsÆval kapcsolatban esetlegesen felmer(cid:4)lt k(cid:3)ltsØget is. Ennek megfelelıen cs(cid:3)kkenti viszont a kormÆnyzat Æltal gazdasÆgpolitikai szem- pontb(cid:2)l nyœjtott minden ad(cid:2)kedvezmØny Øs olyan visszafizetØs, amely tœlfizetØs k(cid:3)vetkezmØnye. 4. 82. A foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k elszÆmolÆsa: a foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)kat akkor kell elszÆmolni, amikor a fizetØsi k(cid:3)telezett- sØgek alapjÆul szolgÆl(cid:2) tevØkenysØgek, gazdasÆgi mßveletek vagy egyØb esemØnyek megt(cid:3)rtØnnek. NØhÆny gazdasÆgi tevØkenysØg, gazdasÆgi mßvelet vagy esemØny azonban, amelyeknek az ad(cid:2)jogszabÆlyok szerint ad(cid:2)fizetØsi k(cid:3)telezettsØget kellene jelenteni(cid:4)k az Ørintett egysØgekre vonatkoz(cid:2)an, mindig elker(cid:4)li az ad(cid:2)hat(cid:2)sÆgok figyelmØt. Nem lenne reÆlis azt feltØtelezni, hogy e tevØkenysØgek, gazdasÆgi mßveletek vagy esemØnyek pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket vagy k(cid:3)telezettsØgeket hoznak lØtre k(cid:3)telezettsØgek vagy k(cid:3)vetelØ- sek formÆjÆban. Emiatt a rendszerben elszÆmoland(cid:2) (cid:3)sszegeket csak akkor kell kifizetendı (cid:3)sszegkØnt kezelni, ha ad(cid:2)kivetØs, ad(cid:2)bevallÆs vagy olyan egyØb okmÆny igazolja azokat, amely egyØrtelmßen arra k(cid:3)telezi az ad(cid:2)z(cid:2)t, hogy fizessen. A rendszer nem imputÆlja az ad(cid:2)kivetØssel nem igazolt hiÆnyz(cid:2) ad(cid:2)kat. Az ad(cid:2)kivetØssel igazolt, de (pØldÆul csıd miatt) soha ki nem fizetett ad(cid:2)kat œgy kell kezelni, mintha kifizettØk volna azokat; erre kØt lehetı- sØg lØtezik: a) b) a kormÆnyzat Æltal behajthatatlan k(cid:3)vetelØskØnt t(cid:3)rtØnı le(cid:5)rÆs, amely elismeri, hogy a k(cid:3)vetelØs mÆr nem behajthat(cid:2); ez a le(cid:5)rÆs a kor- mÆnyzat Øs a nem fizetı ad(cid:2)s eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai szÆmlÆjÆn ker(cid:4)l elszÆmolÆsra; az ad(cid:2)ssÆgnak a kormÆnyzat Øs az ad(cid:2)s k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)s megÆllapodÆs alapjÆn t(cid:3)rtØnı t(cid:3)rlØse. Ezt a t(cid:3)rlØst a kormÆnyzat Æltal az ad(cid:2)s tıkeszÆmlÆjÆra teljes(cid:5)tett tıketranszferkØnt kell kezelni, mik(cid:3)zben a k(cid:3)vetelØs a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn egyidejßleg kiegyenl(cid:5)tØsre ker(cid:4)l. NØhÆny esetben a j(cid:3)vedelemad(cid:2)-fizetØsi k(cid:3)telezettsØget csak a j(cid:3)vedelem keletkezØsØnØl kØsıbbi elszÆmolÆsi idıszakban lehet meghatÆrozni. Bizonyos rugalmassÆgra van sz(cid:4)ksØg tehÆt a fenti ad(cid:2)k elszÆmolÆsi idıpontjÆnak tekintetØben. A kifizetØs helyØn levont j(cid:3)vedelemad(cid:2)k, pØl- dÆul a fizetØsbıl levont ad(cid:2)k Øs a rendszeres j(cid:3)vedelemad(cid:2)-elılegek azokban az idıszakokban szÆmolhat(cid:2)k el, amelyben kifizetik azokat, Øs minden vØgleges j(cid:3)vedelemad(cid:2)-fizetØsi k(cid:3)telezettsØget abban az idıszakban lehet r(cid:3)gz(cid:5)teni, amelyben a k(cid:3)telezettsØget meghatÆroztÆk. A szÆmlarendszerben a j(cid:3)vedelmek, a foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k elszÆmolÆsa: a) azoknak a szektoroknak a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆjÆn, amelyekbe az ad(cid:2)z(cid:2)k tartoznak, a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) a kormÆnyzatj(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; c) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok Øs a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. T`RSADALOMBIZTOS˝T`SI HOZZ`J`RUL`SOK (cid:7)S JUTTAT`SOK (D. 6) 4. 83. MeghatÆrozÆs: A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok a k(cid:3)z(cid:3)sen szervezett rendszerek vagy az ilyen rendszereken k(cid:5)v(cid:4)li k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek Øs a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal a hÆztartÆsoknak nyœjtott olyan pØnzbeni vagy termØszetbeni transzferek, amelyek cØlja, hogy mentes(cid:5)tsØk azokat szÆmos kockÆzat vagy sz(cid:4)ksØglet pØnz(cid:4)gyi terhe al(cid:2)l; e juttatÆsok tartalmazzÆk a kor- mÆnyzat Æltal a hÆztartÆsoknak szociÆlis kockÆzatokkal vagy sz(cid:4)ksØgletekkel (cid:3)sszef(cid:4)ggØsben egyØni juttatÆsokat biztos(cid:5)t(cid:2), ter- melık rØszØre teljes(cid:5)tett kifizetØseket is. 4. 84. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok alapjÆul szolgÆl(cid:2) kockÆzatokat vagy sz(cid:4)ksØgleteket, megegyezØs alapjÆn a k(cid:3)vetkezık szerint hatÆroztÆk meg: a) betegsØg; b) rokkantsÆg, munkakØptelensØg; (6) Az ad(cid:2)k Øs a kormÆnyzat Æltal nyœjtott szolgÆltatÆsok megvÆsÆrlÆsa k(cid:3)z(cid:3)tti hatÆrvonal meghatÆrozÆsa a vÆllalkozÆsok Æltal teljes(cid:5)tett kifizetØsek esetØben alkalmazottakØ- val azonos kritØriumok alapjÆn t(cid:3)rtØnik: ha az engedØlyeket automatikusan megadjÆk az esedØkes (cid:3)sszegek kifizetØsØre, akkor ezek kifizetØsØt ad(cid:2)kØnt kell kezelni. Ha azonban a kormÆnyzat az engedØlyek kiadÆsÆt arra hasznÆlja, hogy nØhÆny megfelelı szabÆlyoz(cid:2) funkci(cid:2)t gyakoroljon (pØldÆul az Ørintett szemØly alkalmassÆgÆnak vagy kØpzettsØgØnek ellenırzØsØre), a teljes(cid:5)tett kifizetØseket inkÆbb a kormÆnyzatt(cid:2)l megvÆsÆrolt szolgÆltatÆskØnt, mint ad(cid:2)fizetØskØnt kell kezelni kivØve, ha a kifizetØ- sek egyØrtelmßen nem Ællnak arÆnyban a szolgÆltatÆsnyœjtÆs k(cid:3)ltsØgeivel. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 111 c) foglalkozÆsi baleset vagy betegsØg; d) (cid:3)regsØg; e) f) (cid:3)zvegysØg/ÆrvasÆg; anyasÆg; g) csalÆdi Ællapot; h) foglalkoztatÆsi tÆmogatÆs; i) munkanØlk(cid:4)lisØg; j) lakÆsszolgÆltatÆs (7); k) oktatÆs; l) ÆltalÆnos rÆszorultsÆg. 4. 85. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok tartalmazzÆk: a) b) c) az egØsz k(cid:3)z(cid:3)ssØget vagy annak nagy rØszØit lefedı, k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek Æltal lØtrehozott vagy ellenırz(cid:3)tt, hozzÆjÆrulÆsokat beszedı rendszerektıl szÆrmaz(cid:2) foly(cid:2) Øs ÆtalÆny(cid:3)sszegß transzfereket (tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek); azokat a foly(cid:2) Øs ÆtalÆny(cid:3)sszegß transzfereket, amelyeket a vÆllalkozÆsok Æltal a munkavÆllal(cid:2)ik, volt munkavÆllal(cid:2)ik vagy azok hozzÆtar- toz(cid:2)i javÆra szervezett rendszerek teljes(cid:5)tenek (magÆn tıkefedezeti Øs nem tıkefedezeti vÆllalkozÆsi rendszerek). A hozzÆjÆrulÆsokat fizet- hetik munkavÆllal(cid:2)k Øs munkaad(cid:2)k, valamint (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k is; a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervektıl Øs hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyektıl szÆrmaz(cid:2) foly(cid:2) transzfereket, amelyek nem f(cid:4)ggenek korÆbbi hozzÆjÆrulÆsfizetØstıl (szociÆlis tÆmogatÆs). 4. 86. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok nem tartalmazzÆk: a) b) kizÆr(cid:2)lag a biztos(cid:5)tott sajÆt kezdemØnyezØsØre, munkaad(cid:2)jÆt(cid:2)l vagy a kormÆnyzatt(cid:2)l f(cid:4)ggetlen(cid:4)l k(cid:3)t(cid:3)tt szerzıdØseken alapul(cid:2) biztos(cid:5)tÆsi kÆrtØr(cid:5)tØsek; kizÆr(cid:2)lagosan bizonyos ÆrengedmØnyek megszerzØse cØljÆb(cid:2)l k(cid:3)t(cid:3)tt szerzıdØseken alapul(cid:2) biztos(cid:5)tÆsi kÆrtØr(cid:5)tØsek, mØg ha ezek kollekt(cid:5)v megÆllapodÆs alapjÆn j(cid:3)ttek is lØtre. 4. 87. Annak ØrdekØben, hogy az egyes szerzıdØseket a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszer rØszekØnt lehessen kezelni, azoknak az esetleges esemØnyek- nek vagy k(cid:3)r(cid:4)lmØnyeknek, amelyek ellen a rØsztvevık biztos(cid:5)tÆssal rendelkeznek, meg kell egyezni(cid:4)k a fenti 4. 84. pontban felsorolt kockÆza- tokkal vagy sz(cid:4)ksØgletekkel; ezenk(cid:5)v(cid:4)l a k(cid:3)vetkezı feltØtelek k(cid:3)z(cid:4)l egynek vagy t(cid:3)bbnek is eleget kell tenni(cid:4)k: a) b) c) a rendszerben val(cid:2) rØszvØtelt vagy a t(cid:3)rvØny (cid:5)rja elı k(cid:3)telezıen a munkavÆllal(cid:2)k – legyenek azok alkalmazottak, (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k vagy nem foglalkoztatottak – egy bizonyos meghatÆrozott csoportja szÆmÆra, vagy pedig a munkavÆllal(cid:2) vagy a munkavÆllal(cid:2)k csoportjÆnak foglalkoztatÆsi feltØtelei teszik azt k(cid:3)telezıvØ; a rendszer kollekt(cid:5)v jellegß, amelyet a munkavÆllal(cid:2)k – alkalmazottak, (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k vagy nem foglalkoztatottak – egy kijel(cid:3)lt cso- portja javÆra mßk(cid:3)dtetnek, a rØszvØtel pedig az adott csoport tagjaira korlÆtozott; a munkaad(cid:2) a munkavÆllal(cid:2) nevØben fizet (tØnyleges vagy imputÆlt) hozzÆjÆrulÆst a rendszerbe, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy a munkavÆllal(cid:2)i is fizetnek-e hozzÆjÆrulÆst vagy sem. 4. 88. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek olyan rendszerek, amelyekben a munkavÆllal(cid:2)kat munkaad(cid:2)ik vagy a kormÆnyzat arra k(cid:3)telezi vagy (cid:3)szt(cid:3)nzi, hogy a sajÆt vagy hozzÆtartoz(cid:2)ik j(cid:2)lØtØt esetleg hÆtrÆnyosan befolyÆsol(cid:2) bizonyos esemØnyekre vagy k(cid:3)r(cid:4)lmØnyekre biztos(cid:5)tÆst k(cid:3)ssenek. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek a k(cid:3)vetkezı t(cid:5)pusokba sorolhat(cid:2)k: a) a teljes k(cid:3)z(cid:3)ssØgre vagy a k(cid:3)z(cid:3)ssØg nagy rØszØre kiterjedı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek, amelyeket k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek hoznak lØtre, ellenıriznek Øs finansz(cid:5)roznak; b) magÆn biztos(cid:5)tÆsi rendszerek, amelyek k(cid:3)zØ tartoznak: 1. azok a rendszerek, amelyekben a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆst harmadik feleknek (biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgoknak, (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok- nak) fizetik; (7) LakÆsszolgÆltatÆsnÆl tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆs az Ællami hat(cid:2)sÆgok Æltal a bØrlık szÆmÆra teljes(cid:5)tett olyan kifizetØs, amelynek cØlja a bØrleti d(cid:5)jak cs(cid:3)kkentØse, kivØtelt kØpeznek viszont az Ællami hat(cid:2)sÆgok Æltal munkaad(cid:2)i minısØg(cid:4)kben nyœjtott k(cid:4)l(cid:3)nleges juttatÆsok. 112 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 2. azok a rendszerek, amelyekben a munkaad(cid:2)k a t(cid:3)bbi tartalØkukt(cid:2)l elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lten tartalØkot kØpeznek akkor is, ha e rendszerek nem alkotnak a munkaad(cid:2)kt(cid:2)l elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lt intØzmØnyi egysØgeket. Ezek nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok. E tartalØkokat a kedvezmØnyezettek, Øs nem a munkaad(cid:2)k tulajdonÆban lØvı eszk(cid:3)z(cid:3)kkØnt kell kezelni; c) nem tıkefedezeti rendszerek, amelyekben a munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat fizetnek munkavÆllal(cid:2)iknak, volt munkavÆlla- l(cid:2)iknak vagy azok hozzÆtartoz(cid:2)inak sajÆt forrÆsaikb(cid:2)l anØlk(cid:4)l, hogy e cØlb(cid:2)l k(cid:4)l(cid:3)n tartalØkot kØpeznØnek. 4. 89. A k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek Æltal sajÆt munkavÆllal(cid:2)ik szÆmÆra szervezett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszereket vagy a magÆn tıkefedezeti biztos(cid:5)tÆsi rendszerek vagy pedig – ha az a helyØnval(cid:2) – a nem tıkefedezeti rendszerek k(cid:3)zØ kell sorolni, tehÆt nem a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek k(cid:3)zØ tartoznak. 4. 90. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok feloszthat(cid:2)k az elıbb a 4. 88. pontban eml(cid:5)tett rendszerek elsı kØt kateg(cid:2)riÆja szerint fizetendı tØnyle- ges hozzÆjÆrulÆsokra Øs a nem tıkefedezeti rendszerek szerint fizetendı imputÆlt hozzÆjÆrulÆsokra. 4. 91. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok a t(cid:3)rvØny Æltal k(cid:3)telezıen elı(cid:5)rt Øs nem k(cid:3)telezıen elı(cid:5)rt hozzÆjÆrulÆsokra oszthat(cid:2)k fel. T`RSADALOMBIZTOS˝T`SI HOZZ`J`RUL`SOK (D. 61) TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:3)tÆsihozzÆjÆrulÆsok (D. 611) 4. 92. A tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok magukban foglaljÆk: a) A munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsait D. 611). Ezek megegyeznek a D. 121 alatt le(cid:5)rt folyamattal. A munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsait a munkaad(cid:2)k fizetik tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszereket mßk(cid:3)dtetı tÆrsada- lombiztos(cid:5)tÆsi alapokba, biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgoknak, vagy (cid:3)nÆll(cid:2) illetve nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapokba, hogy munkavÆllal(cid:2)ik javÆra tÆrsadalom- biztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat nyœjtsanak. Mivel a munkaad(cid:2)k a tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat a munkavÆllal(cid:2)k javÆra teljes(cid:5)tik, ezek ØrtØkØt a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)ve- delem egyik elemekØnt, a pØnzbeni Øs a termØszetbeni bØrekkel Øs keresetekkel egy(cid:4)tt kell elszÆmolni. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆ- sokat ezt k(cid:3)vetıen œgy kell elszÆmolni, mintha azt a munkavÆllal(cid:2)k foly(cid:2) transzferkØnt befizetnØk a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapokba, biz- tos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgoknak, illetve az (cid:3)nÆll(cid:2) vagy a nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapokba. b) A munkavÆllal(cid:2) tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (D. 6112): E hozzÆjÆrulÆsok a munkavÆllal(cid:2)k Æltal a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi, magÆn tıkefedezeti Øs nem tıkefedezeti rendszerekbe fizetendı hozzÆjÆru- lÆsok. A munkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsa egyrØszt tartalmazza a tØnylegesen fizetendı hozzÆjÆrulÆst, mÆsrØszt pedig a magÆn tıkefedezeti rendszerek esetØben ehhez hozzÆ kell adni a rendszerben rØsztvevı munkavÆllal(cid:2)k Æltal, a biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme c(cid:5)mØn kapott d(cid:5)jkiegØsz(cid:5)tØseket, Øs le kell vonni a szolgÆltatÆsi d(cid:5)jak (cid:3)sszegØt. Az (cid:3)sszes szolgÆltatÆsi d(cid:5)jat a munkavÆllal(cid:2)k Øs nem pedig a munkaad(cid:2)k hozzÆjÆrulÆsaival szemben kell elszÆmolni. c) Az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs az alkalmazÆsban nem Æll(cid:2) szemØlyek Æltal befizetett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok (D. 6113): E hozzÆjÆrulÆsok az alkalmazÆsban nem Æll(cid:2) szemØlyek – nevezetesen (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k (munkaad(cid:2)k vagy alkalmazott nØlk(cid:4)li (cid:3)nÆll(cid:2) dolgoz(cid:2)k) – vagy nem foglalkoztatott szemØlyek Æltal a sajÆt javukra fizetendı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok. Ezek tartalmazzÆk azon hozzÆjÆrulÆs-kiegØsz(cid:5)tØsek ØrtØkØt is, amit a biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme c(cid:5)mØn kapnak a rendszerekben rØszt vevık Øs amit œgy kell elszÆmolni, mintha azt ık visszafizetnØk a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgoknak az egyØb hozzÆjÆrulÆsaik mellett. 4. 93. A tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok fizetØsØt t(cid:3)rvØny vagy rendelet k(cid:3)telezıen elı(cid:5)rhatja, vagy fizethetık egy bizonyos Ægazati szintß kollekt(cid:5)v szerzıdØs, vagy egy adott vÆllalkozÆsnÆl a munkaad(cid:2) Øs munkavÆllal(cid:2)k k(cid:3)z(cid:3)tti megegyezØs alapjÆn vagy azØrt, mert magÆban a munkaszerzıdØsben szerepel e k(cid:3)telezettsØg. Bizonyos esetekben a hozzÆjÆrulÆsok lehetnek (cid:3)nkØntesek. Az itt hivatkozott (cid:3)nkØntes hozzÆjÆrulÆsok magukban foglaljÆk: a) azokat a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat, amelyeket a hozzÆjÆrulÆs befizetØsØre jogilag nem vagy mÆr nem k(cid:3)telezett szemØlyek fizetnek be vagy fizetnek tovÆbbra is be a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapba; 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 113 b) azokat a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat, amelyeket biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok (vagy segØlyegyletek Øs az ugyanabba a szektorba sorolt nyugd(cid:5)jalapok), mint a vÆllalkozÆsok Æltal munkavÆllal(cid:2)ik javÆra szervezett kiegØsz(cid:5)tı biztos(cid:5)tÆsi rendszerek rØszØre fizetnek, Øs amelyekbe a munkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØnt lØpnek be; c) azokat a hozzÆjÆrulÆsokat, amelyeket a munkavÆllal(cid:2)k vagy (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k szÆmÆra tagsÆgi lehetısØget k(cid:5)nÆl(cid:2) segØlyegyletekbe fizet- nek be. 4. 94. A k(cid:3)telezı Øs nem tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØgtØtel ØrdekØben a besorolÆsban egy kiegØsz(cid:5)tı szintet is be kell vezetni: a) a munkaad(cid:2)k k(cid:3)telezı tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (D. 61111); b) a munkaad(cid:2)k (cid:3)nkØntes tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (D. 61112); c) a munkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (D. 61121); d) a munkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (D. 61122); e) (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs nem foglalkoztatott szemØlyek tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (D. 61131); f) (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs nem foglalkoztatott szemØlyek (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (D. 61132). 4. 95. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapokba vagy egyØb kormÆnyzati intØzmØnyek rØszØre befizetett tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok brutt(cid:2) m(cid:2)don a j(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßveletekkØnt kell elszÆmolni. MÆsrØszrıl a magÆn tıkefedezeti rendszerek keretØben a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgoknak, valamint segØlyegyleteknek Øs ugyanabba a szektorba tartoz(cid:2) (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapoknak befizetett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat nett(cid:2) m(cid:2)don, azaz a hozzÆjÆrulÆs azon rØszØnek levonÆsa utÆn kell elszÆmolni, amely a (rezidens Øs nem rezidens) hÆztartÆsoknak nyœjtott biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆs ØrtØkØt kØpviseli. MegegyezØs alapjÆn a hozzÆjÆ- rulÆsnak ez a rØsze val(cid:2)jÆban egy olyan piaci szolgÆltatÆsØrt t(cid:3)rtØnı fizetØst jelent, amely a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsÆnak rØszØt vagy – a nem rezidens hÆztartÆsok Æltal fizetett hozzÆjÆrulÆsok esetØn – a szolgÆltatÆsok exportjÆnak rØszØt jelenti. A nem (cid:3)nÆll(cid:2) magÆn tıkefedezeti tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek esetØn, ha a munkaad(cid:2)k sajÆt elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tett alapokat tartanak fenn, semmi- lyen szolgÆltatÆsi d(cid:5)jat nem kell levonni a munkavÆllal(cid:2)k Æltal befizetett hozzÆjÆrulÆsokb(cid:2)l. Mivel e rendszerek nem alkotnak a munkaad(cid:2)kt(cid:2)l elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lt k(cid:4)l(cid:3)n intØzmØnyi egysØgeket, az alapok irÆny(cid:5)tÆsÆnak Øs kezelØsØnek k(cid:3)ltsØgei egybeolvadnak a munkaad(cid:2)k ÆltalÆnos termelØsi k(cid:3)ltsØgeivel. 4. 96. Az elszÆmolÆs idıpontja: a munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsait (D. 6111) Øs a munkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsait (D. 6112) akkor kell elszÆmolni, amikor a hozzÆjÆrulÆs-fizetØsi k(cid:3)telezettsØg alapjÆul szolgÆl(cid:2) munkÆt elvØgzik. Az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllal- koz(cid:2)k Øs az alkalmazÆsban nem Æll(cid:2) szemØlyek Æltal befizetett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat (D. 6113) a fizetØsi k(cid:3)telezettsØgek kelet- kezØsØnek idıpontjÆban kell elszÆmolni. 4. 97. A szÆmlarendszerben a tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat el kell szÆmolni: a) a hÆztartÆsok j(cid:3)vedelmeinek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆjÆn felhasznÆlÆskØnt; b) az elsıdleges j(cid:3)vedelmeinek Øs foly(cid:2) transzfereinek k(cid:4)lkereskedelmi szÆmlÆjÆn felhasznÆlÆskØnt (nem rezidens hÆztartÆsok esetØn); c) a rezidens biztos(cid:5)t(cid:2)k vagy munkaad(cid:2)k j(cid:3)vedelmØnek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆban a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; d) az elsıdleges j(cid:3)vedelmeinek Øs foly(cid:2) transzfereinek k(cid:4)lkereskedelmi szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt (nem rezidens biztos(cid:5)t(cid:2)k vagy mun- kaad(cid:2)k esetØn). ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:3)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok (D. 612) 4. 98. Az imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok (D. 612) a k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a munkaad(cid:2)k Æltal a munkavÆllal(cid:2)iknak vagy korÆbbi munkavÆllal(cid:2)ik- nak Øs mÆs jogosult szemØlyeknek fizetett (azaz a munkaad(cid:2)k tØnyleges hozzÆjÆrulÆsaihoz nem k(cid:3)t(cid:3)tt) tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok ellent- ØtelØt jelentik (levonva abb(cid:2)l az esetleges munkavÆllal(cid:2)i tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat). E hozzÆjÆrulÆsok megfelelnek a D. 122 alatt bemutatott folyamatnak. A hozzÆjÆrulÆsok ØrtØkØt elvben biztos(cid:5)tÆs-matematikai megfontolÆsok alapjÆn kell meghatÆrozni. 4. 99. ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat kell bevezetni, ha a szÆmlÆkban a munkaad(cid:2)k Æltal k(cid:3)zvetlen(cid:4)l elosztott tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsoknak a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok tØtel alatt kell szerepelni(cid:4)k, Øs ha e juttatÆsoknak (a munkavÆllal(cid:2)i tØnyleges hozzÆjÆrulÆsok Æltal nem fedezett rØszre jut(cid:2)) k(cid:3)ltsØgØt bele kell szÆm(cid:5)tani a munkaad(cid:2) Æltal fizetett munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelembe. 114 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Ha a munkaad(cid:2)k maguk nyœjtanak sajÆt forrÆsaikb(cid:2)l tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a munkavÆllal(cid:2)ik, volt munkavÆllal(cid:2)ik vagy azok eltartottai rØszØre tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alap, biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆg vagy (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jpØnztÆr bevonÆsa Øs anØlk(cid:4)l, hogy e cØlb(cid:2)l k(cid:4)l(cid:3)n alapot vagy elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tett tartalØkot hoznÆnak lØtre, akkor a kedvezmØnyezettek vØdettnek tekinthetık k(cid:4)l(cid:3)nfØle meghatÆrozott sz(cid:4)ksØgletek vagy k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek ellen akkor is, ha a juttatÆsok fedezetØre semmilyen befizetØs nem t(cid:3)rtØnik. ˝gy annak a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsnak az (cid:3)sszegØvel megegyezı ØrtØkß munkavÆllal(cid:2)i ellentØtelezØst kell imputÆlni, amelyre az Æltaluk felhalmozott tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokra val(cid:2) tØnyleges jogosultsÆguk biztos(cid:5)tÆsa ØrdekØben lenne sz(cid:4)ksØg. Ezen (cid:3)sszegek nem- csak a mindenkor fizetendı juttatÆsok sz(cid:5)nvonalÆt(cid:2)l f(cid:4)ggenek, hanem att(cid:2)l is, hogy vÆrhat(cid:2)an hogyan alakulnak a j(cid:3)vıben a munkaad(cid:2) szÆ- mÆra e rendszerek keretØben az olyan tØnyezık k(cid:3)vetkezmØnyekØnt m(cid:2)dosul(cid:2) k(cid:3)telezettsØgek, mint a jelenlegi Øs korÆbbi munkavÆllal(cid:2)k lØt- szÆmÆban, kormegoszlÆsÆban Øs ØletkilÆtÆsaiban bek(cid:3)vetkezı vÆrhat(cid:2) vÆltozÆsok. ˝gy a hozzÆjÆrulÆsra imputÆland(cid:2) ØrtØkeknek elvben ugyano- lyan t(cid:5)pusœ biztos(cid:5)tÆs-matematikai megfontolÆsokon kell alapulniuk, mint amelyek a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Æltal felszÆm(cid:5)tott biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak sz(cid:5)nvonalÆt meghatÆrozzÆk. Ha politikai esemØnyek vagy gazdasÆgi vÆltozÆsok k(cid:3)vetkeztØben a jelenleg alkalmazott lØtszÆm Øs a nyugd(cid:5)jban rØszes(cid:4)lık szÆma k(cid:3)z(cid:3)tti arÆny Øszrevehetıen megvÆltozik Øs rendellenessØ vÆlik, a mindenkori munkavÆllal(cid:2)kra vonatkoz(cid:2) imputÆlt hozzÆjÆ- rulÆsok ØrtØkØt meg kell becs(cid:4)lni, ez az ØrtØk k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zni fog a kifizetett nyugd(cid:5)jak tØnyleges ØrtØkØtıl. A jelenlegi munkavÆllal(cid:2)k rØszØre kifi- zetett bØrek Øs keresetek reÆlis szÆzalØkos arÆnya hasznÆlhat(cid:2) fel e cØlra. A gyakorlatban azonban nehØz lehet eld(cid:3)nteni, mekkorÆnak kell lenni(cid:4)k az imputÆlt hozzÆjÆrulÆsoknak. A vÆllalkozÆs sajÆt maga is kØsz(cid:5)thet becslØseket, esetleg a hasonl(cid:2) tıkefedezeti rendszerekbe befizetett hozzÆjÆrulÆsok alapjÆn, hogy kiszÆm(cid:5)tsa j(cid:3)vıbeni val(cid:2)sz(cid:5)nßs(cid:5)thetı k(cid:3)tele- zettsØgeit. EgyØbkØnt az imputÆlt hozzÆjÆrulÆsok fedezetØhez sz(cid:4)ksØges imputÆlt ellenszolgÆltatÆs becslØsØnek egyetlen gyakorlati lehetısØge a vÆllalkozÆs Æltal az ugyanazon elszÆmolÆsi idıszak alatt fizetendı nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok felhasznÆlÆsa lehet (a munka- vÆllal(cid:2)k Æltal teljes(cid:5)tett tØnyleges hozzÆjÆrulÆsok levonÆsa utÆn). NyilvÆnval(cid:2)an szÆmos oka van annak, hogy az esetlegesen sz(cid:4)ksØges imputÆlt hozzÆjÆrulÆsok ØrtØke miØrt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zhet az ugyanazon idıszak alatt kifizetett nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokt(cid:2)l, ilyen lehet a vÆllalkozÆs Æltal foglalkoztatott munkaerı (cid:3)sszetØtelØnek Øs kormegoszlÆsÆnak vÆltozÆsa, ennek ellenØre a tÆrgyidıszak alatt tØnylegesen kifize- tett juttatÆsok (cs(cid:3)kkentve a munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsainak (cid:3)sszegØvel) megfelelı alapot nyœjtanak a hozzÆjÆrulÆsok Øs a kapcsol(cid:2)d(cid:2) imputÆlt juttatÆsok becslØsØhez. 4. 100. A j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmlÆn el kell szÆmolni, hogy a munkaad(cid:2)k munkavÆllal(cid:2)iknak azok j(cid:3)vedelmØnek rØszekØnt egy olyan (cid:3)sszeget fizetnek, amelynek megnevezØse imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs Øs amely (cid:3)sszegØben megegyezik a becs(cid:4)lt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok azon ØrtØkØvel, amelyre azoknak a nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsoknak a nyœjtÆsÆhoz lenne sz(cid:4)ksØg, amelyre a munkavÆllal(cid:2)k jogosultak lennØnek. A j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn kell elszÆmolni azt, hogy az imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokkal azonos (cid:3)sszeget (azaz foly(cid:2) transzfereket) a munkavÆllal(cid:2)k visszafizetik munkaad(cid:2)iknak œgy, mintha k(cid:4)l(cid:3)n tÆrsadalombiz- tos(cid:5)tÆsi rendszernek fizetnØk be azt. 4. 101. A szÆmbavØtel idıpontja: a k(cid:3)telezı k(cid:3)zvetlen tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok ellentØtelezØsØt jelentı imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆ- rulÆsok elszÆmolÆsa akkor t(cid:3)rtØnik, amikor a juttatÆsok kifizetØsØnek k(cid:3)telezettsØge felmer(cid:4)l. Az (cid:3)nkØntes k(cid:3)zvetlen tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok ellentØtelezØsØt kØpezı imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok elszÆmolÆsa akkor t(cid:3)rtØnik, amikor a juttatÆsokat nyœjtjÆk. 4. 102. A szÆmlarendszer az imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat kimutatja: a) b) a hÆztartÆsok esetØben a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn Øs az elsıdleges j(cid:3)vedelmeinek Øs foly(cid:2) transzfereinek k(cid:4)lkereskedelmi szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; azoknak a szektoroknak a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆjÆn, amelyhez a munkaad(cid:2)k tartoznak, valamint az elsıdleges j(cid:3)vedel- mek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. TERM(cid:7)SZETBENI T`RSADALMI TRANSZFEREKEN K˝V(cid:10)LI T`RSADALMI JUTTAT`SOK (D. 62) 4. 103. A D. 62 tØtel nØgy altØtelbıl Æll: TÆrsadalombiztos(cid:6)tÆs pØnzbeni juttatÆsai (D. 621) E juttatÆsokat a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok fizetik a hÆztartÆsoknak (kivØve a visszatØr(cid:5)tØseket, amelyek a D. 6311 alatt szerepelnek). E juttatÆsokat a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek keretØben nyœjtjÆk. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 115 MagÆn biztos(cid:3)tÆsi alapok juttatÆsai (D. 622) E juttatÆsokat a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok vagy egyØb, magÆn tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszereket kezelı intØzmØnyi egysØgek nyœjtjÆk a hÆztartÆsok- nak (pØnzbeni vagy termØszetbeni) juttatÆsok formÆjÆban. MunkavÆllal(cid:2)knak nyœjtott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:3)tÆsi juttatÆsok (D. 623) Ezeket a nem alapszerßen mßk(cid:3)dı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszereket kezelı munkaad(cid:2)k nyœjtjÆk alkalmazottaiknak, azok eltartottainak vagy tœlØlıinek (pØnzbeni vagy termØszetbeni) juttatÆsok formÆjÆban. E juttatÆsok jellemzıen a k(cid:3)vetkezıket tartalmazzÆk: a) a rendes vagy cs(cid:3)kkentett (cid:3)sszegß bØrek folytat(cid:2)lagos fizetØse betegsØg, baleset, anyasÆg stb. miatti munkÆb(cid:2)l val(cid:2) tÆvollØt idıszakaira ; b) a csalÆdi, oktatÆsi vagy egyØb cØlœ juttatÆsok c(cid:5)mØn az eltartottak utÆn kifizetett (cid:3)sszegek; c) a volt munkavÆllal(cid:2)knak vagy azok tœlØlıinek kifizetett (cid:3)regsØgi vagy (cid:3)zvegyi nyugd(cid:5)jak, valamint az elbocsÆtÆs, rokkantsÆg, baleseti halÆl stb. esetØn a munkavÆllal(cid:2)knak vagy azok hÆtramaradottainak kifizetett vØgkielØg(cid:5)tØsek (ha azokat a kollekt(cid:5)v szerzıdØs elı(cid:5)rja); d) a munkavÆllal(cid:2) munkÆjÆval (cid:3)ssze nem f(cid:4)ggı ÆltalÆnos orvosi szolgÆltatÆsok; e) a szanat(cid:2)riumok Øs (cid:3)regek otthona. A munkaad(cid:2)k Æltal korÆbbi munkavÆllal(cid:2)iknak vagy mÆs jogosult szemØlyeknek fizetett nem alapszerß munkavÆllal(cid:2)i tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat œgy kell elszÆmolni, hogy azok tartalmazzÆk a munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsait, azaz a munkaad(cid:2)k Æltal az Ørintett szemØlyek javÆra a biztos(cid:5)t(cid:2)knak befizetett (cid:3)sszegeket. TÆrsadalombiztos(cid:3)tÆsi jellegß pØnzbeni tÆrsadalomi juttatÆsok (D. 624) E juttatÆsokat a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek vagy hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek fizetik a hÆztartÆsoknak annak ØrdekØben, hogy ugya- nazokat a sz(cid:4)ksØgleteket elØg(cid:5)tsØk ki, mint a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok, e kifizetØsek azonban nem a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆso- kat Øs tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat megtestes(cid:5)tı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszer keretØben t(cid:3)rtØnnek. E juttatÆsok nem tartalmazzÆk a tÆr- sadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek Æltal ÆltalÆban nem fedezett esemØnyekre vagy k(cid:3)r(cid:4)lmØnyekre kifizetett foly(cid:2) transzfereket (pØldÆul a termØszeti katasztr(cid:2)fÆk, az egyØb foly(cid:2) transzferek vagy egyØb tıketranszferek alatt nyilvÆntartott transzfereket). TERM(cid:6)SZETBENI T`RSADALMI TRANSZFEREK (D. 63) 4. 104. MeghatÆrozÆs: A termØszetbeni tÆrsadalmi transzferek az egyes hÆztartÆsoknak a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek Øs a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal termØszetbeni juttatÆskØnt nyœjtott egyes Ærukb(cid:2)l Øs szolgÆltatÆsokb(cid:2)l Ællnak, ezek szÆrmazhatnak piaci beszerzØsbıl, illetve a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek vagy a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal termelt nem piaci kibocsÆ- tÆsb(cid:2)l. E juttatÆsokat ad(cid:2)kb(cid:2)l, egyØb kormÆnyzati j(cid:3)vedelembıl vagy tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsb(cid:2)l, illetve a hÆztartÆso- kat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek esetØben adomÆnyokb(cid:2)l Øs tulajdonosi j(cid:3)vedelembıl finansz(cid:5)rozhatjÆk. BÆr a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal termelt nem piaci szolgÆltatÆsok nØmelyike a k(cid:3)z(cid:3)ssØgi szolgÆltatÆsok nØhÆny jellemzı- jØvel rendelkezik, a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal termelt valamennyi nem piaci szolgÆltatÆst az egyszerßsØg kedvØØrt Øs megegyezØs alapjÆn jellegØben egyØnikØnt kell kezelni. A tØr(cid:5)tØsmentesen vagy gazdasÆgilag nem jelentıs Æron a hÆztartÆsok rendelkezØsØre bocsÆtott szolgÆltatÆsokat egyØni szolgÆltatÆsnak tekinti a rendszer, s (cid:5)gy lehet megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni ezeket a k(cid:3)z(cid:3)ssØg egØszØnek vagy a k(cid:3)z(cid:3)ssØg nagy rØszØnek nyœjtott k(cid:3)z(cid:3)ssØgi szolgÆltatÆsokt(cid:2)l. Az egyØni szolgÆltatÆsok fıleg oktatÆsi Øs egØszsØg(cid:4)gyi szolgÆltatÆsokb(cid:2)l Ællnak, bÆr gyak- ran nyœjtanak egyØb t(cid:5)pusœ, pØldÆul lakÆs-, kulturÆlis Øs sz(cid:2)rakoztat(cid:2) szolgÆltatÆsokat is. A termØszetbeni tÆrsadalmi transzferek (D. 63) tØtel a termØszetbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat Øs az egyes nem piaci Ærukkal vagy szol- gÆltatÆsokkal kapcsolatos transzfereket tartalmazza. TermØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok (D. 631) 4. 105. A termØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok olyan termØszetbeni tÆrsadalmi transzferek, amelyek cØlja a hÆztartÆsok mentes(cid:5)tØse a szociÆlis kockÆza- tok vagy nehØzsØgek pØnz(cid:4)gyi terhe al(cid:2)l (lÆsd a 4. 84. pontot). E juttatÆsok kØt rØszre oszthat(cid:2)k fel; ahol a kedvezmØnyezett hÆztartÆsok tØny- legesen maguk vÆsÆroljÆk meg az Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat, Øs azutÆn visszatØr(cid:5)tØst kapnak, illetve ahol a megfelelı szolgÆltatÆsokat k(cid:3)zvet- 116 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet len(cid:4)l a kedvezmØnyezetteknek nyœjtjÆk. A mÆsodik esetben a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek vagy a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek olyan Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat termelnek vagy vÆsÆrolnak meg teljes egØszØben vagy rØszben, amelyeket azok termelıi k(cid:3)zvetlen(cid:4)l nyœjtanak a kedvezmØnyezetteknek. TÆrsadalombiztos(cid:6)tÆsi juttatÆsok, visszatØr(cid:6)tØsek (D. 6311) E juttatÆsok a hÆztartÆsoknÆl bizonyos Æruk vagy szolgÆltatÆsok esetØn felmer(cid:4)lt, elismert k(cid:3)ltsØgek utÆn a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok Æltal teljes(cid:5)tett visszatØr(cid:5)tØsekbıl Ællnak. Ha a hÆztartÆs olyan Ærut vagy szolgÆltatÆst vÆsÆrol meg, amelyet ut(cid:2)lag rØszben vagy teljes egØszØben megtØr(cid:5)ti szÆmÆra a tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi alap, a hÆztartÆs œgy tekinthetı, mintha a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alap helyett jÆrna el. K(cid:3)vetkezØskØppen a hÆztartÆs r(cid:3)vid lejÆratœ hitelt bocsÆt a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alap rendelkezØsØre, amelyet akkor fizetnek vissza, amikor a hÆztartÆsnak visszatØr(cid:5)tettØk az adott (cid:3)sszeget. A visszatØr(cid:5)tett k(cid:3)ltsØg (cid:3)sszegØnek elszÆmolÆsa œgy t(cid:3)rtØnik, mintha a kiadÆs k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapnÆl mer(cid:4)lt volna fel abban az idıpontban, amikor a hÆztartÆs lebonyol(cid:5)tja a vØtelt, m(cid:5)g a hÆztartÆsnÆl csak a kifizetett piaci beszerzØsi Ær Øs a visszatØr(cid:5)tett (cid:3)sszeg k(cid:3)z(cid:3)tti esetleges k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zet ker(cid:4)l kimutatÆsra. ˝gy a visszatØr(cid:5)tett kiadÆs (cid:3)sszegØt nem lehet a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapokt(cid:2)l a hÆztartÆsok- nak juttatott pØnzbeni foly(cid:2) transzferkØnt kezelni. EgyØb termØszetbeni tÆrsadalombiztos(cid:6)tÆsi juttatÆsok (D. 6312) E juttatÆsok a termØszetbeni tÆrsadalmi transzfereket tartalmazzÆk a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok Æltal a hÆztartÆsoknak teljes(cid:5)tett visszatØr(cid:5)tØ- sek kivØtelØvel. A legt(cid:3)bb egyØb termØszetbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆs val(cid:2)sz(cid:5)nßleg orvosi vagy fogorvosi kezelØst, sebØszeti ellÆtÆst, k(cid:2)rhÆzi elhelyezØst, szem(cid:4)veget vagy kontaktlencsØt, orvosi mßszert vagy felszerelØst, valamint a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi kockÆzatok vagy sz(cid:4)ksØgletek szempontjÆb(cid:2)l hasonl(cid:2) Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat foglal magÆban. A szolgÆltatÆst visszatØr(cid:5)tØs nØlk(cid:4)l k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a kedvezmØnye- zettnek nyœjtjÆk a piaci vagy nem piaci termelık, Øs ennek megfelelıen kell azok ØrtØkØt meghatÆrozni. A hÆztatÆsok Æltal teljes(cid:5)tett valameny- nyi befizetØst le kell vonni. TÆrsadalombiztos(cid:6)tÆsi jellegß termØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok (D. 6313) E tÆmogatÆsok a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek vagy a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal a hÆztartÆsoknak nyœjtott termØszetbeni transz- ferekbıl Ællnak, amelyek jelleg(cid:4)kben hasonl(cid:2)ak a termØszetbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokhoz, de amelyeket nem a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszer keretØben nyœjtanak. Ide tartoznak – ha a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszer nem foglalkozik vele – a szociÆlis lakÆsszolgÆltatÆs, a lakÆs- tÆmogatÆs, a napk(cid:3)zi otthonok, a szakmai kØpzØs, a k(cid:3)zlekedØsi Ærakb(cid:2)l adott engedmØnyek (feltØve, hogy ezek szociÆlis cØlt szolgÆlnak), vala- mint a szociÆlis kockÆzatok Øs sz(cid:4)ksØgletek szempontjÆb(cid:2)l hasonl(cid:2) Æruk Øs szolgÆltatÆsok. A hÆztartÆsok Æltal teljes(cid:5)tett valamennyi befizetØst le kell vonni. EgyØni felhasznÆlÆsra szolgÆl(cid:2) nem piaci termØk- Øs szolgÆltatÆs transzferek (D. 632) 4. 106. MeghatÆrozÆs: Az egyØni felhasznÆlÆsra szolgÆl(cid:2) nem piaci termØk- Øs szolgÆltatÆstranszferek (D. 632) a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek vagy a hÆztartÆ- sokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek nem piaci termelıi Æltal az egyØni hÆztartÆsoknak tØr(cid:5)tØsmentesen vagy gazdasÆgilag nem jelentıs Æron nyœjtott Ærukb(cid:2)l Øs szolgÆltatÆsokb(cid:2)l Ællnak. E hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Øs a kormÆnyzat egyØni fogyasztÆsi kiadÆsainak felelnek meg (lÆsd a 3. 85. pontot), levonva azokb(cid:2)l a hÆztartÆsoknak a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs vagy a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß megÆllapodÆsok alapjÆn nyœjtott termØszetbeni tÆrsadalmombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat (D. 631). 4. 107. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok szÆmbavØtelØnek idıpontja: a) a pØnzbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat akkor kell elszÆmolni, amikor a juttatÆsokra vonatkoz(cid:2) k(cid:3)vetelØsek keletkeznek; b) a termØszetbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat akkor kell elszÆmolni, amikor a szolgÆltatÆsokat nyœjtjÆk, vagy akkor, amikor a nem piaci termelık Æltal k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a hÆztartÆsok rendelkezØsØre bocsÆtott Æruk tulajdonjoga megvÆltozik. 4. 108. A szÆmlarendszerben a termØszetbeni transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb tÆrsadalmi juttatÆsok (D. 62) elszÆmolÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) a juttatÆsokat nyœjt(cid:2) szektorok j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) az elsıdleges j(cid:3)vedelmeinek Øs foly(cid:2) transzfereinek k(cid:4)lkereskedelmi szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt (a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal nyœjtott juttatÆsok esetØn); c) a hÆztartÆsok j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; d) az elsıdleges j(cid:3)vedelmeinek Øs foly(cid:2) transzfereinek k(cid:4)lkereskedelmi szÆmlÆjÆn (a nem rezidens hÆztartÆsoknak nyœjtott juttatÆsok esetØn) a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 117 A termØszetbeni tÆrsadalmi transzferek (D. 63) elszÆmolÆsa: a) a juttatÆsokat nyœjt(cid:2) szektorok termØszetbeni j(cid:3)vedelmek œjraelosztÆsa szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) a hÆztartÆsok termØszetbeni j(cid:3)vedelmek œjraelosztÆsa szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. Az ÆtruhÆzott Æruk Øs szolgÆltatÆsok ØrtØke a korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmlÆn ker(cid:4)l elszÆmolÆsra. MegegyezØs alapjÆn a k(cid:4)lf(cid:3)lddel kapcsolatosan nem t(cid:3)rtØnik semmifØle termØszetbeni tÆrsadalmi transzfer (e transzferek a D. 62 alatt a termØ- szetbeni tÆrsadalmi transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li tÆrsadalmi juttatÆsok). EGY(cid:7)B FOLY(cid:5) TRANSZFEREK (D. 7) NETT(cid:1) NEM (cid:6)LETBIZTOS˝T`SI D˝JAK (D. 71) 4. 109. MeghatÆrozÆs: A nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak (D. 71) az intØzmØnyi egysØgek Æltal k(cid:3)t(cid:3)tt szerzıdØsek alapjÆn fizetendı biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak. Az egyes hÆztartÆsok Æltal k(cid:3)t(cid:3)tt szerzıdØsek a sajÆt kezdemØnyezØs(cid:4)k alapjÆn Øs sajÆt hasznukra, a munkaad(cid:2)ikt(cid:2)l vagy a kor- mÆnyzatt(cid:2)l Øs minden tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszertıl f(cid:4)ggetlen(cid:4)l k(cid:3)t(cid:3)tt szerzıdØsek (8). A nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak tar- talmazzÆk mind a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok Æltal az elszÆmolÆsi idıszak alatt a biztos(cid:5)tÆsi fedezetØrt fizetendı tØnyleges d(cid:5)jakat (megszolgÆlt d(cid:5)jak), mind a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnyulajdonosok tulajdonosi j(cid:3)vedelmØbıl fizetendı, a biztos(cid:5)tÆst szervezı biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok szolgÆltatÆsi d(cid:5)jÆnak levonÆsa utÆn fennmarad(cid:2) d(cid:5)jkiegØsz(cid:5)tØst. A nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak azok az (cid:3)sszegek, amelyek azØrt Ællnak rendelkezØsre, hogy fedezetet nyœjtsanak a javakban vagy a vagyon- ban, illetve a szemØlyekben a termØszeti tØnyezık vagy az emberek okozta kÆrok (tßz, Ærv(cid:5)z, katasztr(cid:2)fÆk, (cid:4)tk(cid:3)zØsek, els(cid:4)llyedØs, lopÆs, erı- szak, baleset, betegsØg stb. ) esetØn, vagy olyan pØnz(cid:4)gyi vesztesØgek bek(cid:3)vetkezØsekor, amelyeket pØldÆul a betegsØg, a munkanØlk(cid:4)lisØg, a balesetek stb. vagy hasonl(cid:2) esemØnyek okoznak. 4. 110. Az elszÆmolÆs idıpontja: a nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jakat akkor kell elszÆmolni, amikor megkapjÆk azokat. Azok a biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak, amelyekbıl a szolgÆltatÆsi d(cid:5)jakat levonjÆk, a tÆrgyidıszakban vagy megelızı idıszakokban kifizetett teljes d(cid:5)jak azon rØszei, amelyek fedezik a tÆrgyidıszakban fennÆll(cid:2) kockÆzatokat. A tÆrgyidıszakban kapott d(cid:5)jakat meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni a tÆrgyidıszak alatt befizetendı d(cid:5)jakt(cid:2)l, amelyek val(cid:2)sz(cid:5)nßleg egyarÆnt fedezik a kØsıbbi idıszakokban, valamint a tÆrgyidıszakban fennÆll(cid:2) kockÆzatokat. 4. 111. A szÆmlarendszerben a nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak elszÆmolÆsa: a) a rezidens biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok esetØn a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) a k(cid:4)lf(cid:3)ld elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt (nem rezidens biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok ese- tØn); c) a rezidens biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok esetØn a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; d) a k(cid:4)lf(cid:3)ld elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek szÆmlÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt (nem rezidens biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok esetØn). (8) Az Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak nem jelennek meg ilyen szerzıdØskØnt a szÆmlarendszerben. Ezek kØt csoportba tartoznak: a) tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆst kØpezı biz- tos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak (a befizetØs a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerekbe t(cid:3)rtØnik); b) egyØni Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak. Az elızıt a tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt kell elszÆmolni, az ut(cid:2)bbit nem kell j(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßveletkØnt kezelni. Az Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak mindkØt csoportja n(cid:3)veli a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkokat, amelyek a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn Øs a mØrlegben jelennek meg. 118 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet NEM (cid:6)LETBIZTOS˝T`SB(cid:1)L ERED(cid:8) K(cid:10)VETEL(cid:6)SEK (D. 72) 4. 112. MeghatÆrozÆs: A nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek (D. 72) a nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi szerzıdØsek szerint esedØkes kÆrtØr(cid:5)tØst jelentik (9); tehÆt azokat az (cid:3)sszegeket, amelyeket a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok a szemØlyek vagy javak (beleØrtve az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)ket is) Æltal elszenvedett sØr(cid:4)lØsek vagy kÆrok rendezØsØre k(cid:3)telesek kifizetni. 4. 113. A nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek nem tartalmazzÆk a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat megtestes(cid:5)tı kifizetØseket. 4. 114. A nem Øletbiztos(cid:5)tÆs utÆn jÆr(cid:2) szolgÆltatÆsi d(cid:5)jak kiszÆm(cid:5)tÆsa œgy t(cid:3)rtØnik, hogy a megszolgÆlt d(cid:5)jak Øs d(cid:5)jkiegØsz(cid:5)tØsek egy(cid:4)ttes ØrtØkØbıl le kell vonni a esedØkes kÆrtØr(cid:5)tØseket, ebbıl az k(cid:3)vetkezik, hogy az (cid:3)sszes esedØkes kÆrtØr(cid:5)tØsnek meg kell egyeznie a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgnak az adott elszÆmolÆsi idıszak alatt jÆr(cid:2) nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jÆval. Ez azt a tØnyt hangsœlyozza, hogy a nem Øletbiztos(cid:5)tÆs lØnyeges funkci(cid:2)ja a forrÆsok œjraelosztÆsa. A nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)vetelØs rendezØsØt az igØnylınek juttatott transzferkØnt kell elszÆmolni. E kifizetØseket mindig foly(cid:2) transzferkØnt kell kezelni, mØg akkor is, ha nagy (cid:3)sszegekrıl van sz(cid:2) az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z baleset k(cid:3)vetkeztØben t(cid:3)rtØnı megsemmis(cid:4)lØse vagy az egyØn szemØlyØt Ørt sœlyos sØr(cid:4)lØs k(cid:3)vetkeztØben. Az igØnylık Æltal kapott (cid:3)sszegeket ÆltalÆban nem k(cid:3)telezı semmilyen konkrØt cØlra felhasznÆlni, Øs a kÆrosodott vagy megsemmis(cid:4)lt javakat vagy eszk(cid:3)z(cid:3)ket nem sz(cid:4)ksØgszerßen kell megjav(cid:5)tani vagy p(cid:2)tolni. Bizonyos k(cid:3)vetelØsek a biztos(cid:5)tottak Æltal harmadik felek tulajdonÆban vagy szemØlyØben okozott kÆrok vagy sØr(cid:4)lØsek miatt mer(cid:4)lnek fel. Ezekben az esetekben a jogos k(cid:3)vetelØseket a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆg Æltal k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a sØrtett felek rØszØre fizetendı (cid:3)sszegkØnt kell elszÆmolni, Øs nem k(cid:3)zvetett m(cid:2)don, a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonos k(cid:3)zremßk(cid:3)dØsØvel. 4. 115. A szÆmbavØtel idıpontja: A nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek elszÆmolÆsa akkor t(cid:3)rtØnik, amikor a baleset vagy egyØb biztos(cid:5)tÆsi kÆrese- mØny bek(cid:3)vetkezik. 4. 116. A szÆmlarendszerben e k(cid:3)vetelØsek elszÆmolÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) a rezidens biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok esetØn a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt (nem rezidens biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok esetØn); c) a kedvezmØnyezett szektorok j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; d) az elsıdleges j(cid:3)vedelmeinek Øs foly(cid:2) transzfereinek k(cid:4)lkereskedelmi szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt (nem rezidens kedvezmØnyezettek ese- tØn). FOLY(cid:1) TRANSZFEREK A KORM`NYZATON BEL(cid:7)L (D. 73) 4. 117. MeghatÆrozÆs: A kormÆnyzaton bel(cid:4)li foly(cid:2) transzferek (D. 73) tartalmazzÆk a kormÆnyzat k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı alszektorai (k(cid:3)zponti kormÆnyzat, a tar- tomÆnyi kormÆnyzat, helyi (cid:3)nkormÆnyzatok, tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok) k(cid:3)z(cid:3)tti transzfereket az ad(cid:2)k, az Ællami tÆmogatÆ- sok, a beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok Øs az egyØb tıketranszferek kivØtelØvel. 4. 118. A kormÆnyzaton bel(cid:4)li foly(cid:2) transzferek nem tartalmazzÆk a mÆsik egysØg nevØben lebonyol(cid:5)tott gazdasÆgi mßveleteket; ezeket csak egyszer kell kimutatni a szÆmlÆkon, mØgpedig annak a kedvezmØnyezett egysØgnek a forrÆsai k(cid:3)z(cid:3)tt, amelynek a nevØben a mßveleteket vØgzik. Ez fıkØnt akkor fordul elı, amikor a kormÆnyzati intØzmØny (pØldÆul a k(cid:3)zponti kormÆnyzat egysØge) olyan ad(cid:2)kat szed be, amelyeket egØszØ- ben vagy rØszben automatikusan tovÆbbutalnak egy mÆsik kormÆnyzati intØzmØny (pØldÆul a helyi (cid:3)nkormÆnyzat) szÆmÆra. Ebben az esetben a mÆsik kormÆnyzati intØzmØnynek szÆnt ad(cid:2)bevØteleket œgy kell elszÆmolni, mintha azokat k(cid:3)zvetlen(cid:4)l ez ut(cid:2)bbi intØzmØny szednØ be, ezek tehÆt nem a kormÆnyzaton bel(cid:4)li foly(cid:2) transzferek. E megoldÆs mØginkÆbb vonatkozik arra az esetre is, amikor a mÆsik kormÆnyzati intØz- mØnynek szÆnt ad(cid:2)k a k(cid:3)zponti kormÆnyzat Æltal kivetett ad(cid:2)kon fel(cid:4)l kivetett tovÆbbi ad(cid:2)tØtelek formÆjÆban jelennek meg. Az ad(cid:2)knak az elsı k(cid:3)ltsØgvetØsi szervtıl a mÆsodik rØszØre t(cid:3)rtØnı ÆtutalÆsÆban mutatkoz(cid:2) kØsedelem a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn az „egyØb akt(cid:5)v elszÆmolÆsok” -hoz sorolt tØtel megjelenØsØt okozza. (9) Az Øletbiztos(cid:5)tÆsi kÆrtØr(cid:5)tØsek nem jelennek meg ilyen k(cid:3)vetelØskØnt a szÆmlarendszerben. Ezek kØt csoportba tartoznak: a) tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok formÆjÆban megtestes(cid:4)lı k(cid:3)vetelØsek; b) egyØni Øletbiztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)vetelØsek. Az elızı pØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆsok tØtel alatt talÆlhat(cid:2), az ut(cid:2)bbi nem kezelendı j(cid:3)vedelemelosz- tÆssal kapcsolatos mßveletkØnt. Az Øletbiztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)vetelØsek mindkØt kateg(cid:2)riÆja cs(cid:3)kkenti a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkokat, amelyek a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆban Øs a vagyonmØrlegben jelennek meg. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 119 MÆsrØszrıl az ad(cid:2)bevØteleknek azon transzferei, amelyek a k(cid:3)zponti k(cid:3)ltsØgvetØstıl egy mÆsik kormÆnyzati intØzmØnynek k(cid:4)ld(cid:3)tt transzfer- csomag rØszØt kØpezik, a kormÆnyzaton bel(cid:4)li foly(cid:2) transzferek k(cid:3)zØ tartoznak. E transzferek nem tartoznak egyik ad(cid:2)kateg(cid:2)riÆba sem, Øs nem automatikusan, hanem fıleg bizonyos (megyei Øs helyi (cid:3)nkormÆnyzati) alapokon kereszt(cid:4)l a k(cid:3)zponti kormÆnyzat Æltal meghatÆrozott elosztÆsi arÆnyoknak megfelelıen t(cid:3)rtØnnek. 4. 119. A szÆmbavØtel idıpontja: a kormÆnyzaton bel(cid:4)li foly(cid:2) transzfereket arra az idıpontra vonatkoz(cid:2)an kell elszÆmolni, amikorra az ØrvØnyben lØvı rendeletek elı(cid:5)rjÆk lebonyol(cid:5)tÆsukat. 4. 120. A szÆmlarendszerben a kormÆnyzaton bel(cid:4)li foly(cid:2) transzfereket a kormÆnyzat alszektorainak j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok Øs a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt kell kimutatni (10). FOLY(cid:1) NEMZETK(cid:10)ZI EGY(cid:7)TTM(cid:9)K(cid:10)D(cid:6)SSEL KAPCSOLATOS TRANZAKCI(cid:1)K (D. 74) 4. 121. MeghatÆrozÆs: A foly(cid:2) nemzetk(cid:3)zi egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dØssel kapcsolatos tranzakci(cid:2)k (D. 74) tartalmazzÆk a kormÆnyzat Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ldi kormÆnyok vagy nemzetk(cid:3)zi szervezetek (11) k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszes pØnzbeni vagy termØszetbeni transzfert, kivØve a beruhÆzÆsi tÆmogatÆsokat Øs az egyØb tıketranszfereket. 4. 122. A D. 74 tØtel alatt talÆlhat(cid:2)ak: a) a kormÆnyzat Æltal az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyeinek fizetett nem ad(cid:2)jellegß hozzÆjÆrulÆsok, kivØve a GNP alapœ negyedik sajÆt forrÆst (12); b) a nemzetk(cid:3)zi szervezeteknek fizetett Ællami hozzÆjÆrulÆsok (kivØve a tagorszÆgok kormÆnyai Æltal a nemzetek feletti szervezeteknek fize- tendı ad(cid:2)kat a nemzetk(cid:3)zi szervezeteknek fizetett kormÆnyzati hozzÆjÆrulÆsok (kivØve a tagÆllamok kormÆnyai Æltal a nemzetek feletti szervezeteknek fizetendı ad(cid:2)kat); c) a kormÆnyzat Æltal az a) vagy b) alpontban hivatkozott intØzmØnyektıl vagy szervezetektıl kapott valamennyi foly(cid:2) transzfer (13); d) az Ællamok k(cid:3)z(cid:3)tti pØnzbeni (pØldÆul a k(cid:4)lf(cid:3)ldi orszÆgok vagy tengerentœli ter(cid:4)letek k(cid:3)ltsØgvetØsi hiÆnyainak finansz(cid:5)rozÆsÆra rendelt fize- tØsek) vagy a termØszetbeni foly(cid:2) transzferek (pØldÆul az Ølelmiszer, katonai felszerelØs, termØszeti katasztr(cid:2)fÆk utÆn nyœjtott gyorssegØly, Ølelem, ruhÆzat, gy(cid:2)gyszerek stb. formÆjÆban nyœjtott adomÆnyok ellenØrtØke); e) valamely kormÆnyzat, az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) valamelyik intØzmØnye vagy egy nemzetk(cid:3)zi szervezet Æltal, a fejlıdı orszÆgoknak nyœjtott szakta- nÆcsad(cid:2)i munkÆt vØgzıknek vagy technikai seg(cid:5)tsØgnyœjtÆsban rØszt vevı szakØrtıknek foly(cid:2)s(cid:5)tott bØrek Øs keresetek. A foly(cid:2) nemzetk(cid:3)zi egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dØs tartalmazza a kormÆnyzati szektor Øs az orszÆgban talÆlhat(cid:2) nemzetk(cid:3)zi szervezetek k(cid:3)z(cid:3)tti transzfereket, mivel a nemzetk(cid:3)zi szervezetek nem tartoznak annak az orszÆgnak a rezidens szervezeti egysØgei k(cid:3)zØ, amelyben talÆlhat(cid:2)k. 4. 123. A szÆmbavØtel idıpontja: a transzferek lebonyol(cid:5)tÆsÆra a hatÆlyban lØvı rendeletek Æltal meghatÆrozott idıpont (k(cid:3)telezı transzferek) vagy a transzferek lebonyol(cid:5)tÆsÆnak idıpontja ((cid:3)nkØntes transzferek). 4. 124. A szÆmlarendszerben a foly(cid:2) nemzetk(cid:3)zi egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dØs elszÆmolÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) a kormÆnyzati szektor esetØn a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn a felhasznÆlÆsok Øs a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok Øs a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. (10) A kormÆnyzaton bel(cid:4)li foly(cid:2) transzferek a kormÆnyzati szektoron bel(cid:4)li folyamatok, Øs nem jelennek meg a szektor teljes egØszØre vonatkoz(cid:2) konszolidÆlt szÆmlÆban. (11) E rendszer ØrtelmØben a nemzetk(cid:3)zi szervezetek hatÆsk(cid:3)re vagy k(cid:3)zvetlen(cid:4)l azokt(cid:2)l a nemzetÆllamokt(cid:2)l szÆrmazik, amelyek a tagjaik k(cid:3)zØ tartoznak, vagy pedig azo- kon az egyØb nemzetk(cid:3)zi szervezeteken kereszt(cid:4)l kapjÆk, amelyeknek tagjai a nemzetÆllamok. (12) A rezidens termelıegysØgek Æltal az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyeinek fizetett illetØkek elszÆmolÆsa a szÆmlÆkon a k(cid:4)lf(cid:3)ld rØszØre fizetett termelØsi ad(cid:2)kØnt t(cid:3)rtØnik; az 1988. jœnius 24-i, a K(cid:3)z(cid:3)ssØgek sajÆt forrÆsainak rendszerØrıl sz(cid:2)l(cid:2) tanÆcsi hatÆrozat Æltal lØtrehozott GNP-alapœ negyedik sajÆt forrÆs az egyØb foly(cid:2) transzferek (D. 75) k(cid:3)zØ tartozik. (13) Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyei Æltal a k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a rezidens piaci termelıegysØgeknek juttatott foly(cid:2) transzferek a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal fizetett tÆmogatÆskØnt jelennek meg. 120 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet EGY(cid:6)B FOLY(cid:1) TRANSZFEREK (D. 75) Foly(cid:2) transzferek a hÆztartÆsokat seg(cid:3)tı nonprofit intØzmØnyek rØszØre 4. 125. MeghatÆrozÆs: A hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnynek nyœjtott foly(cid:2) transzferek tartalmazzÆk a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØz- mØnyek Æltal a hÆztartÆsokt(cid:2)l (beleØrtve a nem rezidens hÆztartÆsokat is) Øs kisebb mØrtØkben az egyØb egysØgektıl kapott minden (cid:3)nkØntes hozzÆjÆrulÆst (a hagyatØkok kivØtelØvel), tagsÆgi d(cid:5)jakat Øs pØnz(cid:4)gyi tÆmogatÆsokat. 4. 126. A transzferek k(cid:3)zØ a k(cid:3)vetkezık tartoznak: a) b) a hÆztartÆsok Æltal a szakszervezeteknek Øs a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek szektorÆba sorolt politikai, sport-, kulturÆlis, val- lÆsi Øs hasonl(cid:2) szervezeteknek fizetett rendszeres tagsÆgi d(cid:5)jak; a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek szÆmÆra a hÆztartÆsok, vÆllalatok Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal befizetett (cid:3)nkØntes hozzÆjÆrulÆsok (a hagyatØkok kivØtelØvel), beleØrtve az Ølelmiszer, ruhÆzat, takar(cid:2), gy(cid:2)gyszer stb. adomÆny formÆjÆban nyœjtott, a j(cid:2)tØkonysÆgi szervezetek- nek a rezidens vagy nem rezidens hÆztartÆsok rØszØre t(cid:3)rtØnı szØtosztÆsra szÆnt termØszetbeni juttatØsokat; c) a kormÆnyzati szektort(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) szociÆlis tÆmogatÆs Øs adomÆnyok, kivØve a tıkekiadÆsok finansz(cid:5)rozÆsÆnak konkrØt cØljÆval foly(cid:2)s(cid:5)tott transzfereket, amelyek a beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt szerepelnek. KivØtelt kØpeznek a (cid:4)zleti vÆllalkozÆsokat seg(cid:5)tı piaci nonprofit intØzmØnyek, pØldÆul a kereskedelmi kamarÆk vagy szakmai egyes(cid:4)letek szÆ- mÆra befizetett tagsÆgi d(cid:5)jak, amelyeket a nyœjtott szolgÆltatÆsokØrt t(cid:3)rtØnı kifizetØskØnt kell kezelni. 4. 127. A szÆmbavØtel idıpontja: a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek rØszØre t(cid:3)rtØnı foly(cid:2) transzfereket akkor kell elszÆmolni, amikor lebo- nyol(cid:5)tjÆk azokat. 4. 128. A hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek rØszØre t(cid:3)rtØnı foly(cid:2) transzferek elszÆmolÆsa a szÆmlarendszerben a k(cid:3)vetkezı: a) a hozzÆjÆrulÆst teljes(cid:5)tı szektorok esetØben a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; c) a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek esetØben a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. HÆztartÆsok k(cid:1)z(cid:1)tti foly(cid:2) transzferek 4. 129. MeghatÆrozÆs: A hÆztartÆsok k(cid:3)z(cid:3)tti foly(cid:2) transzferek k(cid:3)zØ tartozik az (cid:3)sszes, a rezidens hÆztartÆsok Æltal pØnzben vagy termØszetben teljes(cid:5)- tett vagy kapott foly(cid:2) transzfer, amelyet a rezidens vagy nem rezidens hÆztartÆsok szÆmÆra teljes(cid:5)tenek vagy azokt(cid:2)l kapnak. Ezek k(cid:3)zØ a transzferek k(cid:3)zØ kell sorolni konkrØtan az emigrÆnsok vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n tart(cid:2)san letelepedett (illetve egy Øvig vagy ennØl hosszabb ideig k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n dolgoz(cid:2)) munkavÆllal(cid:2)knak a szÆrmazÆsi orszÆgukban Ølı csalÆdtagjaik vagy a sz(cid:4)lık eltØrı helyen Ølı gyermekei rØszØre teljes(cid:5)tett ÆtutalÆsait. 4. 130. A szÆmbavØtel idıpontja: az az idıpont, amikor a transzfer megt(cid:3)rtØnik. 4. 131. A hÆztartÆsok k(cid:3)z(cid:3)tti foly(cid:2) transzferek elszÆmolÆsa a szÆmlarendszerben a k(cid:3)vetkezı: a) a hÆztartÆsok esetØben a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn a felhasznÆlÆsok Øs a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) az elsıdleges j(cid:3)vedelmeinek Øs foly(cid:2) transzfereinek k(cid:4)lkereskedelmi szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok Øs a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt. B(cid:3)rsÆgok Øs b(cid:4)ntetØsek 4. 132. MeghatÆrozÆs: A b(cid:5)r(cid:2)sÆgok vagy kvÆzi b(cid:5)r(cid:2)i test(cid:4)letek Æltal az intØzmØnyi egysØgekre kir(cid:2)tt b(cid:5)rsÆgokat Øs b(cid:4)ntetØseket k(cid:3)telezı foly(cid:2) transz- ferkØnt kell kezelni. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 121 4. 133. Ez a tØtel nem tartalmazza a k(cid:3)vetkezıket: a) b) az ad(cid:2)hat(cid:2)sÆgok Æltal az ad(cid:2)kijÆtszÆs vagy kØsedelmes ad(cid:2)fizetØs miatt kivetett b(cid:5)rsÆgok Øs b(cid:4)ntetØsek, amelyeket ÆltalÆban nem lehet megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni magukt(cid:2)l az ad(cid:2)kt(cid:2)l; az engedØlyek megszerzØsØØrt fizetendı d(cid:5)jak, amelyek vagy ad(cid:2)k vagy pedig a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek Æltal nyœjtott szolgÆltatÆsokØrt fizetett (cid:3)sszegek (lÆsd a D. 29 Øs D. 59 alatt). 4. 134. A szÆmbavØtel idıpontja: a b(cid:5)rsÆgok Øs b(cid:4)ntetØsek elszÆmolÆsa a k(cid:3)telezettsØgek felmer(cid:4)lØsekor t(cid:3)rtØnik. Lott(cid:2) Øs egyØb szerencsejÆtØkok 4. 135. A lott(cid:2)szelvØnyekØrt fizetett vagy fogadÆsra feltett (cid:3)sszegek kØt elembıl Ællnak: a sorsjÆtØkot vagy szerencsejÆtØkot szervezı egysØgnek fizetett szolgÆltatÆsi d(cid:5)jb(cid:2)l Øs a fennmarad(cid:2) foly(cid:2) transzferbıl, amelyet a nyerteseknek fizetnek ki. A szolgÆltatÆsi d(cid:5)j lehet egØszen tekintØlyes (cid:3)sszeg, Øs elıfordulhat, hogy fedeznie kell a szerencsejÆtØk-szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆra kivetett ad(cid:2)kat is. A rendszerben a transzfereket œgy kell tekin- teni, mint amelyek k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a sorsjÆtØkban vagy szerencsejÆtØkban rØszt vevık, azaz a hÆztartÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt t(cid:3)rtØnnek. Ha nem rezidens hÆz- tartÆsok vesznek rØszt benne, jelentıs nett(cid:2) transzferek t(cid:3)rtØnhetnek a hÆztartÆs szektor Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tt. A foly(cid:2) transzfereket akkor kell elszÆmolni, amikor megt(cid:3)rtØnnek. KÆr megtØr(cid:3)tØsØre vonatkoz(cid:2) kifizetØsek 4. 136. MeghatÆrozÆs: A kÆr megtØr(cid:5)tØsØre vonatkoz(cid:2) kifizetØsek (cid:3)sszegei az intØzmØnyi egysØgek Æltal a t(cid:3)bbi intØzmØnyi egysØgnek az elızı Æltal szemØlyeknek okozott sØr(cid:4)lØsØrt vagy vagyoni kÆrØrt kÆrtØr(cid:5)tØs c(cid:5)mØn kifizetett foly(cid:2) transzferekbıl Ællnak, a nem Øletbiztos(cid:5)- tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek kifizetØse kivØtelØvel. A kÆr megtØr(cid:5)tØsØre vonatkoz(cid:2) kifizetØsek (cid:3)sszegei lehetnek a b(cid:5)r(cid:2)sÆg Æltal meg(cid:5)- tØlt, k(cid:3)telezı hozzÆjÆrulÆsok vagy b(cid:5)r(cid:2)sÆgon k(cid:5)v(cid:4)li megÆllapodÆson alapul(cid:2) ex gratia kifizetØsek. E tØtel a k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek vagy hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal a termØszeti katasztr(cid:2)fÆk Æltal okozott sØr(cid:4)lØsekre vagy kÆrokra kÆrtØr(cid:5)- tØskØnt teljes(cid:5)tett (cid:3)nkØnt fizetett (cid:3)sszegeket tartalmazza, a tıketranszferek kivØtelØvel. 4. 137. A szÆmbavØtel idıpontja: a kÆr megtØr(cid:5)tØsØre vonatkoz(cid:2) kifizetØsek (cid:3)sszegeinek elszÆmolÆsa azok teljes(cid:5)tØsekor (ex gratia kifizetØsek) vagy akkor t(cid:3)rtØnik, amikor teljes(cid:5)teni kell azokat (k(cid:3)telezı hozzÆjÆrulÆsok). A GNP-n alapul(cid:2) negyedik sajÆt forrÆs 4. 138. Az 1988. jœnius 24-i, a K(cid:3)z(cid:3)ssØgek sajÆt forrÆsainak rendszerØrıl sz(cid:2)l(cid:2) tanÆcsi hatÆrozat Æltal lØtrehozott GNP-alapœ negyedik sajÆt forrÆs az egyes tagÆllamok kormÆnyzatai Æltal az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyeinek kifizetett foly(cid:2) transzfer. Ez a fenti intØzmØnyek k(cid:3)ltsØgvetØseibe fizetett hozzÆjÆrulÆsrØsz, amelynek (cid:3)sszegØt az egyes orszÆgok GNP-jØnek szintje alapjÆn Ællap(cid:5)tjÆk meg. A szÆmbavØtel idıpontja: a GNP-n alapul(cid:2) negyedik sajÆt forrÆs elszÆmolÆsa akkor t(cid:3)rtØnik, amikor azt ki kell fizetni. A szÆmlarendszerben a GNP-alapœ negyedik sajÆt forrÆs: a) a kormÆnyzat esetØben a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt jelenik meg. EgyØb 4. 139. a) A kormÆnyzat hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyektıl szÆrmaz(cid:2) foly(cid:2) transzferei, amelyek nem ad(cid:2)k; b) c) a kormÆnyzat Æltal a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Øs kvÆzi vÆllalatok szektorÆba sorolt Ællami vÆllalatoknak teljes(cid:5)tett kifizetØsek, amelyek azt a cØlt szolgÆljÆk, hogy a szokÆsost(cid:2)l eltØrı nyugd(cid:5)jkiadÆsokat fedezzØk; a kormÆnyzat vagy a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal a rezidens vagy nem rezidens hÆztartÆsok rØszØre fizetett tanulmÆ- nyœthoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) (cid:3)szt(cid:3)nd(cid:5)jak Øs egyØb d(cid:5)jak; 122 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet d) a kormÆnyzat Æltal bizonyos idık(cid:3)z(cid:3)nkØnt a hÆztartÆsok rØszØre, azok megtakar(cid:5)tÆsai utÆn kifizetett prØmiumok, amellyel az adott idı- szak alatt elØrt megtakar(cid:5)tÆsokat jutalmazzÆk; e) a szociÆlis-j(cid:2)lØti szervezeteknØl a hÆztartÆsok javÆra felmer(cid:4)lt kiadÆsok hÆztartÆsok Æltali visszatØr(cid:5)tØse; f) a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek Æltal a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek teljes(cid:5)tett foly(cid:2) transzferek; g) h) a vÆllalatok Æltal vØgzett szponzorÆlÆs, ha e kifizetØsek nem tekinthetık reklÆmok vagy egyØb szolgÆltatÆsok megvÆsÆrlÆsÆnak (pØldÆul valamilyen j(cid:2)tØkony cØl ØrdekØben teljes(cid:5)tett transzferek vagy (cid:3)szt(cid:3)nd(cid:5)jak); a kormÆnyzat Æltal a hÆztartÆsoknak azok fogyaszt(cid:2)i minısØge k(cid:3)vetkeztØben teljes(cid:5)tett transzferek, ha ezek elszÆmolÆsa nem tÆrsadal- mombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆskØnt t(cid:3)rtØnik. 4. 140. A szÆmbavØtel idıpontja: e transzferek elszÆmolÆsa akkor t(cid:3)rtØnik, amikor lebonyol(cid:5)tjÆk azokat, kivØve a kormÆnyzat Æltal vagy a kormÆnyzat- nak teljes(cid:5)tett transzfereket, amelyek akkor ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra, amikor azokat le kell bonyol(cid:5)tani. A szÆmlarendszerben a egyØb foly(cid:2) transzferek: a) valamennyi szektor esetØben a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn a forrÆsok Øs felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a forrÆsok Øs felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt jelennek meg. A MAG`NNYUGD˝JP(cid:7)NZT`RAK NETT(cid:5) VAGYONV`LTOZ`SA MIATTI KORREKCI(cid:5) (D. 8) 4. 141. MeghatÆrozÆs: A magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) (D. 8) az ahhoz sz(cid:4)ksØges korrekci(cid:2)t jelenti, hogy a hÆztartÆ- sok megtakar(cid:5)tÆsaiban megjelenjenek azok a biztos(cid:5)tÆsmatematikai tartalØkokban bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsok, amelyre a hÆztartÆ- sok igØnyt tartanak (ez az igØny az F. 61 tØtel alatt pØnz(cid:4)gyi szinten eszk(cid:3)zkØnt ismØt megjelenik), Øs amelyet a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆskØnt nyilvÆntartott d(cid:5)jak Øs hozzÆjÆrulÆsok finansz(cid:5)roznak. 4. 142. Mivel a rendszer a hÆztartÆsokat a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆkon Øs a vagyonmØrlegben az akÆr (cid:3)nÆll(cid:2), akÆr nem (cid:3)nÆll(cid:2) magÆn biztos(cid:5)tÆsi rendszerek tartalØkainak tulajdonosaikØnt kezeli, korrekci(cid:2)s tØtel alkalmazÆsÆra van sz(cid:4)ksØg annak biztos(cid:5)tÆsa ØrdekØben, hogy a nyugd(cid:5)j-hozzÆjÆrulÆsok- nak a nyugd(cid:5)jbevØtelek feletti rØsze (azaz a kifizetendı „transzfereknek” a kapott „transzferek” feletti rØsze) ne Ørintse a hÆztartÆsok megtakar(cid:5)- tÆsÆt. A fenti hatÆs semleges(cid:5)tØse ØrdekØben a korrekci(cid:2) egyenlı: a magÆn tıkefedezeti rendszerbe fizetendı nyugd(cid:5)jak tekintetØben a tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok (cid:3)sszØrtØke plusz a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosnak jÆr(cid:2) tulajdonosi j(cid:3)vedelembıl fizetendı hozzÆjÆrulÆs-kiegØsz(cid:5)tØsek (cid:3)sszØrtØke m(cid:6)nusz az ezzel (cid:3)sszef(cid:4)ggı szolgÆltatÆsi d(cid:5)jak ØrtØke m(cid:6)nusz a magÆn tıkefedezeti rendszerek Æltal tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆskØnt kifizetett nyugd(cid:5)jak (cid:3)sszØrtØke Ezt a korrekci(cid:2)s tØtelt a hÆztartÆsok rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelmØhez vagy korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelmØhez a j(cid:3)vedelmek felhasznÆ- lÆsa szÆmlÆkon a megtakar(cid:5)tÆs kiszÆm(cid:5)tÆsa elıtt hozzÆ kell adni. Ily m(cid:2)don a hÆztartÆsok megtakar(cid:5)tÆsa ugyanakkora, mint amekkora akkor lenne, ha a nyugd(cid:5)j-hozzÆjÆrulÆsokat Øs a nyugd(cid:5)jbevØteleket nem szÆmoltÆk volna el foly(cid:2) transzferkØnt a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn. Ez a korrekci(cid:2)s tØtel annak ØrdekØben sz(cid:4)ksØges, hogy (cid:3)sszehangolja a hÆztartÆsok pØnz(cid:4)gyi szÆmlarendszerben nyilvÆntartott megtakar(cid:5)tÆsait a hÆztartÆsok nyugd(cid:5)jpØnztÆr-tartalØkokban lØvı nett(cid:2) vagyona vÆltozÆsÆval. TermØszetesen ellentØtes korrekci(cid:2)kra is sz(cid:4)ksØg van a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok, illetve (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok vagy a nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapokat fenntart(cid:2) munkaad(cid:2)k j(cid:3)vedelmek felhasznÆlÆsa szÆmlÆin. 4. 143. A szÆmbavØtel idıpontja: A korrekci(cid:2) elszÆmolÆsa az azt elıidØzı folyamatoknak megfelelıen t(cid:3)rtØnik. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 123 4. 144. A szÆmlarendszerben a magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) elszÆmolÆsa a k(cid:3)vetkezı: a) a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok szektorÆnak Øs egyØb nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapokat kezelı szektorok esetØben a j(cid:3)vedelmek felhasznÆlÆsa szÆmlÆkon a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; b) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a felhasznÆlÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt (nem rezidens intØzmØnyek esetØben); c) a hÆztartÆsok szektorÆban a j(cid:3)vedelmek felhasznÆlÆsa szÆmlÆkon a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt; d) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn a forrÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt (nem rezidens hÆztartÆsok esetØben). T(cid:6)KETRANSZFEREK (D. 9) 4. 145. A tıketranszferek abban k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)znek a foly(cid:2) transzferektıl, hogy a gazdasÆgi mßveletet vØgzık legalÆbb egyike Æltal lebonyol(cid:5)tott eszk(cid:3)zbe- szerzØst vagy -eladÆst tartalmaznak. AkÆr kØszpØnzben, akÆr termØszetben t(cid:3)rtØnnek, a transzfereknek azonos mØrtØkß vÆltozÆst kell elıidØz- ni(cid:4)k a gazdasÆgi mßvelet egyik vagy mindkØt rØsztvevıjØnek vagyonmØrlegØben felt(cid:4)ntetett pØnz(cid:4)gyi vagy nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kben. 4. 146. A termØszetbeni tıketranszfer a (kØszleteken Øs kØszpØnzen k(cid:5)v(cid:4)li) eszk(cid:3)z tulajdonjogÆnak ÆtruhÆzÆsÆb(cid:2)l vagy k(cid:3)telezettsØg hitelezı Æltali t(cid:3)rlØsØbıl Æll, bÆrmilyen ellentØtelezØs nØlk(cid:4)l. A pØnzbeni tıketranszfer az egyik fØl Æltal a (kØszleteken k(cid:5)v(cid:4)li) eszk(cid:3)zeladÆssal lØtrej(cid:3)tt vagy a mÆsik fØl Æltal vÆrhat(cid:2)an vagy k(cid:3)telezıen a (kØszleteken k(cid:5)v(cid:4)li) eszk(cid:3)zbeszerzØshez felhasznÆlt pØnzbeni transzferbıl Æll. A mÆsik fØl, a c(cid:5)mzett gyakran k(cid:3)teles a kØszpØnzt a transzfer megt(cid:3)rtØntØnek feltØtelekØnt az eszk(cid:3)z vagy eszk(cid:3)z(cid:3)k megszerzØsØre ford(cid:5)tani. 4. 147. A tıketranszferek a tıkead(cid:2)kat (D. 91), beruhÆzÆsi tÆmogatÆsokat (D. 92) Øs egyØb tıketranszfereket (D. 99) foglaljÆk magukban. T(cid:8)KEAD(cid:1)K (D. 91) 4. 148. MeghatÆrozÆs: A tıkead(cid:2)k (D. 91) az intØzmØnyi egysØgek tulajdonÆban lØvı eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy nett(cid:2) vagyon, illetve az intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt hagyatØkok, Ølık k(cid:3)z(cid:3)tti ajÆndØkozÆs vagy egyØb transzferek eredmØnyekØppen ÆtruhÆzott eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØke utÆn nem rendszeresen vagy nagyon ritka idık(cid:3)z(cid:3)nkØnt kivetett ad(cid:2)kat foglaljÆk magukban. 4. 149. A tıkead(cid:2)k a k(cid:3)vetkezıket tartalmazzÆk: a) b) a tıketranszferekre kivetett ad(cid:2)k: (cid:3)r(cid:3)k(cid:3)s(cid:3)dØsi ad(cid:2)k, ØrtØkn(cid:3)vekedØsi illetØkek, az Ølık k(cid:3)z(cid:3)tti ajÆndØkozÆsra kivetett ad(cid:2)k, amelyeket œgy kell tekinteni, hogy a kedvezmØnyezettek tıkØje utÆn vetettØk ki azokat (kivØve az eszk(cid:3)z(cid:3)k eladÆsa utÆn kivetett ad(cid:2)kat, mivel ezek nem transzferek); a tıkeilletØkek: az intØzmØnyi egysØgek tulajdonÆban lØvı eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy nett(cid:2) vagyon utÆn kivetett eseti Øs rendk(cid:5)v(cid:4)li ad(cid:2)k (14). Ezek tar- talmazzÆk az ØrtØkn(cid:3)velØsi illetØket, azaz a mezıgazdasÆgi ter(cid:4)leteknek a f(cid:3)ld kereskedelmi vagy lakÆscØlra t(cid:3)rtØnı felhasznÆlÆsÆra mega- dott tervezØsi engedØlyeknek tulajdon(cid:5)that(cid:2) ØrtØkn(cid:3)vekedØsØre kivetett ad(cid:2)kat. 4. 150. A szÆmbavØtel idıpontja: a tıkead(cid:2)kat az ad(cid:2)fizetØsi k(cid:3)telezettsØg keletkezØsØnek idıpontjÆban kell elszÆmolni. 4. 151. A tıkead(cid:2) kimutatÆsa a szÆmlarendszerben a k(cid:3)vetkezı: a) azoknak a szektoroknak a tıkeszÆmlÆjÆn a forrÆsok Øs a nett(cid:2) vagyon (–) vÆltozÆsai k(cid:3)z(cid:3)tt, amelyekbe az ad(cid:2)z(cid:2)k tartoznak; b) a kormÆnyzat tıkeszÆmlÆjÆn a forrÆsok Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsai (+) k(cid:3)z(cid:3)tt; c) a k(cid:4)lf(cid:3)ld tıkeszÆmlÆjÆn a forrÆsok Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsai k(cid:3)z(cid:3)tt. (14) A tıkenyeresØgre kivetett ad(cid:2)kat a szÆmlÆkban azonban a foly(cid:2) j(cid:3)vedelemad(cid:2)k, vagyonad(cid:2)k stb. tØtel alatt kell elszÆmolni. 124 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet BERUH`Z`SI T`MOGAT`SOK (D. 92) 4. 152. MeghatÆrozÆs: A beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok (D. 92) a kormÆnyzat vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld (15) Æltal mÆs rezidens vagy nem rezidens szervezeti egysØgek tÆrgyieszk(cid:3)z-beszerzØsi k(cid:3)ltsØgeinek teljes vagy rØszleges finansz(cid:5)rozÆsÆra nyœjtott pØnzbeni vagy termØszetbeni tıketranszfere- ket tartalmazzÆk. 4. 153. A beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok nyœjthat(cid:2)k pØnzben vagy termØszetben. A termØszetbeni transzferek a kormÆnyzat Æltal a rezidens vagy nem rezi- dens egysØgeknek Ætadott szÆll(cid:5)t(cid:2)berendezØseket, gØpeket vagy egyØb felszerelØseket, valamint k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a rezidens vagy nem rezidens egysØ- gek rendelkezØsØre bocsÆtott Øp(cid:4)leteket vagy egyØb Øp(cid:5)tmØnyeket tartalmazzÆk. 4. 154. A beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok nem tartalmazzÆk azoknak a katonai felszerelØseknek a fegyverek vagy felszerelØsek formÆjÆban t(cid:3)rtØnı ÆtadÆsait, amelyek kizÆr(cid:2)lagos funkci(cid:2)ja a fegyverkØnt val(cid:2) hasznÆlat, mivel ezek nem tartoznak az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)zØ. 4. 155. A kormÆnyzat Æltal a gazdasÆg egyØb szektorai javÆra vØgzett Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs ØrtØkØt a beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt is fel kell t(cid:4)ntetni, ha a kedvezmØnyezett megÆllap(cid:5)that(cid:2) Øs az eszk(cid:3)z tulajdonosÆvÆ vÆlik. Ezekben az esetekben az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆst az eszk(cid:3)z- vÆltozÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt a kedvezmØnyezett tıkeszÆmlÆjÆn kell kimutatni, Øs ezt az a beruhÆzÆsi tÆmogatÆs finansz(cid:5)rozza, amely ugyanazon a szÆm- lÆn a forrÆsok Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsai k(cid:3)z(cid:3)tt jelenik meg. 4. 156. A D. 92 tØtel nemcsak az ugyanazon idıszak alatti Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs finansz(cid:5)rozÆsÆra szÆnt egyszeri, nem ismØtlıdı kifizetØseket tartal- mazza, hanem az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs vonatkozÆsÆban egy korÆbbi idıszak alatt teljes(cid:5)tett rØszletfizetØseket is. ˝gy szintØn beruhÆzÆsi tÆmo- gatÆskØnt kell kezelni a kormÆnyzat Æltal teljes(cid:5)tett Øves kifizetØsek ad(cid:2)ssÆgt(cid:3)rlesztØst megtestes(cid:5)tı azon rØszØt, amelyre a vÆllalkozÆsok olyan Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsi projektek cØljÆra k(cid:3)t(cid:3)ttek szerzıdØst, amelyeknek t(cid:3)rlesztØsØre az Ællam vÆllalt teljes vagy rØszleges felelıssØget. A kormÆnyzat Æltal kamatk(cid:3)nny(cid:5)tØs cØljÆb(cid:2)l nyœjtott tÆmogatÆsok ugyanakkor nem sorolhat(cid:2)k ide mØg akkor sem, ha a k(cid:3)nny(cid:5)tØs cØlja az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs (cid:3)szt(cid:3)nzØse. A gyakorlatban a kamatterhek egy rØszØnek – vagy a teljes kamatnak – a hat(cid:2)sÆgok Æltal t(cid:3)rtØnı ÆtvÆllalÆsa foly(cid:2) j(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßvelet. Ugyanakkor ha a tÆmogatÆs kettıs cØlja a szerzıdØses ad(cid:2)ssÆg t(cid:3)rlesztØsØnek finansz(cid:5)rozÆsa Øs a hitelbe felvett tıke utÆni kamat kifizetØse, Øs ha nem lehetsØges ezt a kØt elemet k(cid:4)l(cid:3)nvÆlasztani, akkor a szÆmlÆkon a tÆmogatÆs teljes (cid:3)ssze- gØt beruhÆzÆsi tÆmogatÆskØnt kell kezelni. 4. 157. A nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Øs a kvÆzi vÆllalatok szektorÆnak nyœjtott beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok tartalmazzÆk a magÆnvÆllalatok rØszØre nyœjtott tÆmogatÆsokon k(cid:5)v(cid:4)l az (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı k(cid:3)zvÆllalatoknak nyœjtott tÆmogatÆsokat is, feltØve hogy a tÆmogatÆst nyœjt(cid:2) kormÆnyzati szerv nem tart fenn visszatØr(cid:5)tØsre vonatkoz(cid:2) igØnyt a k(cid:3)zvÆllalattal szemben. 4. 158. A hÆztartÆsok szektor szÆmÆra nyœjtott beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok tartalmazzÆk a vÆllalatokon vagy kvÆzi vÆllalatokon k(cid:5)v(cid:4)li (cid:4)zleti vÆllalkozÆsok rØszØre nyœjtott felszerelØsi Øs korszerßs(cid:5)tØsi, valamint a hÆztartÆsoknak a lakÆsØp(cid:5)tØsre, -vÆsÆrlÆsra Øs -felœj(cid:5)tÆsra nyœjtott tÆmogatÆsokat is. 4. 159. A kormÆnyzatnak nyœjtott beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok tartalmazzÆk a kormÆnyzat alszektorai szÆmÆra (16) az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs finansz(cid:5)ro- zÆsa cØljÆb(cid:2)l teljes(cid:5)tett (cid:3)sszes kifizetØst (kivØve a kamatk(cid:3)nny(cid:5)tØsre nyœjtott tÆmogatÆsokat). Ennek legfontosabb pØldÆi a k(cid:3)zponti kormÆny- zatt(cid:2)l a helyi hat(cid:2)sÆgokhoz irÆnyul(cid:2), azok brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsÆnak finansz(cid:5)rozÆsa konkrØt cØljÆb(cid:2)l teljes(cid:5)tett transzferek. Hangsœ- lyozni kell, hogy a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı vagy a nem meghatÆrozott cØlt szolgÆl(cid:2), ÆltalÆnos jellegß transzferek a kormÆnyzaton bel(cid:4)li foly(cid:2) transzferkØnt jelennek meg akkor is, ha rØszben az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs k(cid:3)ltsØgeinek fedezØsØre szolgÆlnak. 4. 160. Ugyanennek a kritØriumnak az alkalmazÆsÆval kell megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni a kormÆnyzat Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal a nonprofit intØzmØnyeknek nyœjtott beruhÆzÆsi tÆmogatÆsokat a nonprofit intØzmØnyeknek nyœjtott foly(cid:2) transzferektıl. 4. 161. A k(cid:4)lf(cid:3)ldnek nyœjtott beruhÆzÆsi tÆmogatÆsokat is a nem rezidens egysØgek Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsa finansz(cid:5)rozÆsÆnak konkrØt cØljÆval vØgzett transzferekre kell korlÆtozni. E tÆmogatÆsok tartalmazzÆk pØldÆul a hidak, utak, gyÆrak, k(cid:2)rhÆzak vagy iskolÆk fejlıdı orszÆgokban t(cid:3)rtØnı Øp(cid:5)tØsØre vagy nemzetk(cid:3)zi szervezetek szÆmÆra Øp(cid:4)letek Øp(cid:5)tØsØre nyœjtott viszonzatlan transzfereket is. EgyarÆnt tartalmazhatnak egy bizo- nyos idın kereszt(cid:4)l t(cid:3)rtØnı rØszletfizetØseket, valamint egyszeri kifizetØseket. E c(cid:5)m tartalmazza az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ingyenes megszerzØsØt is. (15) A k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal nyœjtott beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok tartalmazzÆk az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) intØzmØnyei Æltal k(cid:3)zvetlen(cid:4)l kifizetett beruhÆzÆsi tÆmogatÆsokat (pl. az Eur(cid:2)pai Mezı- gazdasÆgi OrientÆci(cid:2)s Øs Garanciaalap (EMOGA) OrientÆci(cid:2)s RØszlege Æltal vØgzett bizonyos transzfereket). (16) A kormÆnyzati szektoron bel(cid:4)li beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok a kormÆnyzati szektoron bel(cid:4)li folyamatok, Øs nem jelennek meg a szektor egØszØre vonatkoz(cid:2) konszolidÆlt szÆmlÆn. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 125 4. 162. A szÆmbavØtel idıpontja: a pØnzbeni beruhÆzÆsi tÆmogatÆsokat akkor kell elszÆmolni, amikor kifizetØs(cid:4)k esedØkessØ vÆlik. A termØszetbeni beruhÆzÆsi tÆmogatÆsokat akkor kell elszÆmolni, amikor az eszk(cid:3)z tulajdonjogÆt ÆtruhÆzzÆk. 4. 163. A beruhÆzÆsi tÆmogatÆsok elszÆmolÆsa a szÆmlarendszerben a k(cid:3)vetkezı: a) a kormÆnyzati szektor tıkeszÆmlÆjÆn a forrÆsok Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsai (–) k(cid:3)z(cid:3)tt; b) a tÆmogatÆsokban rØszes(cid:4)lı szektorok tıkeszÆmlÆjÆn a forrÆsok Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsai (+) k(cid:3)z(cid:3)tt ; c) a k(cid:4)lf(cid:3)ld tıkeszÆmlÆjÆn a forrÆsok Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsai k(cid:3)z(cid:3)tt. EGY(cid:6)B T(cid:8)KETRANSZFEREK (D. 99) 4. 164. MeghatÆrozÆs: Az egyØb tıketranszferek (D. 99) azokat a beruhÆzÆsi tÆmogatÆsokon Øs tıkead(cid:2)kon k(cid:5)v(cid:4)li transzfereket tartalmazzÆk, amelyek nem a j(cid:3)vedelmet, hanem a megtakar(cid:5)tÆs vagy vagyon œjraelosztÆsÆt jelentik a gazdasÆg k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szektorai vagy alszektorai, illetve a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tt. 4. 165. Az egyØb tıketranszferek k(cid:3)zØ a k(cid:3)vetkezı gazdasÆgi mßveletek tartoznak: a) b) a kormÆnyzat vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal a hÆborœs esemØnyek, egyØb politikai esemØnyek vagy termØszeti katasztr(cid:2)fÆk (Ærvizek stb. ) k(cid:3)vetkeztØ- ben megsemmis(cid:4)lt vagy kÆrosodott tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonosai rØszØre teljes(cid:5)tett kifizetØsek; a kormÆnyzat Æltal a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Øs kvÆzi vÆllalatok szÆmÆra a t(cid:3)bb pØnz(cid:4)gyi Øv folyamÆn felgy(cid:4)lemlett vesztesØgek, illetve a vÆllalat (cid:3)nhibÆjÆn k(cid:5)v(cid:4)li okokb(cid:2)l bek(cid:3)vetkezı rendk(cid:5)v(cid:4)li vesztesØgek fedezØsØre teljes(cid:5)tett transzferek; c) a vÆratlan kiadÆsok vagy felhalmoz(cid:2)dott deficitek fedezetØre szÆnt, a kormÆnyzat alszektorai k(cid:3)z(cid:3)tti transzferek (17); d) e) f) a kormÆnyzat Æltal nem rendszeres idık(cid:3)z(cid:3)nkØnt a hÆztartÆsok rØszØre azok megtakar(cid:5)tÆsai utÆn kifizetett prØmiumok, amellyel az adott idıszak alatt elØrt megtakar(cid:5)tÆsokat jutalmazzÆk; a hagyatØkok, az Ølık k(cid:3)z(cid:3)tti nagy ØrtØkß ajÆndØkok Øs a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szektorokhoz tartoz(cid:2) egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti adomÆnyok, beleØrtve a nonprofit intØzmØnyeknek juttatott hagyatØkokat vagy nagy ØrtØkß ajÆndØkokat (pØldÆul az egyetemeknek œj kollØgiumok, k(cid:3)nyvtÆrak, laborat(cid:2)riumok stb. Øp(cid:5)tØsi k(cid:3)ltsØgeinek fedezØsØre nyœjtott ajÆndØkokat); a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szektorokhoz vagy alszektorokhoz tartoz(cid:2) intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt megÆllapodÆs alapjÆn t(cid:3)r(cid:3)lt ad(cid:2)ssÆgokat ellentØtelezı gazdasÆgi mßveletek (pØldÆul egy nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatt(cid:2)l vagy egy k(cid:4)lf(cid:3)ldi orszÆgt(cid:2)l az Ællamnak jÆr(cid:2) ad(cid:2)ssÆgnak az Ællam Æltal t(cid:3)rtØnı elt(cid:3)rlØse; olyan garanciÆk teljes(cid:5)tØsekØnt vØgzett kifizetØsek, amelyek a mulaszt(cid:2) ad(cid:2)st mentes(cid:5)tik k(cid:3)telezettsØgei al(cid:2)l). Ezeket a k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)s megÆllapodÆssal t(cid:3)r(cid:3)lt ad(cid:2)ssÆgokat a hitelezıtıl az ad(cid:2)snak t(cid:3)rtØnı, a fennÆll(cid:2) ad(cid:2)ssÆgnak a t(cid:3)rlØs idıpontjÆban kimutatott ØrtØkØvel azonos (cid:3)sszegß tıketranszferkØnt kell kezelni. Az ad(cid:2)ssÆgÆtvÆllalÆst ellentØtelezı gazdasÆgi mßveletek ugyan(cid:5)gy egy mÆsik tıketranszfert jelentenek. Ugyanakkor nem tartozik ide: 1. 2. 3. a kvÆzi vÆllalattal szembeni pØnzk(cid:3)vetelØsek elt(cid:3)rlØse Øs a kvÆzi vÆllalat k(cid:3)telezettsØgeinek ÆtvÆllalÆsa a kvÆzi vÆllalat tulajdonosa Æltal. Ezt az esetet a rØszvØnyekkel Øs tıkerØszesedØsekkel vØgzett gazdasÆgi mßveletkØnt kell kezelni (lÆsd az 5. 16. pontot); azon Ællami vÆllalat ad(cid:2)ssÆgÆnak a kormÆnyzat Æltal t(cid:3)rtØnı t(cid:3)rlØse, illetve ÆtvÆllalÆsa, amely a rendszerbıl mint intØzmØnyi egysØg kilØp. Ezt az esetet az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai szÆmlÆn kell elszÆmolni (lÆsd az 5. 16. , 6. 29. Øs 6. 30. pontot); az Ællami vÆllalat ad(cid:2)ssÆgÆnak a kormÆnyzat Æltal t(cid:3)rtØnı t(cid:3)rlØse Øs az Ællami vÆllalat ad(cid:2)ssÆgÆnak ÆtvÆllalÆsa abban az esetben, ha az a folyamatban lØvı, r(cid:3)vid idın bel(cid:4)l megval(cid:2)s(cid:5)tand(cid:2) privatizÆci(cid:2)s eljÆrÆs rØszekØnt t(cid:3)rtØnik. Ezt az esetet a rØszvØnyekkel Øs tıkerØ- szesedØsekkel vØgzett gazdasÆgi mßveletkØnt kell kezelni (lÆsd az 5. 16. pontot). Az ad(cid:2)ssÆg le(cid:5)rÆsa nem az intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßvelet, ezØrt nem jelenik meg sem a rendszer tıkeszÆmlÆjÆn, sem a rendszer pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆjÆn. Ha a hitelezı œgy hatÆroz, hogy le(cid:5)rja az ad(cid:2)ssÆgot, ezt a hitelezı Øs az ad(cid:2)s eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆlto- (17) Ezek a kormÆnyzat alszektorai k(cid:3)z(cid:3)tti transzferek a kormÆnyzati szektoron bel(cid:4)li folyamatok, Øs nem jelennek meg a szektor egØszØre vonatkoz(cid:2) konszolidÆlt szÆm- lÆn. 126 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet zÆsai szÆmlÆjÆn kell elszÆmolni (lÆsd a 6. 27 pont d) alpontjÆt). A behajthatatlan ad(cid:2)ssÆgokra kØpzett cØltartalØkokat a szervezeti egysØgen bel(cid:4)li k(cid:3)nyvelØsi tØtelkØnt kell kezelni, Øs sehol sem jelennek meg a rendszerben. Az ad(cid:2)ssÆgnak az ad(cid:2)s Æltal t(cid:3)rtØnı egyoldalœ megtaga- dÆsa szintØn nem gazdasÆgi mßvelet, Øs ezt a rendszer nem ismeri el; a realizÆlt tıkenyeresØg (vagy vesztesØg) egy mÆsik szektor szÆmÆra œjra elosztott rØsze, pØldÆul a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Æltal a hÆztartÆsok- nak œjra elosztott tıkenyeresØge. A k(cid:3)zvetett (pØldÆul egy holdingvÆllalat k(cid:3)zremßk(cid:3)dØsØvel vØgzett) privatizÆci(cid:2)s folyamat kormÆnyzatot illetı transzferek ellentØtelezı gazdasÆgi mßveleteit azonban a rØszvØnyekkel Øs tıkerØszesedØsekkel vØgzett pØnz(cid:4)gyi mßveletkØnt (F. 5) kell elszÆmolni, (cid:5)gy azok k(cid:3)zvetlen(cid:4)l nem befolyÆsoljÆk a kormÆnyzat nett(cid:2) hitelnyœjtÆsÆnak/-felvØtelØnek szintjØt; a biztos(cid:5)tÆsi szerzıdØsek Æltal nem fedezett nagy ØrtØkß kÆrokra vagy sœlyos balesetekre kÆrtØr(cid:5)tØskØnt teljes(cid:5)tett jelentısebb kifizetØsek (kivØve a kormÆnyzat vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal az a) pontban le(cid:5)rt kifizetØsek). A kifizetØseket b(cid:5)r(cid:2)sÆg rendelheti el vagy azok peren k(cid:5)v(cid:4)l ren- dezhetık. TartalmazzÆk a jelentıs robbanÆsok, kıolajki(cid:3)mlØsek, a gy(cid:2)gyszerek mellØkhatÆsai stb. Æltal okozott kÆrok megtØr(cid:5)tØsØt is; a munkaad(cid:2)k (beleØrtve a kormÆnyzatot) vagy a kormÆnyzat Æltal (szociÆlis feladatkØnt) a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapokba teljes(cid:5)tett rendk(cid:5)v(cid:4)li befizetØsek, amennyiben e befizetØsek cØlja a fenti alapok biztos(cid:5)tÆsmatematikai tartalØkainak n(cid:3)velØse. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapokt(cid:2)l a hÆztartÆsok felØ irÆnyul(cid:2), ezt k(cid:5)sØrı korrekci(cid:2)kat szintØn egyØb tıketranszferkØnt kell kimutatni (D. 99) (lÆsd a III. mellØklet: „Biztos(cid:5)tÆs” 20. pontjÆt). g) h) i) 4. 166. A szÆmbavØtel idıpontja: a) az egyØb pØnzbeni tıketranszfereket akkor kell elszÆmolni, amikor a kifizetØs(cid:4)k esedØkessØ vÆlik; b) az egyØb termØszetbeni tıkejuttatÆsokat akkor kell elszÆmolni, amikor az eszk(cid:3)z tulajdonjogÆt ÆtruhÆzzÆk, vagy a hitelezı t(cid:3)rli a k(cid:3)tele- zettsØget. 4. 167. A szÆmlarendszerben az egyØb tıketranszfereket a szektorok Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld tıkeszÆmlÆjÆn a forrÆsok Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsai k(cid:3)z(cid:3)tt kell kimutatni. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 127 5. FEJEZET P(cid:7)NZ(cid:10)GYI TRANZAKCI(cid:5)K 5. 01. MeghatÆrozÆs: A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k az intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti, valamint az intØzmØnyi egysØgek Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tti pØnz(cid:4)gyi esz- k(cid:3)z(cid:3)kkel Øs k(cid:3)telezettsØgekkel folytatott gazdasÆgi mßveletek. 5. 02. A mßvelet fogalmÆval (cid:3)sszhangban (lÆsd az 1. 33. pontot) a pØnz(cid:4)gyi mßvelet olyan interakt(cid:5)v, k(cid:3)z(cid:3)s megegyezØsen alapul(cid:2) gazdasÆgi mßvelet, amelyre intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt, vagy egy intØzmØnyi egysØg Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tt ker(cid:4)l sor, amely egy pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z Øs a neki megfelelı forrÆs egyidejß keletkezØsØt, illetve megszßnØsØt, vagy egy pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z tulajdonjogÆnak megvÆltozÆsÆt, illetve valamilyen k(cid:3)telezettsØg vÆl- lalÆsÆt foglalja magÆban. 5. 03. A pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k olyan gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek magukban foglaljÆk a kØszpØnzeket, pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØseket Øs az olyan gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)ket, amelyek jelleg(cid:4)ket tekintve k(cid:3)zel Ællnak a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsekhez. 5. 04. A fizetıeszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)zØ a monetÆris arany, a k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok, a fizetıeszk(cid:3)z(cid:3)k Øs a foly(cid:2)szÆmlabetØtek tartoznak. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsek feljogos(cid:5)tjÆk tulajdonosaikat, vagyis a hitelezıket ellentØtelezØs nØlk(cid:4)li, egyszeri vagy sorozatos kifizetØs elfogadÆsÆra mÆsik intØzmØnyi egysØgtıl, azaz azokt(cid:2)l az ad(cid:2)sokt(cid:2)l, amelyeknØl fennÆll a k(cid:3)vetelØs mØrtØkØnek megfelelı k(cid:3)telezettsØg. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsekhez k(cid:3)zel Æll(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k pØldÆul a rØszvØnyek, a tıkerØszesedØsek Øs a feltØteles eszk(cid:3)z(cid:3)k egy rØsze. Azt az intØzmØnyi egysØget, amely ilyen pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zt bocsÆt ki, œgy kell tekinteni, mint amelynØl fennÆll a k(cid:3)vetelØs mØrtØkØnek megfelelı k(cid:3)te- lezettsØg. 5. 05. A feltØteles eszk(cid:3)z(cid:3)k az intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt, valamint az ilyen egysØgek Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tt lØtrej(cid:3)tt olyan szerzıdØses megÆllapodÆsok, amelyek egy-egy pØnz(cid:4)gyi mßvelet lØtrej(cid:3)ttØnek elıfeltØtelekØnt egy vagy t(cid:3)bb teljes(cid:5)tendı feltØtelt szabnak. Ilyen eszk(cid:3)z(cid:3)k pØldÆul a harmadik fØl Æltal vÆllalt fizetØsi garanciÆk, az akkredit(cid:5)vek, a hitelkeretek, a jegyzØsi garanciÆval ellÆtott ØrtØkpap(cid:5)r-kibocsÆtÆsi lehetısØgek (NIF), valamint szÆmos szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z. A rendszeren bel(cid:4)l a feltØteles eszk(cid:3)z azokban az esetekben szÆm(cid:5)t pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)znek, amikor a szer- zıdØses megÆllapodÆs maga is piaci ØrtØkkel rendelkezik, mivel a piacon forgathat(cid:2), illetve ellentØtelezhetı. EgyØbkØnt a feltØteles eszk(cid:3)z(cid:3)ket a rendszer nem tartja nyilvÆn (1). 5. 06. A rendszer a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k hØt kateg(cid:2)riÆjÆt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zteti meg: monetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (AF. 1), kØszpØnz Øs betØtek (AF. 2), rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok (AF. 3), hitelek (AF. 4), rØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek (AF. 5), biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok (AF. 6) Øs egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsok (AF. 7). 5. 07. A rendszerben minden pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zh(cid:3)z tartozik egy ellentØtezı k(cid:3)telezettsØg, kivØve a monetÆris arany Øs a k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (AF. 1) kateg(cid:2)riÆjÆba sorolt pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket. A k(cid:3)telezettsØgek hat kateg(cid:2)riÆjÆt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zteti meg a rendszer, amelyek a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k egy-egy kateg(cid:2)riÆjÆnak felelnek meg. 5. 08. A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k besorolÆsa megfelel a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak. A rendszer a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k hØt kateg(cid:2)riÆjÆt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zteti meg: a monetÆris arannyal Øs a k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogokkal kapcsolatos pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k (F. 1), a kØszpØnzzel Øs a betØtekkel kapcsolatos mßveletek (F. 2), a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rokkal kapcsolatos mßveletek, (F. 3), a hitelekkel kapcsolatos pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k (F. 4), a rØszvØnyekkel Øs az egyØb tıkerØszesedØsekkel kapcsolatos mßveletek (F. 5), a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkokkal kapcsolatos mßveletek (F. 6), valamint az egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsokkal kapcsolatos mßveletek szÆmla (F. 7). 5. 09. A vagyonmØrlegben (valamely szektor vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal) egy adott idıpontban birtokolt pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket Øs fennÆll(cid:2) k(cid:3)telezettsØgeket kell kimutatni (lÆsd a 7. fejezetet). A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k vÆltozÆsokat eredmØnyeznek a vagyonmØrlegben. A nyit(cid:2)- Øs a zÆr(cid:2)mØrleg k(cid:3)zti vÆl- tozÆsok azonban egyØb gazdasÆgi folyamatokat is magukban foglalhatnak (lÆsd a 6. fejezetet). Ezek a gazdasÆgi folyamatok a nem intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti, vagy egy intØzmØnyi egysØg Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)s megegyezØsen alapul(cid:2) k(cid:3)lcs(cid:3)nhatÆs k(cid:3)vetkezmØnyei. Az egyØb gazdasÆgi folyamatokat a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek ÆtØrtØkelØsØre, valamint a nem pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kb(cid:2)l ad(cid:2)d(cid:2) pØnz(cid:4)gyi esz- k(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek volumenvÆltozÆsÆra kell felosztani. Az elıbbieket az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆn, az ut(cid:2)bbiakat pedig az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsa szÆmlÆn kell elszÆmolni, a katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek, a kÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok, a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshovÆ nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai, valamint az osztÆlyozÆsban Øs szerkezetben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok kateg(cid:2)riÆ- kban. (1) A biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok (AF. 6) a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jpØnztÆrak feltØtel nØlk(cid:4)li k(cid:3)telezettsØgei. Azonban az egyes biztos(cid:5)tottak Øs kedvezmØnyezettek ezeknek megfelelı pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei az esetek t(cid:3)bbsØgØben feltØteles eszk(cid:3)z(cid:3)k. 128 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 5. 10. Az intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)zti pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kat az Ørintett szektorok pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆin kell elszÆmolni. Az intØzmØnyi egysØgek Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tti pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kat az Ørintett szektorok pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆin, illetve a k(cid:4)lsı pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn, azaz a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆjÆn kell elszÆmolni (lÆsd a 8. fejezetet). A pØnz(cid:4)gyi szÆmla (valamely szektorØ vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ldØ) bal oldalÆn a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k eladÆssal cs(cid:3)kkentett beszerzØse, m(cid:5)g jobb oldalÆn a visszafizetØssel cs(cid:3)kkentett k(cid:3)telezettsØgek felmer(cid:4)lØse szerepel. A pØnz(cid:4)gyi szÆmla egyenlegezı tØtele, vagyis a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)knek a k(cid:3)te- lezettsØgek nett(cid:2) felmer(cid:4)lØsØvel cs(cid:3)kkentett nett(cid:2) gyarapodÆsa a nett(cid:2) hitelnyœjtÆs (+)/nett(cid:2) hitelfelvØtel (–) (B. 9). 5. 11. Egy szektor pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆja lehet konszolidÆlt vagy nem konszolidÆlt. A szektor nem konszolidÆlt pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆja a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k- nek Øs k(cid:3)telezettsØgeknek azokat a vÆltozÆsait t(cid:4)nteti fel, amelyeket azok a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k okoznak, amelyekben a szektorba besorolt intØzmØnyi egysØgek vesznek rØszt. A szektor konszolidÆlt pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆja a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)knek Øs k(cid:3)telezettsØgeknek azokat a vÆltozÆ- sait t(cid:4)nteti fel, amelyek a vizsgÆlt szektorba besorolt intØzmØnyi egysØgek Øs mÆs intØzmØnyi egysØgek vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tt lezajl(cid:2) pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k miatt k(cid:3)vetkeznek be. A nem konszolidÆlt pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆval (cid:3)sszehasonl(cid:5)tva a konszolidÆlt pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn a vizsgÆlt szek- torba sorolt intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k nem szerepelnek. A k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆja a meghatÆrozÆs szerint konszoli- dÆlt szÆmlÆnak minıs(cid:4)l. 5. 12. A kØt intØzmØnyi egysØg k(cid:3)z(cid:3)tti pØnz(cid:4)gyi mßvelet ugyanannyival n(cid:3)veli az egyik intØzmØnyi egysØg nett(cid:2) hitelnyœjtÆs/nett(cid:2) hitelfelvØtel egyenlegØt, mint amennyivel a mÆsikØt cs(cid:3)kkenti. Az azonos szektorba sorolt intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k nem vÆltoz- tatjÆk meg a szektor nett(cid:2) hitelnyœjtÆs/nett(cid:2) hitelfelvØtel egyenlegØt. A szektor konszolidÆlt Øs nem konszolidÆlt szÆmlÆjÆban a nett(cid:2) hitelnyœj- tÆs/nett(cid:2) hitelfelvØtel egyenlege azonos (cid:3)sszegben szerepel. Hasonl(cid:2)kØppen az intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k a teljes gaz- dasÆgon bel(cid:4)l sem vÆltoztatjÆk meg a nett(cid:2) hitelnyœjtÆs/nett(cid:2) hitelfelvØtel egyenlegØt. Azonos (cid:3)sszeggel, de ellenkezı elıjellel vÆltozik a nett(cid:2) hitelnyœjtÆs/nett(cid:2) hitelfelvØtel egyenlege a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆjÆn is. EzØrt tehÆt az (cid:3)sszes intØzmØnyi egysØg Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld nett(cid:2) hitelnyœjtÆ- sÆnak/nett(cid:2) hitelfelvØtelØnek (cid:3)sszes(cid:5)tett ØrtØke nulla. 5. 13. Az ad(cid:2)sok/hitelezık szerinti pØnz(cid:4)gyi szÆmla (2) (valamelyik szektorØ vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ldØ) a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆnak olyan kibıv(cid:5)tØse, amely a pØnz(cid:4)- gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:2) gyarapodÆsÆt az ad(cid:2)s szektorok szerinti bontÆsban, a k(cid:3)telezettsØgek nett(cid:2) felmer(cid:4)lØsØt pedig hitelezı szektorok szerinti bontÆsban is bemutatja. EzØrt informÆci(cid:2)val szolgÆl az ad(cid:2)s-hitelezı kapcsolatokr(cid:2)l, Øs (cid:3)sszhangban Æll az ad(cid:2)sok/hitelezık szerinti bontÆsban taglalt pØnz(cid:4)gyi mØrleggel (lÆsd a 7. 69. pontot). A mÆsodlagos piacon vØgrehajtott pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k esetØben viszont nem nyœjt informÆ- ci(cid:2)t azokr(cid:2)l az intØzmØnyi egysØgekrıl, amelyeknek a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket eladtÆk, vagy amelyektıl pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket vÆsÆroltak, egysz(cid:2)val az ad(cid:2)sok/hitelezık szerinti pØnz(cid:4)gyi szÆmla nem ad kielØg(cid:5)tı vÆlaszt arra a kØrdØsre, hogy ki kit finansz(cid:5)roz egy adott elszÆmolÆsi idıszak folyamÆn. 5. 14. A pØnz(cid:4)gyi szÆmla a szÆmlasorozat utols(cid:2) szÆmlÆja, amely gazdasÆgi mßveleteket tart nyilvÆn (lÆsd a 8. fejezetet). EnnØlfogva a pØnz(cid:4)gyi szÆmla nem rendelkezik olyan egyenlegezı tØtellel, amelyet egy mÆsik szÆmlÆra Æt lehetne vinni. A szÆmlarendszeren bel(cid:4)l a pØnz(cid:4)gyi szÆmla egyenlegezı tØtele a tıkeszÆmla egyenlegezı tØtelØvel egyezik meg. A gyakorlatban ÆltalÆban mØgis eltØrØs van a kettı k(cid:3)z(cid:3)tt, mivel kiszÆm(cid:5)tÆ- suk k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı statisztikai adatok alapjÆn t(cid:3)rtØnik. 5. 15. A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)knak a rendszeren bel(cid:4)l mindig megvan az ellentØtelezı mßvelete. Ezek lehetnek egyØb pØnz(cid:4)gyi vagy nem pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k. A pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kben Øs k(cid:3)telezettsØgekben egyidejßleg bek(cid:3)vetkezı n(cid:3)vekedØst vagy cs(cid:3)kkenØst, illetve egy pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)znek egy mÆsik pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zre t(cid:3)rtØnı cserØjØt teljes egØszØben a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn (valamely szektor vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆjÆn) kell elszÆmolni. Azokban az esetekben, amikor egy mßvelet Øs az ellentØtelezı mßvelet egyarÆnt pØnz(cid:4)gyi mßvelet, akkor ezek a mßveletek megvÆltoztatjÆk a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek (cid:3)sszetØtelØt, ezenk(cid:5)v(cid:4)l megvÆltoztathatjÆk az Ørintett intØzmØnyi egysØgek vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)- zeinek Øs k(cid:3)telezettsØgeinek (cid:3)sszegØt, de nem vÆltoztatjÆk meg a nett(cid:2) hitelnyœjtÆst/nett(cid:2) hitelfelvØtelt, illetve a nett(cid:2) vagyont. A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k ellentØtelezØsei lehetnek Ærukkal Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek (lÆsd a 3. fejezetet), j(cid:3)vedeleme- losztÆssal kapcsolatos mßveletek (lÆsd a 4. fejezetet) vagy nem pØnz(cid:4)gyi, nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatos mßveletek (lÆsd a 6. 06. pontot) is. Azokban az esetekben, amikor egy pØnz(cid:4)gyi mßveletet ellentØtelezı mßvelet nem pØnz(cid:4)gyi mßvelet, az Ørintett intØzmØnyi egysØgek vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld nett(cid:2) hitelnyœjtÆsa/nett(cid:2) hitelfelvØtele megvÆltozik. 5. 16. Egy pØnz(cid:4)gyi mßveletet ellentØtelezı mßvelet lehet (foly(cid:2) vagy tıke-) transzfer (lÆsd a 4. fejezetet). A pØnz(cid:4)gyi mßvelet ebben az esetben a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z tulajdonjogÆnak megvÆltozÆsÆval vagy ad(cid:2)skØnt valamilyen k(cid:3)telezettsØgvÆllalÆssal (ad(cid:2)ssÆgÆtvÆllalÆssal) vagy pedig a pØnz(cid:4)- (2) Az 1993-as SNA (11. 103–11. 111) a rØszletes tıkeÆramlÆs szÆmla kifejezØst hasznÆlja. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 129 gyi eszk(cid:3)z Øs az azt ellentØtelezı k(cid:3)telezettsØg egyidejß felszÆmolÆsÆval (ad(cid:2)ssÆg t(cid:3)rlØsØvel vagy ad(cid:2)ssÆg elengedØsØvel) jÆr. Az ad(cid:2)ssÆg ÆtvÆlla- lÆsÆt Øs az ad(cid:2)ssÆg t(cid:3)rlØsØt ellentØtelezı mßveletetet a tıketranszfer (D. 9) kateg(cid:2)riÆba kell sorolni, Øs a tıkeszÆmlÆn kell elszÆmolni. Ha egy kvÆzi vÆllalat tulajdonosa k(cid:3)telezettsØget vÆllal Æt a kvÆzi vÆllalatt(cid:2)l, vagy pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØst t(cid:3)r(cid:3)l a kvÆzi vÆllalattal szemben, akkor az ad(cid:2)ssÆg ÆtvÆllalÆsÆt, illetve az ad(cid:2)ssÆg t(cid:3)rlØsØt ellentØtelezı mßvelet rØszvØnyekkel Øs tıkerØszesedØsekkel kapcsolatos mßveletnek minıs(cid:4)l (F. 5). Ha a kormÆnyzat egy olyan Ællami vÆllalat ad(cid:2)ssÆgÆt engedi el vagy vÆllalja Æt, amelyik intØzmØnyi egysØgkØnt eltßnik a rendszerbıl, akkor mßveletet sem a tıkeszÆmlÆn, sem a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn nem kell elszÆmolni. Ebben az esetben egy gazdasÆgi folyamatot kell elszÆmolni az esz- k(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsa szÆmlÆn (6. fejezet, „EgyØb gazdasÆgi folyamatok”). Ha a kormÆnyzat folyamatban lØvı Øs r(cid:3)vid tÆvon vØgrehajtand(cid:2) privatizÆci(cid:2)s folyamat rØszekØnt t(cid:3)rli vagy vÆllalja Æt egy Ællami vÆllalat ad(cid:2)s- sÆgÆt, akkor az ellentØtelezı mßvelet rØszvØnyekkel Øs tıkerØszesedØsekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßvelet. A privatizÆci(cid:2) annyit jelent, hogy az Ællam a rØszvØnyek, illetve tıkerØszesedØsek ØrtØkes(cid:5)tØsØvel lemond az adott vÆllalat feletti ellenırzØsrıl (lÆsd a 2. 26. pontot). Az ilyen ad(cid:2)s- sÆgt(cid:3)rlØs vagy -ÆtvÆllalÆs k(cid:3)vetkeztØben a sajÆt tıke (cid:3)sszege att(cid:2)l f(cid:4)ggetlen(cid:4)l n(cid:3)vekedik (lÆsd a 7. 05. pontot), hogy a sajÆt tıke ilyen n(cid:3)veke- dØse rØszvØnyek Øs egyØb tıkerØszesedØsek kibocsÆtÆsÆnak k(cid:3)vetkeztØben t(cid:3)rtØnik-e vagy sem. A kØtes k(cid:3)vetelØsek le(cid:5)rÆsa a hitelezık rØszØrıl, illetve valamely k(cid:3)telezettsØg ad(cid:2)s Æltali egyoldalœ felmondÆsa az ad(cid:2)s oldalÆr(cid:2)l (ad(cid:2)ssÆg meg- tagadÆsa) nem soroland(cid:2) a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k k(cid:3)rØbe, mivel sem az intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt, sem az intØzmØnyi egysØgek Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tt nem ker(cid:4)l sor k(cid:3)z(cid:3)s megÆllapodÆson alapul(cid:2) k(cid:3)lcs(cid:3)nhatÆsra. A kØtes k(cid:3)vetelØseknek a hitelezık rØszØrıl t(cid:3)rtØnı le(cid:5)rÆsÆt az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsa szÆmlÆn kell elszÆmolni (lÆsd a 6. 27. pont d) alpontjÆt). Az ad(cid:2)ssÆg megtagadÆsÆt a rendszer nem ismeri el. 5. 17. A pØnz(cid:4)gyi mßvelet egyik lehetsØges ellentØtelezı mßvelete a kamat (D. 41). A kamatot a hitelezı kapja Øs az ad(cid:2)s fizeti bizonyos olyan pØnz(cid:4)- gyi k(cid:3)vetelØsek utÆn, amelyeket a kØszpØnz Øs betØtek (AF. 2), a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok (AF. 3), a hitelek (AF. 4) Øs az egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsok (AF. 7) kateg(cid:2)riÆiba kell besorolni. A kamatot a szÆmlarendszerben esedØkessØgekor kell elszÆmolni, vagyis a kamatot œgy kell elszÆmolni, mint ami a fennÆll(cid:2) tıketartozÆsnak megfelelıen folyamatosan jÆr a hitelezınek (lÆsd a 4. 50. pontot). Valamely kamattØtel ellentØtelezı mßvelete (D. 41) mindig egy olyan pØnz(cid:4)gyi mßvelet, amely a hitelezı rØszØrıl p(cid:2)tl(cid:2)lagos pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØst tÆmaszt az ad(cid:2)ssal szemben. E pØnz(cid:4)gyi mßvelet eredmØnye az, hogy a kamatot visszaforgatjÆk. A tØnyleges kamatfizetØst nem kamatkØnt kell elszÆmolni (D. 41), az azonban egy, a fizetıeszk(cid:3)z tulajdonosvÆltÆsÆhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) mßveletet von maga utÆn. Az ellentØtelezı mßvelet a hitelezınek az ad(cid:2)ssal szemben tÆmasztott nett(cid:2) pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsØt cs(cid:3)kkentı pØnz(cid:4)gyi mßvelet. Ha a felhalmoz(cid:2)dott kamatot nem fizetik ki az esedØkessØg idı- pontjÆban, akkor kamathÆtralØk keletkezik. Mivel a felhalmoz(cid:2)dott kamat elszÆmolÆsa a rendszerben mÆr megt(cid:3)rtØnt, ezØrt a kamathÆtralØk nem vÆltoztatja meg a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, illetve k(cid:3)telezettsØgek teljes (cid:3)sszegØt, de megvÆltoztathatja azok besorolÆsÆt (lÆsd az 5. 131. pontot). 5. 18. A pØnz(cid:4)gyi mßvelet egyik lehetsØges ellentØtelezı mßvelete a megÆllap(cid:5)tott, de fel nem osztott tulajdonosi j(cid:3)vedelem. PØlda erre a rØszvØnyesek szÆmÆra megÆllap(cid:5)tott, de k(cid:3)z(cid:3)tt(cid:4)k fel nem osztott kamat (D. 41) Øs osztalØk (D. 421), amelyre befektetØsi alapok tesznek szert befektetØseik sorÆn (lÆsd a 4. 49. pont b) alpontjÆt Øs a 4. 54. pont b) alpontjÆt), a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge (D. 43), valamint a biztos(cid:5)tÆsik(cid:3)tvØny-tulajdonosok tulajdonosi j(cid:3)vedelme (D. 44) az olyan egyØni Øletbiztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØny esetØben, amelyet nem a tÆrsadalombiz- tos(cid:5)tÆsi rendszer keretØben k(cid:3)t(cid:3)ttek meg. Az ellentØtelezı pØnz(cid:4)gyi mßvelet eredmØnyekØnt a (pozit(cid:5)v vagy negat(cid:5)v) tulajdonosi j(cid:3)vedelem visszaforgatÆsra ker(cid:4)l. A P(cid:6)NZ(cid:7)GYI TRANZAKCI(cid:1)K OSZT`LYOZ`SA 5. 19. A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kat kateg(cid:2)riÆk, majd alkateg(cid:2)riÆk szerint kell osztÆlyozni, amelyek k(cid:3)z(cid:4)l egyesek tovÆbbi alpontokra oszthat(cid:2)k fel. A pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel Øs forrÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek besorolÆsa megfelel a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆ- nak (lÆsd az 5. 06. –5. 08. pontot). EzØrt a kateg(cid:2)riÆk, az alkateg(cid:2)riÆk Øs az alpontok, tovÆbbÆ a kiegØsz(cid:5)tı magyarÆzatok meghatÆrozÆsÆt csak egyszer k(cid:3)zli az ESA, a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) fejezet e pontjÆban. A vagyonmØrlegeket tÆrgyal(cid:2) fejezet nem ismØtli meg a meghatÆro- zÆsokat Øs a sz(cid:3)veges rØszben hozzÆjuk fßz(cid:3)tt magyarÆzatokat, ugyanakkor a 7. 1. mellØkletben (cid:3)sszefoglalva mutatja be a rendszerben megha- tÆrozott valamennyi eszk(cid:3)zt Øs k(cid:3)telezettsØget. 5. 20. A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k, valamint a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsa elsısorban a likviditÆson Øs a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k jogi sajÆtossÆgain alapul. A besorolÆs a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØssel (cid:3)sszef(cid:4)ggı kiegØsz(cid:5)tı tØtel kivØtelØvel funkcionÆlis kateg(cid:2)riÆkat nem tar- talmaz. A kateg(cid:2)riÆk, az alkateg(cid:2)riÆk Øs az alpontok meghatÆrozÆsai ÆltalÆban vØve f(cid:4)ggetlenek az intØzmØnyi egysØgek besorolÆsÆt(cid:2)l. Ha azonban sz(cid:4)ksØges, akkor a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsa az intØzmØnyi egysØgek besorolÆsÆval t(cid:3)rtØnı keresztbesorolÆssal tovÆbb rØszletezhetı. PØlda lehet erre a betØtek osztÆlya a pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tt. A pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak rØszletezettsØge a vizsgÆlt gazdasÆgi szektort(cid:2)l f(cid:4)gg. 130 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 5. 1. tÆbla – A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k besorolÆsa A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k besorolÆsa K(cid:2)dszÆm MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:1)nleges leh(cid:3)vÆsi jogok (SDR) MonetÆris arany K(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) Fizetıeszk(cid:1)z Øs betØtek Fizetıeszk(cid:3)z `truhÆzhat(cid:2) betØtek EgyØb betØtek RØszvØnyeken k(cid:3)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:3)rok RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok a pØnz(cid:4)gyi derivat(cid:5)vÆk kivØtelØvel R(cid:3)vid lejÆratœ Hosszœ lejÆratœ PØnz(cid:4)gyi derivat(cid:5)vÆk Hitelek R(cid:3)vid lejÆratœ Hosszœ lejÆratœ RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:1)vetelØsek RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel TızsdØn jegyzett rØszvØnyek Nem jegyzett rØszvØnyek EgyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek BefektetØsi jegyek Biztos(cid:3)tÆstechnikai tartalØkok HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l Biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jelılegek Øs f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkai EgyØb k(cid:1)vetelØsek Øs k(cid:1)telezettsØgek szÆmla Kereskedelmi hitelek Øs elılegek EgyØb KiegØsz(cid:5)tı tØtel: K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 F. m. F. 11 F. 12 F. 21 F. 22 F. 29 F. 33 F. 34 F. 41 F. 42 F. 51 F. 52 F. 61 F. 62 F. 71 F. 79 F. 331 F. 332 F. 511 F. 512 F. 513 F. 611 F. 612 5. 21. A monetÆris politikÆt k(cid:3)zvet(cid:5)tı csatornÆk elemzØse sz(cid:4)ksØgessØ teheti a vagyonmØrlegekben, tovÆbbÆ a szektorok Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi szÆm- lÆin szerepeltetett pØnzmennyisØgek meghatÆrozÆsÆt. Ugyanakkor az alkalmazott pØnzmennyisØg mØrØsØre vonatkoz(cid:2) meghatÆrozÆsok orszÆg- onkØnt Øs idıben is eltØrnek egymÆst(cid:2)l. RÆadÆsul ezeket olyan alkot(cid:2)rØszek kØpezik, amelyek az esetek t(cid:3)bbsØgØben nem felelnek meg a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek szÆmlarendszerben meghatÆrozott kateg(cid:2)riÆinak, alkateg(cid:2)riÆinak vagy alpontjainak. Ezenk(cid:5)v(cid:4)l a pØnzte- remtı, a pØnzbirtokl(cid:2) Øs a pØnzsemleges szektorok a vizsgÆlt monetÆris aggregÆtum meghatÆrozÆsÆnak f(cid:4)ggvØnyei. EzØrt a rendszerben pØnz- mØrtØkek nincsenek meghatÆrozva. Mindemellett a jelen fejezethez tartoz(cid:2) 5. 1. mellØklet egy olyan m(cid:2)dszert mutat be, amely lehetıvØ teszi bÆrmilyen pØnzmennyisØg kimutatÆsÆt a vagyonmØrlegekben Øs a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆkon. 5. 22. A pØnzpiacokon bevezetett œj(cid:5)tÆsok miatt cs(cid:3)kkent a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek r(cid:3)vid, illetve hosszœ lejÆrat szerinti megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zte- tØsØnek jelentısØge. Ahol azonban fontos a lejÆrati idı elemzØse, pØldÆul kamatlÆbak Øs eszk(cid:3)zhozamok vizsgÆlatÆnÆl, ott sz(cid:4)ksØges lehet a lejÆrati idı szerinti bontÆs. Ennek megfelelıen a lejÆrati idı hossza alapjÆn alkalmazott megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs indokolt esetben mÆsodlagos osztÆly- ozÆsi kritØriumkØnt fogadhat(cid:2) el. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 131 MeghatÆrozÆs: A r(cid:3)vid lejÆratœ pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (k(cid:3)telezettsØgek) olyan pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (k(cid:3)telezettsØgek), amelyek eredeti lejÆrati ideje rendszerint egy Øv vagy ennØl r(cid:3)videbb, kivØteles esetekben legfeljebb kØt Øv (3). A hosszœ lejÆratœ pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (k(cid:3)telezettsØgek) olyan pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (k(cid:3)telezettsØgek), amelyek eredeti lejÆrati ideje rendszerint egy ØvnØl, de kivØteles esetekben minimÆlisan kØt ØvnØl hosszabb ideig tart. 5. 23. A pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek szÆmos kateg(cid:2)riÆja, alkateg(cid:2)riÆja Øs alpontja azon egysØgek szerint bonthat(cid:2), amelyekben azokat kife- jeztØk. MeghatÆrozÆs: A nemzeti pØnznemben nyilvÆntartott pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (k(cid:3)telezettsØgek) olyan pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (k(cid:3)telezettsØgek), amelye- ket az orszÆg t(cid:3)rvØnyes fizetıeszk(cid:3)zØnek pØnznemØben (pØnznemeiben) fejeznek ki. A k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemben nyilvÆntartott pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (k(cid:3)telezettsØgek) olyan pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (k(cid:3)telezettsØgek), amelye- ket nem az orszÆg t(cid:3)rvØnyes pØnznemØben (pØnznemeiben) fejeznek ki. A k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemben megadott pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)zØ tartoznak a valutakosÆr alapjÆn, pØldÆul az ECU-ben vagy SDR-ben, tovÆbbÆ az aranyban kifejezett pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k. A nemzeti Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznem megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØse k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen a kØszpØnz Øs betØtek (AF. 2) kateg(cid:2)ria vonatkozÆsÆban hasznos. MONET`RIS ARANY (cid:6)S K(cid:7)L(cid:10)NLEGES LEH˝V`SI JOGOK (SDR) (F. 1) 5. 24. Az F. 1 kateg(cid:2)riÆba a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k kØt alkateg(cid:2)riÆja tartozik: a) monetÆris arany (F. 11); b) k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) (F. 12). 5. 25. A monetÆris arany Øs a k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok kateg(cid:2)riÆjÆba besorolt pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (AF. 1) jelentik a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k egyetlen olyan csoportjÆt, amelyeknØl a rendszer nem tartalmaz ellentØtelezı k(cid:3)telezettsØgeket. EzØrt a monetÆris arannyal Øs a k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek (F. 1) mindig a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonjogÆnak megvÆltozÆsÆval jÆrnak (lÆsd az 5. 02. pontot). MonetÆris arany (F. 11) 5. 26. MeghatÆrozÆs: A monetÆris arany alkateg(cid:2)riÆja (F. 11) a monetÆris aranyban lebonyol(cid:5)tott (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet magÆban foglalja (AF. 11), azaz azzal az arannyal, amit a monetÆris hat(cid:2)sÆgok vagy az ilyen hat(cid:2)sÆgok tØnyleges fel(cid:4)gyelete alÆ tartoz(cid:2) mÆs szervezetek a devizatartalØkok rØszekØnt tartanak. 5. 27. A monetÆris hat(cid:2)sÆgok szektora, ami funkcionÆlis koncepci(cid:2)ra Øp(cid:4)l, a k(cid:3)zponti bank alszektorÆb(cid:2)l (S. 121), illetve a k(cid:3)zponti kormÆnyzati intØzmØnyekbıl Æll, amelyek ÆltalÆban a k(cid:3)zponti bankhoz rendelt mßveleteket hajtjÆk vØgre. Ilyen mßveletek t(cid:3)bbek k(cid:3)z(cid:3)tt a pØnzkibocsÆtÆs, a devizatartalØkok kØpzØse Øs kezelØse, valamint az Ærfolyam-stabilizÆci(cid:2)s alapok mßk(cid:3)dtetØse. EnnØlfogva az arany rendszerint csak a k(cid:3)zponti banknÆl, illetve a k(cid:3)zponti kormÆnyzatnÆl kØpezhet pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zt. Ugyanakkor bizonyos k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tt mÆs pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok birtokÆban is lehet arany, amit csak a monetÆris hat(cid:2)sÆgok kifejezett hozzÆjÆrulÆsÆval ØrtØkes(cid:5)t- hetnek. Ilyen korlÆtozott k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tt a k(cid:3)zponti bankon k(cid:5)v(cid:4)li pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok birtokÆban lØvı aranykØszletekre lehet a tØnyleges ellenırzØs fogalmÆt alkalmazni. 5. 28. A monetÆris arany rendszerint rœd alakœ Øs tisztasÆga legalÆbb 995/1000. 5. 29. A monetÆris arannyal kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteket tœlnyom(cid:2)rØszt a monetÆris aranynak a monetÆris hat(cid:2)sÆgok k(cid:3)zti adÆsvØtelØbıl Æll- nak. A hazai monetÆris hat(cid:2)sÆgok monetÆrisarany-vÆsÆrlÆsait a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆkon a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k n(cid:3)vekedØsekØnt kell elszÆmolni. Ennek ellentØtelezØse a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zeinek cs(cid:3)kkenØse. 5. 30. A nem monetÆris arannyal, azaz a monetÆris aranyon k(cid:5)v(cid:4)l az egyØb arannyal kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteket az ØrtØktÆrgyak beszerzØsØ- nek Øs eladÆsÆnak egyenlege (ha ennek egyetlen cØlja tartalØkvagyon kØpzØse), egyØbkØnt pedig vØgsı fogyasztÆskØnt vagy foly(cid:2) termelıfelhasz- nÆlÆskØnt Øs/vagy kØszletvÆltozÆskØnt kell elszÆmolni. A nem monetÆris arannyal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek k(cid:3)zØ a monetÆris hat(cid:2)sÆgok devizatartalØkainak rØszØt nem kØpezı arannyal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletei tartoznak. 5. 31. Ha a monetÆris hat(cid:2)sÆgok nem monetÆris arannyal egØsz(cid:5)tik ki monetÆris aranykØszleteiket, vagy kØszleteikbıl monetÆris aranyat bocsÆtanak ki nem monetÆris cØlra, akkor azt az arany t(cid:3)rvØnyes fizetıeszk(cid:3)z funkci(cid:2)val val(cid:2) felruhÆzÆsakØnt (az arany monetizÆlÆsakØnt), illetıleg ezen funkci(cid:2) megsz(cid:4)ntetØsekØnt (demonetizÆlÆsakØnt) kezeli a rendszer. Az arany monetizÆlÆsa vagy demonetizÆlÆsa k(cid:3)vetkeztØben a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆkra nem ker(cid:4)lnek œjabb tØtelek, ehelyett a vagyonmØrleg-poz(cid:5)ci(cid:2) vÆltozÆsait az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai szÆmlÆn kell elszÆ- molni ÆtsorolÆskØnt, vagyis az aranynak mint ØrtØktÆrgynak (AN. 13) monetÆris arannyÆ (AF. 11) t(cid:3)rtØnı Ætminıs(cid:5)tØsekØnt (lÆsd a 6. 32. pontot). Az arany demonetizÆlÆsÆt szimmetrikusan kell elszÆmolni. (3) A kormÆnyzati szektor Æltal legfeljebb (cid:3)tØves lejÆratra kibocsÆtott rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok bizonyos esetekben a r(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok k(cid:3)zØ sorolhat(cid:2)k be. 132 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 5. 32. Az aranyban kifejezett letØteket, ØrtØkpap(cid:5)rokat Øs hiteleket a monetÆris aranyt(cid:2)l eltØrı pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zkØnt kell kezelni, Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnz- nemben kifejezett hasonl(cid:2) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel egy(cid:4)tt a megfelelı kateg(cid:2)riÆba kell sorolni. A nem monetÆris arany swap(cid:4)gyleteket, vagyis a nem monetÆris aranynak letØtekre t(cid:3)rtØnı ideiglenes ÆtvÆltÆsÆt cØlz(cid:2) megÆllapodÆsokat biz- tos(cid:5)tØk mellett nyœjtott hitelkØnt kell kezelni (lÆsd az 5. 81. pont e) alpontjÆt). K(cid:4)l(cid:1)nleges leh(cid:3)vÆsi jogok (SDR) (F. 12) 5. 33. MeghatÆrozÆs: A k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) (F. 12) alkateg(cid:2)ria a k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogokkal kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 12) jelenti, vagyis azokat a nemzetk(cid:3)zi tartalØkeszk(cid:3)z(cid:3)ket, amelyeket a Nemzetk(cid:3)zi Valutaalap (IMF) hozott lØtre tagjai meglØvı tartalØkeszk(cid:3)zeinek kiegØsz(cid:5)tØsØre. 5. 34. A k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok nem szÆm(cid:5)tanak az IMF k(cid:3)telezettsØgeinek, Øs azokat az IMF-tagokat, amelyek rØszØre k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogokat juttattak, nem terhel tØnyleges (feltØtel nØlk(cid:4)li) k(cid:3)telezettsØg azok visszafizetØsØre. A k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok kizÆr(cid:2)lag hivatalos tulajdonosok birtokÆban vannak, amelyek rendszerint k(cid:3)zponti bankok, Øs ez a jog ÆtruhÆzhat(cid:2) az IMF K(cid:4)l(cid:3)nleges Leh(cid:5)vÆsi Jogok OsztÆlyÆnak rØsztvevıi, valamint az IMF Æltal kijel(cid:3)lt t(cid:3)bbi tulajdonos (mÆs k(cid:3)zponti bankok Øs bizonyos nemzetk(cid:3)zi szervezetek) k(cid:3)z(cid:3)tt. A k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok valamennyi tulajdonos szÆmÆra szavatolt Øs feltØtel nØlk(cid:4)li jogot biztos(cid:5)tanak arra, hogy egyØb tartalØkeszk(cid:3)z(cid:3)kh(cid:3)z, k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen devizÆhoz jus- sanak. 5. 35. A monetÆris hat(cid:2)sÆgok birtokÆban lØvı SDR-ben vÆltozÆsok k(cid:3)vetkezhetnek be a k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogokkal kapcsolatos olyan gazdasÆgi mßveletek nyomÆn, amelyekben SDR-kifizetØsekre ker(cid:4)l sor az IMF, az IMF K(cid:4)l(cid:3)nleges Leh(cid:5)vÆsi Jogok OsztÆlyÆnak egyØb rØsztvevıi, illetve mÆs tulajdonosok rØszØre, vagy tıl(cid:4)k SDR-bevØtelek folyhatnak be. Ezeket a monetÆris hat(cid:2)sÆgok, illetıleg a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆin kell elszÆmolni. A k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok vÆltozhatnak az SDR ÆrfolyamvÆltozÆsa miatt is, amit az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆn kell elszÆmolni, vagy vÆl- tozÆs k(cid:3)vetkezhet be az SDR kØpzØse Øs megsz(cid:4)ntetØse k(cid:3)vetkeztØben, amit az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsa szÆmlÆn kell elszÆmolni (lÆsd a 6. 27. pont a) alpontjÆt). FIZET(cid:8)ESZK(cid:10)Z (cid:6)S BET(cid:6)TEK (F. 2) 5. 36. MeghatÆrozÆs: A fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek (F. 2) kateg(cid:2)ria a fizetıeszk(cid:3)zzel Øs a betØtekkel, vagyis a forgalomban lØvı pØnzzel, valamint a nem- zeti, illetve k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemben tartott betØtek valamennyi t(cid:5)pusÆval kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 2) foglalja magÆban. 5. 37. Az F. 2 kateg(cid:2)ria a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k hÆrom alkateg(cid:2)riÆjÆb(cid:2)l Æll: a) fizetıeszk(cid:3)z (F. 21); b) ÆtruhÆzhat(cid:2) betØtek (F. 22); c) egyØb betØtek (F. 29). Az ÆtruhÆzhat(cid:2) Øs a nem ÆtruhÆzhat(cid:2) betØtek megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØse olykor gondot okozhat, Øs egyes orszÆgokban elemzØsi szempontb(cid:2)l sem k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sebben hasznos (a betØtek Øs a hitelek megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØsØt lÆsd az 5. 74. –5. 76. pontban). Fizetıeszk(cid:1)z (F. 21) 5. 38. MeghatÆrozÆs: A fizetıeszk(cid:3)z (F. 21) alkateg(cid:2)ria a kØszpØnzzel, tehÆt a forgalomban lØvı bankjegyekkel Øs pØnzØrmØkkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 21) magÆban foglalja. 5. 39. Az AF. 21 alkateg(cid:2)ria a k(cid:3)vetkezıket tartalmazza: a) rezidens monetÆris hat(cid:2)sÆgok Æltal kibocsÆtott, forgalomban lØvı bankjegyek Øs pØnzØrmØk; b) nem rezidens monetÆris hat(cid:2)sÆgok Æltal kibocsÆtott Øs rezidensek Æltal birtokolt, forgalomban lØvı bankjegyek Øs pØnzØrmØk. 5. 40. Az AF. 21 alkateg(cid:2)ria a k(cid:3)vetkezıket nem foglalja magÆban: a) forgalomban nem lØvı bankjegyek Øs pØnzØrmØk, pØldÆul a k(cid:3)zponti bank sajÆt bankjegykØszletei vagy a bankjegyek biztonsÆgi tartalØkai; b) fizetıeszk(cid:3)zkØnt ÆltalÆnosan nem hasznÆlt emlØkØrmØk. 5. 41. Valamennyi szektor Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld is rendelkezhet fizetıeszk(cid:3)zzel. Ezt csak a k(cid:3)zponti bank, a k(cid:3)zponti kormÆnyzat, a k(cid:4)lf(cid:3)ld Øs kivØteles ese- tekben egyØb monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek bocsÆthatjÆk ki. A fizetıeszk(cid:3)z a kibocsÆt(cid:2) intØzmØnyi egysØg k(cid:3)telezettsØgØt jelenti. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 133 `truhÆzhat(cid:2) betØtek (F. 22) 5. 42. MeghatÆrozÆs: Az ÆtruhÆzhat(cid:2) betØtek (F. 22) alkateg(cid:2)ria magÆban foglal az ÆtruhÆzhat(cid:2) betØtekkel kapcsolatos minden mßveletet (AF. 22), tehÆt azokat a (nemzeti vagy k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemben tartott) betØteket, amelyek azonnal kØszpØnzre vÆlthat(cid:2)k, vagy amelyek csekkel, banki megb(cid:5)zÆssal, terhelØssel Øs mÆs hasonl(cid:2) m(cid:2)don ÆtruhÆzhat(cid:2)k, bÆrmilyen jelentıs k(cid:3)ltsØg vagy nagyobb korlÆto- zÆs nØlk(cid:4)l. 5. 43. Az AF. 22 alkateg(cid:2)ria a rezidens Øs a nem rezidens monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyeknØl elhelyezett ÆtruhÆzhat(cid:2) betØteket foglalja magÆban. Ezek k(cid:3)rØbe tartoznak a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tti betØtelhelyezØsek, pØldÆul azok a betØtek, amelyeket az egyØb monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek helyeznek el a k(cid:3)zponti banknÆl, hogy a k(cid:3)telezı tartalØkkØpzØs k(cid:3)vetelmØnyØnek eleget tegyenek – amennyiben az ilyen betØteik foly(cid:2)szÆmla jellegßek maradnak – vagy a swap(cid:4)gyletek k(cid:3)rØbe tartoz(cid:2), illetve mÆs pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tti forg(cid:2)egyenle- gek Øs devizabetØtek. 5. 44. Valamennyi szektor Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld is rendelkezhet foly(cid:2)szÆmlabetØtekkel, amelyek tœlnyom(cid:2)rØszt monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld, valamint esetenkØnt a kormÆnyzat k(cid:3)telezettsØgei. EgyØb betØtek (F. 29) 5. 45. MeghatÆrozÆs: Az egyØb betØtek (F. 29) alkateg(cid:2)ria az egyØb betØtekkel, tehÆt a (nemzeti vagy k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemben tartott) egyØb, foly(cid:2)szÆm- lÆn k(cid:5)v(cid:4)li betØtekkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 29) magÆban foglalja. Az egyØb betØtek fizetıeszk(cid:3)zkØnt soha- sem hasznÆlhat(cid:2)k fel, Øs jelentıs korlÆtozÆs vagy szankci(cid:2) nØlk(cid:4)l fizetıeszk(cid:3)zre, illetve ÆtruhÆzhat(cid:2) betØtre sem vÆlthat(cid:2)ak. 5. 46. Az AF. 29 alkateg(cid:2)ria a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) b) c) d) e) f) lek(cid:3)t(cid:3)tt betØtek. E betØtek nem vÆlnak azonnal szabadon felhasznÆlhat(cid:2)vÆ, mivel hatÆrozott idıre vannak lek(cid:3)tve, vagy a kivØt elıtt ki kell vÆrni valamilyen felmondÆsi idıt. Ide tartoznak pØldÆul azok a betØtek, amelyeket k(cid:3)telezı tartalØkkØnt helyeznek el a k(cid:3)zponti banknÆl, amennyiben a betØtesek nem tudjÆk azokat felmondÆs vagy korlÆtozÆs nØlk(cid:4)l pØnzzØ tenni; takarØkbetØtek, takarØkbetØtk(cid:3)nyvek, takarØkk(cid:3)tvØnyek, illetve letØti jegyek, melyek egyike sem ÆtruhÆzhat(cid:2), vagy amelyek ÆtruhÆzhat(cid:2)sÆga – habÆr elmØletileg lehetsØges – rendk(cid:5)v(cid:4)l erıs korlÆtokba (cid:4)tk(cid:3)zik; valamilyen megtakar(cid:5)tÆsi rendszer vagy szerzıdØs alapjÆn keletkezı betØtek. Az ilyen betØtek gyakran azt a k(cid:3)telezettsØget r(cid:2)jÆk a betØ- tesre, hogy adott ideig rendszeresen fizessen be, Øs a befizetett tıke, valamint annak esedØkes kamata csak egy meghatÆrozott idıtartam elteltØvel vÆlik hozzÆfØrhetıvØ. Ezeket a betØteket esetenkØnt a megtakar(cid:5)tÆsi idıszak vØgØn lakÆsvÆsÆrlÆs vagy lakÆsØp(cid:5)tØs cØljÆra nyœjtott hitelekkel kombinÆljÆk, amelyek (cid:3)sszege arÆnyban Æll a felhalmozott megtakar(cid:5)tÆssal; takarØk- Øs hitelsz(cid:3)vetkezetek, lakÆsØp(cid:5)tı sz(cid:3)vetkezetek Øs hasonl(cid:2) intØzmØnyek Æltal kiÆll(cid:5)tott Øs esetenkØnt rØszvØnynek is nevezett letØti tanœs(cid:5)tvÆny, mely jogilag vagy gyakorlatilag bemutatÆskor, vagy viszonylag r(cid:3)vid idın bel(cid:4)l visszavÆlthat(cid:2); a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel (cid:3)sszef(cid:4)ggı marginszÆmlÆk, amelyek a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek k(cid:3)telezettsØgeit kØpezik (lÆsd az 5. 81. pont c) alpontjÆt); r(cid:3)vid lejÆratœ visszavÆsÆrlÆsi megÆllapodÆsok (rep(cid:2)k), amelyek a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek k(cid:3)telezettsØgeit kØpezik (lÆsd az 5. 81. pont d) alpontjÆt) (4). 5. 47. Az AF. 29 alkateg(cid:2)ria nem tartalmazza sem a forgathat(cid:2) letØti jegyeket, sem a forgathat(cid:2) takarØkleveleket. Ezeket a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi esz- k(cid:3)z(cid:3)ket nem tartalmaz(cid:2), rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok (AF. 33) kateg(cid:2)riÆjÆba kell sorolni. 5. 48. Az AF. 29 alkateg(cid:2)ria tovÆbbÆ a k(cid:3)vetkezıket tartalmazza: a) a k(cid:3)zponti bank birtokÆban lØvı hivatalos ECU-ÆllomÆny. E pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket az Eur(cid:2)pai MonetÆris IntØzet (EMI) Æltal a tagÆllamok k(cid:3)zponti bankjait(cid:2)l Ætvett pØnz(cid:4)gyi tartalØkok ellenØben, az Eur(cid:2)pai MonetÆris Rendszerrıl (EMS) sz(cid:2)l(cid:2) megÆllapodÆsban foglaltak meg- val(cid:2)s(cid:5)tÆsa cØljÆb(cid:2)l kibocsÆtott ECU-(cid:3)sszegek kØpezik. Ezen ECU-(cid:3)sszegeket az EMI Øs a tagÆllamok k(cid:3)zponti bankjai hasznÆlhatjÆk fel az elszÆmolÆsok Øs az EMI, illetve a k(cid:3)zponti bankok k(cid:3)z(cid:3)tt lebonyol(cid:5)tott gazdasÆgi mßveletek eszk(cid:3)zekØnt. Az EMI az ECU-(cid:3)sszegek EgyØb Birtokosai stÆtusszal ruhÆzhat fel harmadik orszÆgbeli monetÆris hat(cid:2)sÆgokat, valamint nemzetk(cid:3)zi monetÆris intØzmØnyeket (5); (4) Az 1993-as SNA (11. 32, 11. 72 Øs 11. 83) a hitelek k(cid:3)rØbe sorolja a visszavÆsÆrlÆsi megÆllapodÆsokat, hacsak nem jÆr vel(cid:4)k banki k(cid:3)telezettsØg, Øs nincsenek a tÆgabb Ørtelemben vett pØnzmennyisØg nemzeti kateg(cid:2)riÆjÆba sorolva; ez ut(cid:2)bbi esetben a visszavÆsÆrlÆsi megÆllapodÆsok az egyØb betØtek k(cid:3)zØ soroland(cid:2)k. (5) Az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØget lØtrehoz(cid:2) szerzıdØshez mellØkelt, az Eur(cid:2)pai MonetÆris IntØzet alapszabÆlyÆr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) jegyzık(cid:3)nyv 6. 2. Øs 6. 3. cikke. 134 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet b) c) a k(cid:3)zponti banknak a nagyon r(cid:3)vid tÆvœ finansz(cid:5)rozÆsi Øs a r(cid:3)vid tÆvœ monetÆris tÆmogatÆsi mechanizmusb(cid:2)l eredı pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsei vagy k(cid:3)telezettsØgei. Ezek kezelØse az EMI feladata (6); az IMF-fel szemben fennÆll(cid:2) devizatartalØkok rØszØt kØpezı Øs hitelekkel alÆ nem tÆmasztott pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsek. Ezek egy-egy IMF-tag tartalØkrØsz-foly(cid:2)s(cid:5)tÆsi poz(cid:5)ci(cid:2)jÆb(cid:2)l Ællnak, ami a tag tartalØkeszk(cid:3)z-jegyzØsØnek rØszbefizetØsØbıl, valamint abb(cid:2)l ad(cid:2)dik, hogy a Valuta- alap rØszØrıl milyen a tag fizetıeszk(cid:3)zØbıl t(cid:3)rtØnı nett(cid:2) igØnybevØtel; d) hitelekkel alÆ nem tÆmasztott k(cid:3)telezettsØgek az IMF-fel szemben. Ezek az IMF `ltalÆnos ForrÆsok SzÆmlÆjÆn a Valutaalap Æltal biztos(cid:5)tott hitel igØnybevØtelØbıl Ællnak; a szÆmla egy-egy tagÆllamnak az IMF-nØl elhelyezett, visszavÆsÆrlÆsi k(cid:3)telezettsØg alÆ tartoz(cid:2) fizetıeszk(cid:3)z- mennyisØgØt jelzi. 5. 49. Valamennyi szektor Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld birtokÆban lehetnek egyØb betØtek. Ezek tœlnyom(cid:2)rØszt monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)tele- zettsØgei, de egyØb szektorokØ is lehetnek, pØldÆul a kormÆnyzatØ (lÆsd az 5. 74. –5. 76. pontot). R(cid:6)SZV(cid:6)NYEKEN K˝V(cid:7)LI (cid:6)RT(cid:6)KPAP˝ROK (F. 3) 5. 50. MeghatÆrozÆs: A rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok (F. 3) kateg(cid:2)ria a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rokkal, vagyis a bemutat(cid:2)ra sz(cid:2)l(cid:2), ÆltalÆban forgathat(cid:2) Øs mÆsodlagos piacokon forgalmazott vagy (cid:4)gyletek kiegyenl(cid:5)tØsØre szolgÆl(cid:2), a kibocsÆt(cid:2) intØzmØnyi egysØgben tulajdonjogot nem biztos(cid:5)t(cid:2) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveleteket (AF. 3) foglalja magÆban. 5. 51. Az AF. 3 kateg(cid:2)ria azokat a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket foglalja magÆban, amelyeket jellemzıen a forgalmazÆsra szÆnt okmÆnyok testes(cid:5)tenek meg, Øs amelyek nØvØrtØkØt a kibocsÆtÆskor hatÆrozzÆk meg. K(cid:3)zØj(cid:4)k tartoznak a vÆlt(cid:2)k, a k(cid:3)tvØnyek, a letØti jegyek, a kereskedelmi pap(cid:5)rok, az ad(cid:2)s- levelek, a derivat(cid:5)v pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs mÆs hasonl(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k, melyekkel rendszerint a pØnzpiacokon kereskednek (a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Øs a hitelek kateg(cid:2)riÆjÆnak megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØsØvel kapcsolatban lÆsd az 5. 77. –5. 80. pontot). 5. 52. Valamennyi szektor Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld birtokÆban lehetnek pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zkØnt rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok. Ezek tœlnyom(cid:2)rØszt pØnz(cid:4)gyi vÆl- lalatok Øs nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok, k(cid:3)zponti kormÆnyzatok, tartomÆnyi kormÆnyzatok Øs helyi (cid:3)nkormÆnyzatok, tovÆbbÆ a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)telezett- sØgei. 5. 53. Az F. 3 kateg(cid:2)ria a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k kØt alkateg(cid:2)riÆjÆb(cid:2)l Æll (7): a) ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel (F. 33); b) szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (F. 34). (cid:7)rtØkpap(cid:3)rok a rØszvØnyek Øs a pØnz(cid:4)gyi derivat(cid:3)vÆk kivØtelØvel (F. 33) 5. 54. MeghatÆrozÆs: Az ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel (F. 33) alkateg(cid:2)ria a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel az ØrtØkpap(cid:5)rokkal kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet magÆban foglalja (AF. 33), vagyis azokr(cid:2)l a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rokr(cid:2)l van sz(cid:2) itt, amelyek szelvØnykifizetØsek (kamat) formÆjÆban tulajdonosuknak fel- tØtel nØlk(cid:4)li jogot biztos(cid:5)tanak valamilyen r(cid:3)gz(cid:5)tett, vagy szerzıdØsben meghatÆrozott m(cid:2)don vÆltoz(cid:2) pØnzj(cid:3)vedelemre Øs/vagy egy vagy t(cid:3)bb meghatÆrozott idıpontban, illetve a kiÆll(cid:5)tÆs idıpontjÆban r(cid:3)gz(cid:5)tett idıpontt(cid:2)l kezdıdıen valamilyen megÆllap(cid:5)- tott fix (cid:3)sszegre. 5. 55. Az F. 33 alkateg(cid:2)ria adott esetben a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k kØt alpontjÆra vÆlaszthat(cid:2) szØt: a) r(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel (F. 331); b) hosszœ lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel (F. 332). (6) Az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØget lØtrehoz(cid:2) szerzıdØshez mellØkelt, az Eur(cid:2)pai MonetÆris IntØzet alapszabÆlyÆr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) jegyzık(cid:3)nyv 6. 1. cikkØnek mÆsodik francia bekezdØse. (7) Az 1993-as SNA (11. 79, 11. 80 Øs 11. 81) a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek esedØkessØg szerinti bontÆsÆt ajÆnlja vÆlaszthat(cid:2) formÆ- ban r(cid:3)vid (F. 31), valamint hosszœ lejÆratœ (F. 32) mßveletekre. Ugyanakkor az 1993-as SNA (11. 82) a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek egy tovÆbbi vÆlaszthat(cid:2) felosztÆsÆr(cid:2)l is rendelkezik, melyben k(cid:4)l(cid:3)n kimutatja a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteket ott, ahol ennek az elemzØsek Øs a gazdasÆgpolitika szempontjÆb(cid:2)l jelentısØge van. Az ESA ezt a mÆsodik megoldÆst fogadta el. Ez megk(cid:3)nny(cid:5)ti az 1993-as FizetØsi MØrleg KØzik(cid:3)nyvben meghatÆrozott hitelviszonyt megtestes(cid:5)tı ØrtØkpap(cid:5)rok alkateg(cid:2)riÆjÆhoz val(cid:2) kapcsol(cid:2)dÆst, ami a hitelviszonyt megtestes(cid:5)tı ØrtØkpap(cid:5)rokat k(cid:3)tvØnyekre, k(cid:3)telezvØnyekre, pØnzpiaci eszk(cid:3)z(cid:3)kre Øs szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kre osztja fel. Az 1993-as SNA k(cid:2)dokkal val(cid:2) esetleges (cid:3)sszekeverØs elker(cid:4)lØse vØgett az ESA az F. 31 Øs az F. 32 k(cid:2)dot nem hasznÆlja. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 135 R(cid:5)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:6)rok a rØszvØnyek Øs a pØnz(cid:7)gyi derivat(cid:6)vÆk kivØtelØvel (F. 331) 5. 56. MeghatÆrozÆs: A r(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel (F. 331) alpont a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel a r(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rokkal (AF. 331), vagyis a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel az eredeti lejÆratÆt tekintve r(cid:3)vid lejÆratœ (lÆsd az 5. 22. pontot) ØrtØkpap(cid:5)rokkal kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet magÆban foglalja. 5. 57. A szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ktıl eltØrı r(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok kibocsÆtÆsa ÆltalÆban diszkont ØrtØken t(cid:3)rtØnik. 5. 58. Az AF. 331 alpont a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) r(cid:3)vid lejÆratœ kincstÆrjegyek Øs a kormÆnyzat Æltal kibocsÆtott egyØb r(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok, azokat a pap(cid:5)rokat is beleØrtve, amelyeket egyØb monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek jegyeznek azØrt, hogy a k(cid:3)telezı tartalØkkØpzØs k(cid:3)vetelmØnyØnek eleget tegyenek; b) pØnz(cid:4)gyi Øs nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Æltal kibocsÆtott forgathat(cid:2), r(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok. Az ilyen pap(cid:5)rok megjel(cid:3)lØsØre t(cid:3)bb kifejezØs is hasznÆlatos, k(cid:3)zØj(cid:4)k tartozik a kereskedelmi vÆlt(cid:2), a sajÆt vÆlt(cid:2), a k(cid:3)telezvØny, az idegen vÆlt(cid:2), a letØti jegy stb. ; c) hosszœ tÆvon szavatolt, jegyzØsi garanciÆval ellÆtott r(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok kibocsÆtÆsi lehetısØgei (NIF) ; d) banki elfogadvÆnyok (BA). A banki elfogadvÆnyon kereszt(cid:4)l a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok elfogadjÆk a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Æltal kibocsÆtott intØzvØnyeket, ÆruvÆlt(cid:2)kat vagy idegen vÆlt(cid:2)kat, ez egyben egy olyan k(cid:3)telezvØny, amelyben a kibocsÆt(cid:2) feltØtel nØlk(cid:4)li (cid:5)gØretet tesz arra, hogy adott idıpontban kifizeti a megjel(cid:3)lt (cid:3)sszeget. A banki elfogadvÆny feltØtel nØlk(cid:4)li pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØst testes(cid:5)t meg birtokosa szÆ- mÆra, m(cid:5)g feltØtel nØlk(cid:4)li k(cid:3)telezettsØget az elfogad(cid:2) pØnz(cid:4)gyi vÆllalat rØszØrıl. A pØnz(cid:4)gyi vÆllalat ellentØtelezı mßvelete egy olyan r(cid:3)vid lejÆratœ hitellel kapcsolatos mßvelet, amelyet a pØnz(cid:4)gyi vÆllalat nyœjt (cid:4)gyfelØnek. Ez indokolja azt, hogy ajÆnlatos a banki elfogadvÆnyokat az elfogad(cid:2) pØnz(cid:4)gyi vÆllalat tØnyleges k(cid:3)telezettsØgekØnt Øs az okmÆny birtokosÆnak pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zekØnt kezelni annak ellenØre, hogy pØnzmozgÆs esetleg mØg nem is t(cid:3)rtØnt. Ezt az ajÆnlÆst rugalmasan kell kezelni, szÆmolva az egyes orszÆgokban e tekintetben kialakult gyakorlattal Øs az ilyen okmÆnyok jellegØben mutatkoz(cid:2) kisebb-nagyobb eltØrØsekkel. 5. 59. Az AF. 331 alpont nem foglalja magÆban azokat az ØrtØkpap(cid:5)rokat, amelyek forgathat(cid:2)sÆga – bÆr elmØletileg lehetsØges – a gyakorlatban rendk(cid:5)v(cid:4)l erıs korlÆtokba (cid:4)tk(cid:3)zik, Øs amelyeket ennØlfogva vagy az egyØb betØtek (AF. 29) vagy a r(cid:3)vid lejÆratœ hitelek (AF. 41) alkateg(cid:2)riÆjÆba kell sorolni (lÆsd az 5. 74. –5. 76. pontot). Hosszœ lejÆratœ ØrtØkpap(cid:6)rok a rØszvØnyek Øs a pØnz(cid:7)gyi derivat(cid:6)vÆk kivØtelØvel (F. 332) 5. 60. MeghatÆrozÆs: A hosszœ lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel (F. 332) alpont a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel a hosszœ lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rokkal (AF. 332), vagyis a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel az eredeti lejÆratÆt tekintve hosszœ lejÆratœ (lÆsd az 5. 22. pontot) ØrtØkpap(cid:5)rokkal kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet magÆban foglalja. 5. 61. A hosszœ lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rokat ÆltalÆban szelvØnyekkel bocsÆtjÆk ki. 5. 62. Az AF. 332 alpont a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) bemutat(cid:2)ra sz(cid:2)l(cid:2) k(cid:3)tvØnyek; b) hÆtrasorolt k(cid:3)tvØnyek, amelyeknØl gyakran hÆtrasorolt tartozÆs elnevezØs is hasznÆlatos; c) vÆlaszthat(cid:2) lejÆratœ k(cid:3)tvØnyek, melyek k(cid:3)z(cid:4)l a legkØsıbbi idıpont t(cid:3)bb mint egy Øv elteltØvel k(cid:3)vetkezik be; d) lejÆrati dÆtum nØlk(cid:4)li vagy jÆradØkk(cid:3)tvØnyek; e) lebegı kamatozÆsœ k(cid:3)tvØnyek (FRN); f) indexÆlt ØrtØkpap(cid:5)rok, ahol a tıke(cid:3)sszeg ØrtØke egy Ærindexhez, egy Æru ÆrÆhoz vagy egy Ærfolyamindexhez k(cid:3)t(cid:3)tt; g) erısen diszkontÆlt k(cid:3)tvØnyek Øs nem kamatoz(cid:2) (kamatszelvØny nØlk(cid:4)li) k(cid:3)tvØnyek; h) eurok(cid:3)tvØnyek. LegalÆbb kØt orszÆg pØnzpiacÆra egyidejßleg kihelyezett k(cid:3)tvØnykibocsÆtÆs, ahol a k(cid:3)tvØnyek nem sz(cid:4)ksØgszerßen e kØt orszÆg pØnznemØre sz(cid:2)lnak, Øs a kihelyezØst ÆltalÆban t(cid:3)bb orszÆg pØnz(cid:4)gyi vÆllalatainak konzorciuma vØgzi; i) magÆnkibocsÆtÆsœ k(cid:3)tvØnyek, vagyis olyan k(cid:3)tvØnyek, amelyeket kØtoldalœ megÆllapodÆs egy bizonyos befektetıi k(cid:3)rre korlÆtoz, amennyi- ben a k(cid:3)tvØnyek legalÆbb potenciÆlisan ÆtruhÆzhat(cid:2)ak; ennek hiÆnyÆban ezeket a k(cid:3)tvØnyeket hosszœ lejÆratœ hitelkØnt kell kezelni; j) tØnylegesen ÆtruhÆzhat(cid:2)vÆ vÆlt hitelek. Ez az ØrtelmezØs azonban csak abban az esetben alkalmazhat(cid:2), ha a hitelekkel szervezett mÆsodla- gos piacon kereskednek (lÆsd az 5. 79. pontot); k) hitelkonverzi(cid:2) eredmØnyekØnt lØtrej(cid:3)vı ØrtØkpap(cid:5)rok. A konvertÆlÆs kØt pØnz(cid:4)gyi mßveletbıl Æll: a hitel megszßnØsØbıl Øs az œj ØrtØkpap(cid:5)- rok lØtrehozÆsÆb(cid:2)l; 136 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet l) akÆr a kibocsÆt(cid:2), akÆr mÆs vÆllalat rØszvØnyeire mindaddig ÆtvÆlthat(cid:2) k(cid:3)tvØnyek Øs k(cid:3)lcs(cid:3)nk(cid:3)tvØnyek, am(cid:5)g konvertÆlÆsuk mØg nem t(cid:3)rtØnt meg. A konvertÆlÆs kØt pØnz(cid:4)gyi mßveletbıl Æll: a k(cid:3)tvØny, illetve a k(cid:3)lcs(cid:3)nk(cid:3)tvØny felszÆmolÆsÆb(cid:2)l Øs a rØszvØnykibocsÆtÆsb(cid:2)l. Ott, ahol a konvertÆlÆsi opci(cid:2) elvÆlaszthat(cid:2) az alapjÆt kØpezı k(cid:3)tvØnytıl, az opci(cid:2)t (cid:3)nÆll(cid:2) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zkØnt kell kezelni, melyet a szÆr- mazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (AF. 34) alkateg(cid:2)riÆjÆba kell sorolni (lÆsd az 5. 67. pont a) Øs b) alpontjÆt); m) olyan rØszvØnyek vagy rØszjegyek, amelyek utÆn fix (cid:3)sszegß j(cid:3)vedelem jÆr, de amelyek nem biztos(cid:5)tanak rØszesedØst egy tÆrsasÆg felszÆmo- lÆsa nyomÆn keletkezı maradvÆnyØrtØk felosztÆsÆban, beleØrtve az osztalØkt(cid:3)bblet kifizetØsØre nem jogos(cid:5)t(cid:2) elsıbbsØgi rØszvØnyeket is. 5. 63. Az AF. 332 alpont tovÆbbi olyan pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket foglal magÆban, amelyeket hitelek, jelzÆlog, hitelkÆrtya-tartozÆs, r(cid:3)vid lejÆratœ k(cid:3)vetelØ- sek Øs egyØb eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkpap(cid:5)ros(cid:5)tÆsa formÆjÆban bocsÆtanak ki. EsetenkØnt az œj ØrtØkpap(cid:5)rt a tØnylegesen lejÆrt eredeti eszk(cid:3)z helyett bocsÆtjÆk ki. Ezzel szemben ha az eredeti eszk(cid:3)z egy mÆsik intØzmØnyi egysØg birtokÆba ker(cid:4)l, akkor az œj ØrtØkpap(cid:5)rok az eredeti intØzmØnyi egysØg vagyonmØrlegØben az eredeti eszk(cid:3)z helyØbe lØpnek. Ebben az esetben az eredeti eszk(cid:3)zt annak az œj intØzmØnyi egysØgnek a vagyon- mØrlegØben kell elszÆmolni, amelyik az eszk(cid:3)z birtokÆba jutott. 5. 64. Az F. 332 alpont nem tartalmazza a k(cid:3)vetkezıket: a) visszavÆsÆrlÆsi megÆllapodÆsok rØszØt kØpezı ØrtØkpap(cid:5)rokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek. A visszavÆsÆrlÆsi megÆllapodÆsokat az egyØb betØtek alkateg(cid:2)riÆjÆba (lÆsd az 5. 46. pont f) alpontjÆt) vagy a hitelek kateg(cid:2)riÆjÆba (lÆsd az 5. 81. pont d) alpontjÆt) kell sorolni att(cid:2)l f(cid:4)ggıen, hogy a mßveletek az intØzmØnyi egysØgek melyikØt Ørintik. A hitelbe adott vagy a visszavÆsÆrolt ÆllomÆny nem vÆltoztatja meg a mØrleget, Øs besorolÆsa tovÆbbra is AF. 332 marad; b) nem forgathat(cid:2) ØrtØkpap(cid:5)rokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek. Ezeket a hosszœ lejÆratœ hitelek alkateg(cid:2)riÆjÆba kell sorolni; c) nem ÆtruhÆzhat(cid:2) hitelmßveletek, beleØrtve a harmadik fØl rØszØre eladott hiteleket, amelyek vonatkozÆsÆban ugyanakkor szervezett mÆsod- lagos piac nem lØtezik (lÆsd az 5. 79. pontot). SzÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:1)z(cid:1)k (F. 34) 5. 65. MeghatÆrozÆs: A szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (F. 34) alkateg(cid:2)ria a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 34), vagyis mÆs elsıdleges eszk(cid:3)z(cid:3)n alapul(cid:2) vagy abb(cid:2)l szÆrmaztatott (cid:3)sszes pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zt magÆban foglalja. Az elsıdleges eszk(cid:3)z ÆltalÆban egy mÆsik pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z, de lehet Ærucikk vagy egy index is. 5. 66. A szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kre ØrvØnyes a mÆsodlagos eszk(cid:3)z(cid:3)k elnevezØs is, valamint mivel lØtrehozÆsuk hÆtterØben gyakran a kockÆzat kik(cid:4)sz(cid:3)b(cid:3)lØsØnek szÆndØka Æll, a fedezeti eszk(cid:3)z elnevezØs is. Csak azok a mÆsodlagos eszk(cid:3)z(cid:3)k pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k a rendszerben, Øs tartoz- nak az AF. 34 alkateg(cid:2)riÆba, amelyeknek van piaci ØrtØk(cid:4)k, mert a piacon ÆtruhÆzhat(cid:2)ak, illetve a piacon kompenzÆlhat(cid:2)ak (lÆsd az 5. 05. pon- tot). 5. 67. Az AF. 34 alkateg(cid:2)ria a k(cid:3)vetkezıket tartalmazza: a) a forgathat(cid:2) Øs a tızsdØn k(cid:5)v(cid:4)l ØrtØkes(cid:5)tett (OTC) opci(cid:2)k. Az opci(cid:2)k olyan feltØteles eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek anØlk(cid:4)l, hogy bÆrmire k(cid:3)teleznØk az opci(cid:2) birtokosÆt, jogosultsÆgot biztos(cid:5)tanak neki arra, hogy adott idıszakon bel(cid:4)l (amerikai opci(cid:2)), illetve adott idıpontban (eur(cid:2)pai opci(cid:2)) elıre meghatÆrozott Æron (k(cid:3)tØsi Æron) pØnz(cid:4)gyi vagy nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket (elsıdleges eszk(cid:3)z(cid:3)ket) vÆsÆroljon (vØteli opci(cid:2) esetØn) az opci(cid:2) kibocsÆt(cid:2)jÆt(cid:2)l (az opci(cid:2) ki(cid:5)r(cid:2)jÆt(cid:2)l), illetve ilyen eszk(cid:3)z(cid:3)ket adjon el neki (eladÆsi opci(cid:2) esetØn). Az opci(cid:2) vÆsÆrl(cid:2)ja d(cid:5)jat fizet (opci(cid:2)s d(cid:5)j) az opci(cid:2) ki(cid:5)r(cid:2)jÆnak azØrt a k(cid:3)telezettsØgvÆllalÆsÆØrt, miszerint az eladja vagy megvÆsÆrolja az elsıdleges eszk(cid:3)z meghatÆ- rozott mennyisØgØt, vagy a vÆsÆrl(cid:2) felsz(cid:2)l(cid:5)tÆsÆra megfelelı d(cid:5)jazÆsban rØszes(cid:5)ti ıt. Ezt a k(cid:3)telezettsØgvÆllalÆst megegyezØs alapjÆn az opci(cid:2) ki(cid:5)r(cid:2)jÆnak k(cid:3)telezettsØgekØnt kell kezelni, mert az opci(cid:2)s d(cid:5)j annak a foly(cid:2) k(cid:3)ltsØgnek felel meg, amivel feltØteles k(cid:3)telezettsØgØnek kivÆsÆr- lÆsa az opci(cid:2) ki(cid:5)r(cid:2)ja szÆmÆra jÆr; b) opci(cid:2)s utalvÆnyok. Ezek a forgathat(cid:2) opci(cid:2)k azon fajtÆjÆt kØpviselik, amelyek az opci(cid:2) birtokosÆnak jogot biztos(cid:5)tanak arra, hogy az opci(cid:2)s utalvÆnyok kibocsÆt(cid:2)jÆt(cid:2)l (ÆltalÆban egy vÆllalatt(cid:2)l) meghatÆrozott feltØtelekkel Øs meghatÆrozott idıre sz(cid:2)l(cid:2)an bizonyos szÆmœ rØszvØnyt vagy k(cid:3)tvØnyt megvÆsÆroljon. Vannak valutautalvÆnyok is, amelyek ØrtØke valamely fizetıeszk(cid:3)z azon (cid:3)sszegØn alapul, amelyre egy mÆsik fizetıeszk(cid:3)znek az utalvÆny Øs a harmadik fizetıeszk(cid:3)zh(cid:3)z k(cid:3)t(cid:3)tt keresztvaluta-utalvÆnyok (cross-currency warrants) lejÆratÆ- nak idıpontjÆban vagy elıtte t(cid:3)rtØnı megvÆsÆrlÆsÆhoz sz(cid:4)ksØg van. Az utalvÆnyok kibocsÆt(cid:2)jÆt megegyezØs alapjÆn œgy kell tekinteni, mint aki a feltØteles k(cid:3)telezettsØge kivÆsÆrlÆsÆval jÆr(cid:2) foly(cid:2) k(cid:3)ltsØgeknek megfelelı k(cid:3)telezettsØget vÆllalt; c) a hatÆridıs (cid:4)gyletek, de csak akkor, ha van piaci ØrtØk(cid:4)k, mert forgathat(cid:2)ak, vagy a piacon kompenzÆlhat(cid:2)ak. A hatÆridıs (cid:4)gylet k(cid:3)tele- zettsØgvÆllalÆs meghatÆrozott mennyisØgß Ærucikknek, devizÆnak vagy ØrtØkpap(cid:5)rnak valamely adott j(cid:3)vıbeli szÆll(cid:5)tÆsi idıpontra esedØkes, 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 137 d) e) r(cid:3)gz(cid:5)tett Æron t(cid:3)rtØnı eladÆsÆra vagy megvÆsÆrlÆsÆra. A hatÆridıs (cid:4)gyletek valamilyen egyedi pØnz(cid:4)gyi vagy nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z helyett alapulhatnak indexen is; a swap(cid:4)gyletek, de csak akkor, ha van piaci ØrtØk(cid:4)k, mert forgathat(cid:2)ak, vagy a piacon kompenzÆlhat(cid:2)ak. A swap(cid:4)gylet szerzıdØses megÆl- lapodÆs kØt fØl k(cid:3)z(cid:3)tt, akik abban Ællapodnak meg, hogy bizonyos idı alatt Øs elıre meghatÆrozott szabÆlyok szerint, az elad(cid:2)sodÆs azonos (cid:3)sszege mellett sorozatos kifizetØseket cserØlnek egymÆssal. Ennek a kØt legelterjedtebb vÆltozata a kamatlÆbswap Øs a devizaswap. A kamatlÆbswap-(cid:4)gyletek k(cid:3)rØbe tartozik a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı jellegß kamatfizetØsek cserØje, pØldÆul Ælland(cid:2) kamat cserØje vÆltoz(cid:2) kamatra, kØt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı vÆltoz(cid:2) kamatlÆb cserØje, az egyik pØnznemben szÆm(cid:5)tott Ælland(cid:2) kamatlÆb cserØje egy mÆsik pØnznemben szÆm(cid:5)tott vÆltoz(cid:2) kamatlÆbra stb. (lÆsd a 4. 47. pontot). A devizaswap-(cid:4)gyletek k(cid:3)rØbe kØt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı deviza meghatÆrozott (cid:3)sszegØnek cserØje tartozik ut(cid:2)la- gos visszafizetØssel, ami egyarÆnt magÆban foglalja a kamatfizetØsek Øs a t(cid:3)rlesztØsek folyamatait bizonyos idı alatt Øs elıre meghatÆrozott szabÆlyok szerint; a hatÆridıs kamatlÆb-megÆllapodÆsok (FRA), de csak akkor, ha van piaci ØrtØk(cid:4)k, mert forgathat(cid:2)ak, vagy a piacon kompenzÆlhat(cid:2)ak. A hatÆridıs kamatlÆb-megÆllapodÆs olyan szerzıdØses megÆllapodÆs, amelyben kØt fØl a kamatlÆb-vÆltozÆsok elleni vØdelem ØrdekØben egy bizonyos kØpzett tıke(cid:3)sszeg utÆn – amely soha nem ker(cid:4)l ÆtvÆltÆsra –, meghatÆrozott teljes(cid:5)tØsi napon fizetendı kamat mØrtØkØrıl Ællapo- dik meg. A kifizetØsek a megÆllapodÆsban szereplı hatÆridıs kamatlÆb Øs a teljes(cid:5)tØs idıpontjÆban ØrvØnyes piaci kamatlÆb k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zethez kapcsol(cid:2)dnak. Ezeket tulajdonosi j(cid:3)vedelemkØnt tartja nyilvÆn a rendszer (lÆsd a 4. 47. pontot). 5. 68. Az AF. 34 alkateg(cid:2)ria nem tartalmazza a k(cid:3)vetkezıket: a) azt az elsıdleges eszk(cid:3)zt, amelyen a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z alapul; b) a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel (cid:3)sszef(cid:4)ggı visszafizetendı marginszÆmlÆk. Ezeket ugyanis az egyØb betØtek (AF. 29) (lÆsd az 5. 46. pont e) alpontjÆt), vagy a hitelek (AF. 4) (lÆsd az 5. 81. pont c) alpontjÆt) k(cid:3)zØ kell sorolni az Ørintett intØzmØnyi egysØgektıl f(cid:4)ggıen; c) azon mÆsodlagos eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek a piacon nem forgathat(cid:2)ak Øs nem kompenzÆlhat(cid:2)ak. HITELEK (F. 4) 5. 69. MeghatÆrozÆs: A hitelek kateg(cid:2)ria (F. 4) a hitelekkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 4) magÆban foglalja, vagyis azokat a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket, amelyek akkor j(cid:3)nnek lØtre, amikor a hitelezık akÆr k(cid:3)zvetlen(cid:4)l, akÆr k(cid:3)zvet(cid:5)tık œtjÆn pØnzt adnak k(cid:3)lcs(cid:3)n az ad(cid:2)soknak, amit vagy nem forgathat(cid:2) okmÆnyok tÆmasztanak alÆ, vagy nem igazolnak okmÆnyok. 5. 70. A hitelek ÆltalÆnos jellemzıi a k(cid:3)vetkezık: a) a hitelnyœjtÆs feltØteleit vagy a hitelezı pØnz(cid:4)gyi intØzmØny szabja meg, vagy a hitelezı, illetve a hitelt felvevı fØl egymÆs k(cid:3)z(cid:3)tt k(cid:3)zvet- len(cid:4)l vagy (cid:4)gyn(cid:3)k beiktatÆsÆval tÆrgyalÆsos œton r(cid:3)gz(cid:5)ti; b) a hitelnyœjtÆs sorÆn rendszerint a hitelt felvevı fØl a kezdemØnyezı; c) a hitel feltØtel nØlk(cid:4)li tartozÆs a hitelezı felØ, amelyet lejÆratkor az ad(cid:2)s k(cid:3)teles visszafizetni, Øs amely mindaddig kamatozik. 5. 71. Az F. 4 kateg(cid:2)ria indokolt esetben a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k kØt alkateg(cid:2)riÆjÆra bonthat(cid:2): a) r(cid:3)vid lejÆratœ hitelek (F. 41); b) hosszœ lejÆratœ hitelek (F. 42). R(cid:1)vid lejÆratœ hitelek (F. 41) 5. 72. MeghatÆrozÆs: A r(cid:3)vid lejÆratœ hitelek alkateg(cid:2)ria (F. 41) a r(cid:3)vid lejÆratœ hitelekkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 41) magÆban foglalja, vagyis az eredeti lejÆratÆt tekintve r(cid:3)vid lejÆrattal nyœjtott hiteleket (lÆsd az 5. 22. pontot), tovÆbbÆ a felsz(cid:2)l(cid:5)tÆsra vissza- fizetendı hiteleket. Hosszœ lejÆratœ hitelek (F. 42) 5. 73. MeghatÆrozÆs: A hosszœ lejÆratœ hitelek alkateg(cid:2)ria (F. 42) a hosszœ lejÆratœ hitelekkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 42) magÆ- ban foglalja, vagyis az eredeti lejÆratÆt tekintve hosszœ lejÆrattal nyœjtott hiteleket (lÆsd az 5. 22. pontot). 138 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 5. 74. A hitelekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek (F. 4) Øs a betØtekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek (F. 22, F. 29) k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØgtØtel gyakran alapul azon a tØnyen, hogy a mßveletben ki a kezdemØnyezı fØl. Azokban az esetekben, amikor a kezdemØnyezØs a hitelfelvevı oldalÆr(cid:2)l t(cid:3)rtØ- nik, a mßveletet a hitelekhez kell sorolni, m(cid:5)g azokban az esetekben, amikor a hitelezı a kezdemØnyezı fØl, a mßveletet valamelyik betØt-alka- teg(cid:2)riÆba kell sorolni. Annak eld(cid:3)ntØse azonban, hogy adott esetben melyik fØl volt a kezdemØnyezı, gyakran meg(cid:5)tØlØs kØrdØse. 5. 75. A rezidens, illetve a nem rezidens monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnynek nyœjtott r(cid:3)vid lejÆratœ hiteleket megegyezØs alapjÆn rendszerint a betØtek valamelyik alkateg(cid:2)riÆjÆba (AF. 22, AF. 29), m(cid:5)g a rezidens, illetve nem rezidens monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyektıl eltØrı intØzmØnyi egysØgek- nØl elhelyezett r(cid:3)vid lejÆratœ betØteket rendszerint a r(cid:3)vid lejÆratœ hitelek (AF. 41) alkateg(cid:2)riÆjÆba kell sorolni. EzØrt m(cid:5)g a betØtek tœlnyom(cid:2)- rØszt a rezidens Øs nem rezidens monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek (lÆsd az 5. 44. Øs az 5. 49. pontot) k(cid:3)telezettsØgeikØnt jelennek meg, ugyane- zek a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek rendszerint nem rendelkeznek r(cid:3)vid lejÆratœ hitelk(cid:3)telezettsØggel a rendszerben. 5. 76. ElemzØsi szempontb(cid:2)l talÆn hasznos lehet nØhÆny kivØtelt tenni a fenti megegyezØsek tekintetØben. Ilyen kivØtelek a kormÆnyzatban elhelyezett takarØkbetØtek Øs a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tti nemmonetÆrisarany-swap(cid:4)gyletek (lÆsd az 5. 81. pont e) alpontjÆt) (8). 5. 77. A hitelekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek (F. 4) Øs a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek (F. 3) a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k forgathat(cid:2)sÆgÆnak mØrtØke Øs ennek velejÆr(cid:2)i alapjÆn k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztethetıek meg. 5. 78. Az ØrtØkpap(cid:5)r-kibocsÆtÆs nagyszÆmœ azonos okmÆnyb(cid:2)l Æll, melyek mindegyike valamilyen kerek (cid:3)sszeget kØpvisel, Øs ezek egy(cid:4)ttesen teszik ki a teljes, bevonÆsra ker(cid:4)lı (cid:3)sszeget. Ezzel szemben a hiteleket az esetek t(cid:3)bbsØgØben egyetlen okmÆny igazolja, Øs a vel(cid:4)k kapcsolatos gazda- sÆgi mßveletek egyetlen hitelezı Øs egyetlen ad(cid:2)s k(cid:3)z(cid:3)tt zajlanak le. A szindikÆlt hitelek esetØben azonban t(cid:3)bb hitelezı vesz rØszt a hitel nyœj- tÆsÆban. 5. 79. A hiteleknek lØtezik mÆsodlagos kereskedelme is. Azonban az egyedi hitelek csak esetlegesen ker(cid:4)lnek forgalmazÆsra. Abban az esetben, ha egy hitel egy szervezett piacon forgathat(cid:2)vÆ vÆlik, akkor a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok kateg(cid:2)riÆjÆba kell sorolni. Ez az eredeti hitel expli- cit konverzi(cid:2)jÆt jelenti (lÆsd az 5. 62. pont j) Øs k) alpontjÆt). 5. 80. A szokvÆnyos hiteleket a legt(cid:3)bb esetben pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok k(cid:5)nÆljÆk, Øs gyakran hÆztartÆsokhoz helyezik ki. A feltØteleket a pØnz(cid:4)gyi vÆllala- tok szabjÆk, Øs a hÆztartÆsok csak arr(cid:2)l d(cid:3)nthetnek, hogy elfogadjÆk-e azokat vagy sem. Ehhez kØpest a nem szokvÆnyos hitelek feltØtelei Ælta- lÆban a hitelezı Øs az ad(cid:2)s k(cid:3)z(cid:3)tt folytatott tÆrgyalÆsok eredmØnyekØnt alakulnak ki. Ez fontos kritØriuma annak, hogy k(cid:3)nnyebben meg lehes- sen k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni a nem szokvÆnyos hiteleket a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rokt(cid:2)l. `llampap(cid:5)r-kibocsÆtÆsok esetØn a kibocsÆtÆs feltØteleit a hitelfelvevı hatÆrozza meg lehetıleg a kibocsÆtÆst irÆny(cid:5)t(cid:2) bankkal folytatott konzultÆci(cid:2)t k(cid:3)vetıen. A magÆn-ØrtØkpap(cid:5)rkibocsÆtÆsok esetØben azonban a hitelezı Øs az ad(cid:2)s megegyezØse alak(cid:5)tja ki a kibocsÆtÆs feltØteleit (lÆsd az 5. 62. pont i) alpontjÆt). 5. 81. Az AF. 4 kateg(cid:2)ria a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) foly(cid:2)szÆmla-egyenlegek, pØldÆul vÆllalatcsoporton bel(cid:4)li egyenlegek a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Øs nem rezidens leÆnyvÆllalataik k(cid:3)z(cid:3)tt, de azoknak az egyenlegeknek a kizÆrÆsÆval, amelyek monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek betØtek alkateg(cid:2)riÆiba sorolt k(cid:3)telezettsØgeit kØpezik; b) munkavÆllal(cid:2)i egyenlegek a vÆllalati nyeresØgben val(cid:2) rØszesedØs(cid:4)k miatt; c) d) e) visszafizetendı marginkifizetØsek azokkal a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel (cid:3)sszef(cid:4)ggØsben, amelyek a nem monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØz- mØnyektıl eltØrı intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)telezettsØgeit kØpezik (lÆsd az 5. 46. pont e) alpontjÆt); r(cid:3)vid lejÆratœ visszavÆsÆrlÆsi megÆllapodÆsok (rep(cid:2)k), amelyek a nem monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek k(cid:3)telezettsØgeit kØpezik (lÆsd az 5. 46. pont f) alpontjÆt), valamint a hosszœ lejÆratœ visszavÆsÆrlÆsi megÆllapodÆsok; nemmonetÆrisarany-swap(cid:4)gyletekbıl eredı hitelek. Ezek olyan megÆllapodÆsok, amelyekben nem monetÆris aranyat ideiglenesen betØtre cserØlnek. GazdasÆgi jelleg(cid:4)k annyiban hasonl(cid:5)t a biztos(cid:5)tØkkal fedezett hitelhez, hogy az aranyat vÆsÆrl(cid:2) a megÆllapodÆs idıtartamÆra arannyal biztos(cid:5)tott elıleget nyœjt az elad(cid:2)nak Øs az arany visszavÆsÆrlÆsakor a r(cid:3)gz(cid:5)tett Ærb(cid:2)l egy megtØr(cid:4)lØsben rØszes(cid:4)l; f) hitelek, amelyek banki elfogadvÆnyok megfelelıi (lÆsd az 5. 58. pont d) alpontjÆt); (8) Azok a k(cid:3)zponti bank Øs a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tti devizaswap-(cid:4)gyletek, ahol a k(cid:3)zponti bank devizÆt vÆsÆrol a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnytıl a k(cid:3)zponti banknÆl t(cid:3)rtØnı betØtelhelyezØs ellenØben, mik(cid:3)zben k(cid:3)telezettsØgvÆllalÆs t(cid:3)rtØnik, hogy a mßvelet irÆnya egy meghatÆrozott j(cid:3)vıbeli idıpontban t(cid:3)rtØnı visz- szaford(cid:5)tÆsÆra, nem sorolhat(cid:2)k a hitelek kateg(cid:2)riÆjÆba. Ez eltØr az 1993-as SNA-t(cid:2)l (11. 33). 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 139 g) pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing Øs rØszletvÆsÆrlÆsi megÆllapodÆsok (9); h) kereskedelmi hitelek finansz(cid:5)rozÆsÆra szolgÆl(cid:2) k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)k; i) j) jelzÆloghitelek; fogyasztÆsi hitelek; k) rul(cid:5)roz(cid:2) hitelek; l) rØszletvÆsÆrlÆsi hitelek; m) bizonyos k(cid:3)telezettsØgek teljes(cid:5)tØsØnek garanciÆjÆt finansz(cid:5)roz(cid:2) hitelek. 5. 82. Az AF. 4 kateg(cid:2)ria a k(cid:3)vetkezıket foglalja mØg magÆban: a) b) a tagÆllamok fizetØsi mØrlegØhez nyœjtott k(cid:3)zØptÆvœ pØnz(cid:4)gyi tÆmogatÆs nyomÆn keletkezı pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsek vagy k(cid:3)telezettsØgek, amelyeket az EMI kezel (10); az ÆltalÆnos hitelegyezmØny vagy a tagokkal k(cid:3)t(cid:3)tt speciÆlis hitelegyezmØnyek keretØben nyœjtott hitelekkel alÆtÆmasztott k(cid:3)vetelØsek az IMF-fel szemben; A SzerkezetÆtalak(cid:5)tÆsi Alapb(cid:2)l, a Kibıv(cid:5)tett SzerkezetÆtalak(cid:5)tÆsi TÆmogatÆsi Alapb(cid:2)l, valamint a Bizalmi LetØti Alapb(cid:2)l foly(cid:2)s(cid:5)tott hitelekkel alÆ- tÆmasztott k(cid:3)telezettsØgek az IMF felØ. 5. 83. Az AF. 4 kateg(cid:2)ria nem foglalja magÆban a k(cid:3)vetkezıket: a) egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsok (AF. 7), beleØrtve a kereskedelmi hiteleket Øs az elılegeket (AF. 71); b) azok a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek, amelyek abb(cid:2)l ad(cid:2)dnak, hogy ingatlanvagyon, pØldÆul f(cid:3)ldter(cid:4)let Øs Øp(cid:4)letek nem rezi- densek tulajdonÆban vannak. Ezeket a tıkerØszesedØsek alpontba (AF. 513) kell sorolni (lÆsd az 5. 95. pont f) alpontjÆt). 5. 84. A hitelek lehetnek valamennyi szektor Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei vagy k(cid:3)telezettsØgei. Azonban a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyeknek rendszerint nincsenek r(cid:3)vid lejÆratœ hitelk(cid:3)telezettsØgeik a rendszerben. 5. 85. A r(cid:3)vid lejÆratœ hitelek Øs a hosszœ lejÆratœ hitelek alkateg(cid:2)riÆit a rendszerben nem kell tovÆbbi alpontokra felosztani. Ugyanakkor elemzØsi szempontb(cid:2)l hasznos lehet elsısorban a hosszœ lejÆratœ k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)k felbontÆsa fogyasztÆsi hitelekre (11), jelzÆloghitelekre (12) Øs egyØb hitelekre. R(cid:6)SZV(cid:6)NYEK (cid:6)S EGY(cid:6)B TULAJDONOSI K(cid:10)VETEL(cid:6)SEK (F. 5) 5. 86. MeghatÆrozÆs: A rØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek kateg(cid:2)ria (F. 5) a rØszvØnyekkel Øs a tıkerØszesedØsekkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 5) magÆban foglalja, tehÆt mindazon pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket, amelyek tulajdonosi jogokat testes(cid:5)tenek meg vÆllala- tokban Øs kvÆzi vÆllalatokban. Ezek a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆltalÆban jogot biztos(cid:5)tanak tulajdonosaiknak arra, hogy rØszes(cid:4)ljenek a vÆllalatok, illetve a kvÆzi vÆllalatok nyeresØgØbıl, tovÆbbÆ felszÆmolÆs esetØn rØszt kapjanak azok nett(cid:2) vagyonÆb(cid:2)l (13). A rendszer nem tartja nyilvÆn a kibocsÆtÆskor jegyzØsre felajÆnlott, de Æt nem vett rØszvØnyeket. A rØszvØnyek Øs tıkerØszesedØ- sek visszavÆsÆrlÆsra ker(cid:4)lnek, ha a kibocsÆt(cid:2) tÆrsasÆg megvÆsÆrolja, vagy ha felszÆmolÆskor a vÆllalat nett(cid:2) vagyonÆØrt adjÆk cserØbe. LÆsd a „Tart(cid:2)s javak l(cid:5)zingje Øs rØszletvÆsÆrlÆsa” c(cid:5)mß II. mellØkletet. (9) (10) Az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØget lØtrehoz(cid:2) szerzıdØshez mellØkelt, az Eur(cid:2)pai MonetÆris IntØzet alapszabÆlyÆr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) jegyzık(cid:3)nyv 6. 1. cikkØnek harmadik francia bekezdØse. (11) A fogyasztÆsi hitelek hÆztartÆsoknak nyœjtott hitelek, amelyek e gazdasÆgi mßveletek esetØben (cid:4)zleti Øs foglalkoztatÆsi k(cid:3)r(cid:4)k(cid:3)n k(cid:5)v(cid:4)l esı cØlok ØrdekØben jÆrnak el. Nem tartoznak ide a lakÆsØp(cid:5)tØst vagy -vÆsÆrlÆst finansz(cid:5)roz(cid:2) jelzÆloghitelek (t(cid:3)bbek k(cid:3)z(cid:3)tt Æthidal(cid:2) hitelek). A cØl az, hogy a fogyasztÆsi hitel kizÆr(cid:2)lag a hÆztartÆsok Æltal egyØnileg fogyasztott Æruk, illetve szolgÆltatÆsok vÆsÆrlÆsÆhoz k(cid:3)tıdjØk. Az egyes orszÆgok gyakorlata nØmileg eltØrı meghatÆrozÆs alkalmazÆsÆt teheti sz(cid:4)ksØ- gessØ. (12) A jelzÆloghitelek a hitelfelvevı sajÆt elhelyezØsØre hasznÆlt lakÆs jelzÆlogÆval fedezett hosszœ lejÆratœ hitelek. Az egyes orszÆgok gyakorlata nØmileg eltØrı meghatÆro- zÆs alkalmazÆsÆt teheti sz(cid:4)ksØgessØ. (13) FelszÆmolÆs esetØn a nett(cid:2) vagyont a vÆllalat (cid:3)sszes eszk(cid:3)zØnek a tulajdonosok befektetett tıkØjØhez kapcsol(cid:2)d(cid:2) k(cid:3)telezettsØgeken k(cid:5)v(cid:4)li (cid:3)sszes k(cid:3)telezettsØggel cs(cid:3)kkentett (cid:3)sszegekØnt kell meghatÆrozni. 140 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 5. 87. Az F. 5 kateg(cid:2)ria a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k kØt alkateg(cid:2)riÆjÆra bonthat(cid:2): a) rØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel (F. 51); b) befektetØsi jegyek (F. 52). RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:1)vetelØsek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel (F. 51) 5. 88. MeghatÆrozÆs: A rØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel alkateg(cid:2)ria (F. 51) a befektetØsi jegyek kivØtelØvel a rØszvØnyek- kel Øs tıkerØszesedØsekkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 51) magÆban foglalja, vagyis a befektetØsi jegyeken k(cid:5)v(cid:4)l azokat a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket, amelyek vÆllalatokban vagy kvÆzi vÆllalatokban tulajdonjogot testes(cid:5)tenek meg. Ezek a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆltalÆban jogot biztos(cid:5)tanak tulajdonosaiknak arra, hogy rØszes(cid:4)ljenek a vÆllalatok, illetve a kvÆzi vÆllalatok nyeresØgØ- bıl, tovÆbbÆ felszÆmolÆs esetØn rØszesedjenek azok nett(cid:2) vagyonÆb(cid:2)l. 5. 89. Az F. 51 alkateg(cid:2)ria adott esetben a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k hÆrom alpontjÆra bonthat(cid:2): a) tızsdØn jegyzett rØszvØnyek a befektetØsi jegyek nØlk(cid:4)l (F. 511); b) nem jegyzett rØszvØnyek a befektetØsi jegyek nØlk(cid:4)l (F. 512); c) tıkerØszesedØsek (F. 513). TızsdØn jegyzett rØszvØnyek a befektetØsi jegyek nØlk(cid:7)l (F. 511) Øs nem jegyzett rØszvØnyek a befektetØsi jegyek nØlk(cid:7)l (F. 512) 5. 90. MeghatÆrozÆs: A tızsdØn jegyzett rØszvØnyek a befektetØsi jegyek nØlk(cid:4)l alpont (F. 511) a befektetØsi jegyeket kivØve a jegyzett rØszvØnyekkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 511), a nem jegyzett rØszvØnyek a befektetØsi jegyek nØlk(cid:4)l alpont (F. 512) pedig a befektetØsi jegyeket kivØve a nem jegyzett rØszvØnyekkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 512) magÆban foglalja. A rØszvØnyek a vÆllalatok tıkØjØben fennÆll(cid:2) vagyoni ØrdekeltsØget ØrtØkpap(cid:5)r formÆjÆban jelen(cid:5)tik meg, amelyek ÆltalÆban forgat- hat(cid:2)ak. Az AF. 511 alpont azokat a rØszvØnyeket foglalja magÆban, amelyeket valamely elismert ØrtØktızsdØn vagy a mÆsodla- gos piacokon jegyeznek, m(cid:5)g az AF. 512 alpont azokat a rØszvØnyeket tartalmazza, amelyeket nem jegyeznek. 5. 91. Az AF. 511 Øs az AF. 512 alpontok a k(cid:3)vetkezıket foglaljÆk magukban: a) nyilvÆnosan mßk(cid:3)dı rØszvØnytÆrsasÆgok Æltal kibocsÆtott tıkerØszvØnyek: ezek olyan ØrtØkpap(cid:5)rok, amelyek birtokosaik rØszØre k(cid:3)z(cid:3)s tulajdonosi jogÆllÆst biztos(cid:5)tanak, Øs arra jogos(cid:5)tjÆk fel ıket, hogy rØszes(cid:4)ljenek a teljes felosztott nyeresØgbıl, Øs felszÆmolÆs esetØn rØszt kapjanak a nett(cid:2) vagyonb(cid:2)l; b) nyilvÆnosan mßk(cid:3)dı rØszvØnytÆrsasÆgok Æltal bevont rØszvØnyek: ezek olyan rØszvØnyek, amelyeket a tÆrsasÆg bevont, azaz a benn(cid:4)k meg- testes(cid:4)lı tıkØt visszafizette, de amit felosztatlanul meg is tartanak azok a rØszvØnyesek, akik tovÆbbra is k(cid:3)z(cid:3)s tulajdonosok maradnak, Øs akik tovÆbbra is jogosultak arra, hogy rØszesedjenek a fennmarad(cid:2) jegyzett tıke utÆni osztalØkfizetØs nyomÆn megmarad(cid:2) nyeresØgbıl, illetve abb(cid:2)l a t(cid:3)bbletbıl, ami felszÆmolÆskor esetleg marad, azaz a fennmarad(cid:2) jegyzett tıkØvel cs(cid:3)kkentett nett(cid:2) vagyonb(cid:2)l; c) nyilvÆnosan mßk(cid:3)dı rØszvØnytÆrsasÆgok osztalØkra jogos(cid:5)t(cid:2) rØszvØnyei: ezek olyan ØrtØkpap(cid:5)rok, amelyek 1. a lØtrehozÆsi hely(cid:4)k szerinti orszÆg Øs a k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek f(cid:4)ggvØnyØben k(cid:4)l(cid:3)nfØle nevekkel illethetık – pØldÆul alap(cid:5)t(cid:2)i rØszvØny, nyere- sØgrØszesedØst biztos(cid:5)t(cid:2) rØszvØny, osztalØkul juttatott rØszvØny stb. , Øs amelyek nem kØpezik rØszØt a jegyzett tıkØnek; 2. nem biztos(cid:5)tjÆk a sz(cid:2) szoros ØrtelmØben vett k(cid:3)z(cid:3)s tulajdonosi jogÆllÆst azok szÆmÆra, akiknek a birtokÆban vannak (a jogot arra, hogy rØszesedjenek a jegyzett tıke visszafizetØsØbıl, a tıkehozamhoz val(cid:2) jogot, a szavazati jogot a rØszvØnytÆrsasÆgi k(cid:3)zgyßlØsen stb. ); 3. jogot biztos(cid:5)tanak birtokosaiknak arra, hogy a jegyzett tıke utÆn fizetett osztalØk nyomÆn fennmarad(cid:2) nyeresØgbıl valamilyen arÆny- ban, illetve a felszÆmolÆs esetØn fennmarad(cid:2) t(cid:3)bblet valamilyen hÆnyadÆb(cid:2)l rØszes(cid:4)ljenek; d) elsıbbsØgi rØszvØnyek, amelyek rØszesedØst biztos(cid:5)tanak egy vÆllalat felszÆmolÆsakor felosztott maradvÆnyØrtØkbıl, Øs amelyek egyarÆnt lehetnek valamely elismert tızsdØn jegyzett vagy nem jegyzett rØszvØnyek. 5. 92. Az AF. 511 Øs az AF. 512 alpontok nem tartalmazzÆk a k(cid:3)vetkezıket: a) kibocsÆtÆskor jegyzØsre felk(cid:5)nÆlt, de Æt nem vett rØszvØnyek, amelyeket a rendszer nem tart nyilvÆn; b) ad(cid:2)ssÆglevelek Øs a rØszvØnyekre ÆtvÆltott hitelÆllomÆnyok, amelyeket az AF. 33 alkateg(cid:2)ria alatt kell felt(cid:4)ntetni a szÆmlÆkon ÆtvÆltÆsuk idı- pontjÆig (lÆsd az 5. 62. pont l) alpontjÆt); c) korlÆtlan felelıssØgß tagok (beltagok) rØszesedØse bejegyzett szemØlyegyes(cid:5)tı tÆrsasÆgokban, amelyeket az AF. 513 alpontba kell sorolni; d) kormÆnyzati rØszesedØsek jogilag rØszvØnytÆrsasÆgkØnt lØtrehozott nemzetk(cid:3)zi szervezetekben, amelyeket az AF. 513 alpontba kell sorolni (lÆsd az 5. 95. pont c) alpontjÆt). 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 141 5. 93. Az F. 511 Øs az F. 512 alpont nem foglalja magÆban az ingyenrØszvØnyeket, tehÆt œj rØszvØnyeknek rØszvØnytulajdonuk arÆnyÆban a rØszvØnye- sekre t(cid:3)rtØnı allokÆci(cid:2)jÆt. Az olyan kibocsÆtÆs, amelyik sem a rØszvØnyesekkel szemben fennÆll(cid:2) vÆllalati k(cid:3)telezettsØgeken, sem azokon az arÆnyokon nem vÆltoztat, amelyek az egyes rØszvØnyesek Æltal a vÆllalatban birtokolt vagyonrØszek k(cid:3)z(cid:3)tt Ællnak fenn, nem kØpez pØnz(cid:4)gyi mßveletet, Øs a rendszer nem tartja nyilvÆn (lÆsd a 6. 56. pontot). Ugyanez vonatkozik a felapr(cid:2)zott rØszvØnykibocsÆtÆsokra. EgyØb tulajdonosi k(cid:5)vetelØsek (F. 513) 5. 94. MeghatÆrozÆs: A tıkerØszesedØsek alpont (F. 513) a tıkerØszesedØsekkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 513) magÆban foglalja, tehÆt a tıkerØszesedØsek mindazon formÆit, amelyek nem tartoznak az AF. 511 Øs AF. 512 alpontba vagy az AF. 52 alkateg(cid:2)ri- Æba. 5. 95. Az AF. 513 alpont a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) a vÆllalati tıkerØszesedØsek mindazon formÆi, amelyek nem rØszvØnyek: 1. beltagok tıkerØszesedØse bejegyzett szemØlyegyes(cid:5)tı tÆrsasÆgokban; 2. olyan korlÆtolt felelıssØgß tÆrsasÆgokban lØvı tıkerØszesedØsek, melyek tulajdonosai (cid:4)zlettÆrsak Øs nem rØszvØnyesek; 3. jogi szemØlyisØggel rendelkezı szemØlyegyes(cid:5)tı tÆrsasÆgokba befektetett tıke; 4. (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlyisØggel rendelkezı sz(cid:3)vetkezetekbe befektetett tıke; b) c) a kormÆnyzat befektetØse olyan, k(cid:4)l(cid:3)n t(cid:3)rvØny alapjÆn (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØlykØnt elismert Ællami vÆllalatokban, amelyek tıkØje nincs felo- sztva rØszvØnyekre (lÆsd a 2. 16. pont c) alpontjÆt); Ællami tıkebefektetØsek nemzetk(cid:3)zi Øs nemzetek f(cid:3)l(cid:3)tti szervezetekben – az IMF kivØtelØvel – akkor is, ha ezeket jogilag rØszvØnytÆrsasÆgi formÆban hoztÆk lØtre (pØldÆul az Eur(cid:2)pai BeruhÆzÆsi Bank); d) az EMI pØnz(cid:4)gyi forrÆsai az egyes nemzetek k(cid:3)zponti bankjainak hozzÆjÆrulÆsaib(cid:2)l (14); e) f) pØnz(cid:4)gyi Øs nem pØnz(cid:4)gyi kvÆzi vÆllalatokba fektetett tıke (lÆsd a 2. 13. pont f) alpontjÆt). Az ilyen befektetØsek (cid:3)sszegei az esetleges tıke- kivonÆsokkal cs(cid:3)kkentett œj befektetØseknek (kØszpØnzben vagy termØszetben) felelnek meg (lÆsd a 4. 61. pontot); pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyekkel a nem rezidens egysØgek rendelkeznek a kØpzett rezidens egysØgekkel szemben (lÆsd a 2. 15. pontot) Øs ford(cid:5)tva. BefektetØsi jegyek (F. 52) 5. 96. MeghatÆrozÆs: A befektetØsi jegyek alkateg(cid:2)ria (F. 52) a befektetØsi jegyekkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 52) magÆban foglalja, vagyis a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok egy sajÆtos t(cid:5)pusa Æltal kibocsÆtott befektetØsi jegyeket, amelyek kizÆr(cid:2)lagos rendeltetØse a pØnzpia- con, a tıkepiacon Øs/vagy az ingatlanpiacon az (cid:3)sszegyßjt(cid:3)tt pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)k befektetØse. 5. 97. Az AF. 52 alkateg(cid:2)ria olyan befektetØsi jegyeket foglal magÆban, amelyeket azok a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok bocsÆtanak ki, amelyeket az adott orszÆgt(cid:2)l f(cid:4)ggıen hol befektetØsi alapoknak, hol tıkekihelyezı tÆrsasÆgoknak, illetve egyØb kollekt(cid:5)v befektetØsi rendszereknek stb. h(cid:5)vnak (pØl- dÆul UCITS) f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy ny(cid:5)ltvØgß, fØlig ny(cid:5)ltvØgß vagy zÆrtvØgß alapokr(cid:2)l van sz(cid:2). Ezek egyarÆnt lehetnek tızsdØn jegyzett vagy tızsdØn nem jegyzett befektetØsi jegyek. A tızsdØn nem jegyzett befektetØsi jegyeket ÆltalÆban felsz(cid:2)l(cid:5)tÆsra vissza kell fizetni, mØgpedig azon az ØrtØken, amely a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok sajÆt tıkØn bel(cid:4)l kØpviselt rØszarÆnyuknak megfelel. Ezt a sajÆt tıkØt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı (cid:3)sszetevıik piaci Æra alapjÆn rendszeres idık(cid:3)z(cid:3)nkØnt Æt kell ØrtØkelni. BIZTOS˝T`STECHNIKAI TARTAL(cid:6)KOK (F. 6) (15) 5. 98. MeghatÆrozÆs: A biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok kateg(cid:2)ria (F. 6) a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkokkal kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 6) magÆban foglalja, vagyis a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs az (cid:3)nÆll(cid:2) vagy nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosokkal, illetve kedvezmØnyezettekkel szemben fennÆll(cid:2) biztos(cid:5)tÆstechnikai cØltartalØkait a biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek Øves Øs (cid:3)sszevont (konszoli- dÆlt) beszÆmol(cid:2)ir(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2), 1991. december 19-i 91/674/EGK tanÆcsi irÆnyelvben megÆllap(cid:5)tott m(cid:2)don (16). (14) Az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØget lØtrehoz(cid:2) szerzıdØshez csatolt, az Eur(cid:2)pai MonetÆris IntØzet alapszabÆlyÆra vonatkoz(cid:2) jegyzık(cid:3)nyv 16. 2. cikke. (15) LÆsd a biztos(cid:5)tÆsr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) III. mellØkletet, amely a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs Øs a t(cid:3)bbi biztos(cid:5)tÆs rendszeren bel(cid:4)li kezelØsØt ismerteti. (16) HL L 374. , 1991. 12. 31. , 7. –31. o. 142 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 5. 99. Az AF. 6 kateg(cid:2)ria a k(cid:3)vetkezıket tartalmazza: a) a hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l; b) a hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l; c) elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak; d) a f(cid:4)ggı kÆrok tartalØka. 5. 100. A biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k: a) a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok szÆmÆra a hÆztartÆsoknak az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l val(cid:2) nett(cid:2) rØszesedØse, valamint az elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak tekintetØben; m(cid:5)g b) a kedvezmØnyezettek szÆmÆra a f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkai tekintetØben. 5. 101. A biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok: a) az Øletbiztos(cid:5)t(cid:2) tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok alszektorba (S. 125) sorolt Ølet- vagy nem Øletbiztos(cid:5)t(cid:2) tÆrsasÆgok Øs auton(cid:2)m nyugd(cid:5)jalapok k(cid:3)telezettsØgei; b) a lØtrehoz(cid:2) intØzmØnyi egysØgek szektorÆba sorolt nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok k(cid:3)telezettsØgei. A munkaad(cid:2)k Æltal a munkavÆllal(cid:2)k nyugd(cid:5)jellÆtÆsÆnak biztos(cid:5)tÆsa cØljÆb(cid:2)l kØpzett cØltartalØkok vagy mÆs hasonl(cid:2) alapok (nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)- jalapok) csak akkor tartoznak az AF. 6 kateg(cid:2)riÆba, ha azok szÆm(cid:5)tÆsa a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs az (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok Æltal alkalmazott biz- tos(cid:5)tÆsmatematikai kritØriumokhoz hasonl(cid:2)an t(cid:3)rtØnik. Ellenkezı esetben ezeket a cØltartalØkokat Øs mÆs alapokat az azokat lØtrehoz(cid:2) intØzmØ- nyi egysØg Æltal kibocsÆtott rØszvØnyek vagy tıkerØszesedØsek fedezik. 5. 102. Az AF. 6 kateg(cid:2)ria nem tartalmazza a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok alszektorba (S. 1314) besorolt intØzmØnyi egysØgek Æltal lØtrehozott cØltarta- lØkokat. A rendszerben e cØltartalØkok nem k(cid:3)telezettsØgei a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok alszektornak. 5. 103. Az F. 6 kateg(cid:2)ria a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k kØt alkateg(cid:2)riÆjÆra oszthat(cid:2) fel: a) a hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l (F. 61); b) elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkai (F. 62). A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:3)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs nyugd(cid:3)jalapok tartalØkaib(cid:2)l (F. 61) 5. 104. MeghatÆrozÆs: A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l alkateg(cid:2)ria (F. 61) a hÆztartÆsok- nak az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l val(cid:2) nett(cid:2) rØszesedØsØvel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 61) magÆban foglalja, vagyis azokat a biztos(cid:5)tÆstechnikai cØltartalØkokat, amelyeket az Ørintett vÆllalatoknÆl Øs kvÆzi vÆllalatoknÆl a vÆrhat(cid:2), a megÆllap(cid:5)tott feltØtelek teljes(cid:4)lØse esetØn felmer(cid:4)lı k(cid:3)vetelØsek Øs juttatÆsok teljes(cid:5)tØsØre kØpez- nek. 5. 105. Az F. 61 alkateg(cid:2)ria a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k kØt alpontjÆra bonthat(cid:2): a) a hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l (F. 611); b) a hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l (F. 612). A hÆztartÆsok nett(cid:4) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:6)tÆsi tartalØkokb(cid:4)l (F. 611) 5. 106. MeghatÆrozÆs: A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l alpont (F. 611) a hÆztartÆsoknak az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l val(cid:2) nett(cid:2) rØszesedØsØvel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 611) magÆban foglalja, vagyis a f(cid:4)ggı kÆrokra kØpzett biz- tos(cid:5)tÆstechnikai cØltartalØkokat Øs a nyeresØgrØszesedØses biztos(cid:5)tÆsokra kØpzett biztos(cid:5)tÆstechnikai cØltartalØkokat, mely nyere- sØg a nyeresØgrØszesedØsre jogos(cid:5)t(cid:2), illetve a hozzÆ hasonl(cid:2) biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnyek lejÆratakor hozzÆad(cid:2)dik azok ØrtØkØhez. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 143 5. 107. Az AF. 611 alpont a biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek Øves Øs (cid:3)sszevont (konszolidÆlt) Øves beszÆmol(cid:2)ir(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2), 1991. december 19-i 91/674/EGK tanÆcsi irÆnyelv 27. , 29. Øs 31. cikkØben meghatÆrozottaknak megfelelıen magÆban foglalja az Øletbiztos(cid:5)tÆsi cØltartalØkokat, az eredmØnytıl f(cid:4)ggı d(cid:5)j- visszatØr(cid:5)tØsi cØltartalØkokat, valamint az olyan Øletbiztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnyek biztos(cid:5)tÆstechnikai cØltartalØkait, ahol a befektetØs kockÆzatÆt a biztos(cid:5)- tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok viselik. 5. 108. A hÆztartÆsok Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l val(cid:2) nett(cid:2) rØszesedØsØvel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek k(cid:3)zØ olyan n(cid:3)velı, illetve cs(cid:3)kkentı tØte- lek tartoznak, amelyeket meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Æltal befektetett pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)k nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgØtıl, illetve vesztesØgØtıl (lÆsd a 6. 57. pontot). A n(cid:3)velı tØtelek a k(cid:3)vetkezık: a) az elszÆmolÆsi idıszak tØnyleges biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jbevØtele; b) plusz a biztos(cid:5)tott hÆztartÆsokra kØpzett cØltartalØkok befektetØsØbıl szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vedelemmel megegyezı d(cid:5)jkiegØsz(cid:5)tØsek; c) m(cid:6)nusz az Øletbiztos(cid:5)tÆssal kapcsolatos szolgÆltatÆsi d(cid:5)jak. A cs(cid:3)kkentı tØtelek a k(cid:3)vetkezık: a) az elØrØsre sz(cid:2)l(cid:2), illetve mÆs hasonl(cid:2) biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnyek tulajdonosainak lejÆratkor jÆr(cid:2) (cid:3)sszegek, tovÆbbÆ a biztos(cid:5)tott szemØlyek halÆla esetØn a kedvezmØnyezetteknek jÆr(cid:2) (cid:3)sszegek; b) plusz a lejÆrat elıtt visszavÆltott biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnyek utÆn jÆr(cid:2) kifizetØsek. 5. 109. Az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkok a rezidens, illetve nem rezidens hÆztartÆsok pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei Øs a rezidens, illetve nem rezidens biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆ- gok k(cid:3)telezettsØgei. Ha pØldÆul egy tÆrsasÆg az alkalmazottai rØszØre csoportos biztos(cid:5)tÆst k(cid:3)t, akkor nem a munkaad(cid:2)t, hanem a munkavÆllal(cid:2)kat kell hitelezınek tekinteni, mivel ık a tØnyleges biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok. A hÆztartÆsok nett(cid:4) rØszesedØse a nyugd(cid:6)jalapok tartalØkaib(cid:4)l (F. 612) 5. 110. MeghatÆrozÆs: A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l alpont (F. 612) a hÆztartÆsok nyugd(cid:5)jalap-tartalØkokb(cid:2)l, vagyis a munkaad(cid:2)k Øs/vagy a munkavÆllal(cid:2)k, illetve az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k csoportjai Æltal a munkavÆllal(cid:2)k vagy az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k nyugellÆtÆsa cØljÆb(cid:2)l lØtrehozott (cid:3)nÆll(cid:2) vagy nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok tulajdonÆban lØvı technikai cØltartalØkokb(cid:2)l val(cid:2) nett(cid:2) rØszesedØsØvel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 612) magÆban foglalja. 5. 111. A hÆztartÆsok nyugd(cid:5)jalap-tartalØkokb(cid:2)l val(cid:2) nett(cid:2) rØszesedØsØvel kapcsolatos mßveletek k(cid:3)zØ olyan n(cid:3)velı, illetve cs(cid:3)kkentı tØtelek tartoznak, amelyeket meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni a nyugd(cid:5)jalapok Æltal befektetett pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)k nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgØtıl, illetve vesztesØgØtıl (lÆsd a 6. 57. pontot). A n(cid:3)velı tØtelek a k(cid:3)vetkezık: a) az elszÆmolÆsi idıszakban a munkavÆllal(cid:2)k, a munkaad(cid:2)k, az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k, illetve a nyugd(cid:5)jalapokkal szemben k(cid:3)vetelØssel rendel- kezı magÆnszemØlyek vagy hÆztartÆsok nevØben mÆs intØzmØnyi egysØgek Æltal fizetendı Øs tØnylegesen befolyt jÆrulØkok; b) plusz a nyugd(cid:5)jalapok cØltartalØkainak befektetØsØbıl szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vedelemnek megfelelı, a rØsztvevı hÆztartÆsoknak tulajdon(cid:5)tott jÆrulØk- kiegØsz(cid:5)tØsek; c) m(cid:6)nusz az alapok kezelØsØnek idejØre szÆm(cid:5)tott szolgÆltatÆsi d(cid:5)jak. A cs(cid:3)kkentı tØtelek a k(cid:3)vetkezık: a) a nyugd(cid:5)jasok vagy azok eltartottai rØszØre rendszeres foly(cid:2)s(cid:5)tÆs vagy egyØb juttatÆs formÆjÆban fizetendı (cid:3)sszegekkel egyenlı tÆrsadalom- biztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok; 144 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet b) plusz azok a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok, amelyek nyugd(cid:5)jba vonul(cid:2) szemØlyek rØszØre fizetendı ÆtalÆny(cid:3)sszeget tartalmaznak. 5. 112. A hÆztartÆsok nyugd(cid:5)jalapokb(cid:2)l val(cid:2) nett(cid:2) rØszesedØsØvel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek nem foglaljÆk magukban a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok (S. 125) alszektorba besorolt nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapokb(cid:2)l az (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapokba Ætutalt pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)ket, amelyek egy alap mÆsik alappÆ t(cid:3)rtØnı Ætalak(cid:5)tÆsÆnak eredmØnyei. Az ilyen esemØnyt az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsa szÆmlÆn (lÆsd a 6. 30. pontot) a szek- torok szerinti osztÆlyozÆsban Øs a szerkezetben bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsok kateg(cid:2)riÆban kell elszÆmolni. 5. 113. A nyugd(cid:5)jalapok tartalØkai a rezidens vagy nem rezidens hÆztartÆsok pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei, ugyanakkor nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei az azokat kezelı intØzmØnyi egysØgeknek. Biztos(cid:3)tÆsi d(cid:3)jelılegek Øs f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkai (F. 62) 5. 114. MeghatÆrozÆs: A elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs a f(cid:4)ggı kÆrok tartalØka (F. 62) alkateg(cid:2)ria az elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs a f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkaival, vagyis a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs az ((cid:3)nÆll(cid:2) vagy nem (cid:3)nÆll(cid:2)) nyugd(cid:5)jalapok Æltal a k(cid:3)vetkezıkre kØpzett biz- tos(cid:5)tÆstechnikai cØltartalØkokkal kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet magÆban foglalja (AF. 62): a) b) arra az (cid:3)sszegre, amely a brutt(cid:2) d(cid:5)jÆllomÆny azon rØszØt kØpviseli, amelyet a k(cid:3)vetkezı elszÆmolÆsi idıszakra kell allokÆlni (elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak); az elszÆmolÆsi idıszak vØgØig bek(cid:3)vetkezett kÆresemØnyek alapjÆn felmer(cid:4)lt (cid:3)sszes, akÆr bejelentett, akÆr be nem jelentett kÆrigØny teljes becs(cid:4)lt vØgleges k(cid:3)ltsØgØre, cs(cid:3)kkentve az ilyen kÆrigØnyekre mÆr kifizetett (cid:3)sszegekkel (f(cid:4)ggıkÆrok tarta- lØka). 5. 115. A elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak keletkezØse azon a tØnyen alapul, hogy a biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak befizetØse ÆltalÆban a biztos(cid:5)tÆssal fedezett idıszak kezdetØn vÆlik esedØkessØ, Øs ez az idıszak rendszerint nem esik egybe magÆval az elszÆmolÆsi idıszakkal. EzØrt az elszÆmolÆsi idıszak vØgØn, a mØrlegkØsz(cid:5)tØs idıpontjÆban az elszÆmolÆsi idıszak sorÆn befizetendı biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak egy rØsze a k(cid:3)vetkezı idıszak kockÆzatainak fedeze- tØ(cid:4)l szolgÆl. A elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak meghatÆrozÆsa a kockÆzatviselØs Øs a szerzıdØsbıl mØg hÆtralØvı idıtartam arÆnya alapjÆn t(cid:3)rtØnik. A pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok Øs a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok k(cid:3)z(cid:3)tt nyilvÆntartott elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak a d(cid:5)jaknak azon rØszØt foglaljÆk magukban, amelyek befizetØse a foly(cid:2) elszÆmolÆsi idıszak sorÆn esedØkes, Øs amelyek a k(cid:3)vetkezı idıszak folyamÆn fel- mer(cid:4)lı kockÆzatok fedezetØ(cid:4)l szolgÆlnak. 5. 116. Az elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei. Ha e befizetett d(cid:5)jelılegek Øletbiztos(cid:5)tÆssal kapcsolato- sak, a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok k(cid:3)rØt rezidens vagy nem rezidens hÆztartÆsok kØpezik. Ha az elılegek befizetØsØre nem Øletbiztos(cid:5)tÆssal (cid:3)sszef(cid:4)ggØsben ker(cid:4)l sor, a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok a gazdasÆg bÆrmely szektorÆhoz, illetve a k(cid:4)lf(cid:3)ldh(cid:3)z is tartozhatnak. A biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok Æltal befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak, illetve tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok az elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak gazdasÆgi szektorok Øs k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tti felosztÆsi kritØriumakØnt szolgÆlhatnak. 5. 117. A biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok azØrt rendelkeznek a f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkaival, hogy azokkal fedezzØk a mØg nem rendezett, nevezetesen a mØg vita tÆr- gyÆt kØpezı k(cid:3)vetelØsekkel kapcsolatban vÆrhat(cid:2)an kifizetØsre ker(cid:4)lı (cid:3)sszegeket. A biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Æltal elismert val(cid:2)s k(cid:3)vetelØsek kifize- tØse a k(cid:3)vetelØs alapjÆul szolgÆl(cid:2) kÆresemØny bek(cid:3)vetkeztØnek idıpontjÆban vÆlik esedØkessØ, bÆrmilyen hosszœ idıt vegyen is igØnybe a vita- tott kÆrigØnyek rendezØse. 5. 118. A f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkai a kedvezmØnyezettek pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei, akik a gazdasÆg bÆrmely szektorÆhoz vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ldh(cid:3)z is tartozhatnak. 5. 119. Az AF. 62 alkateg(cid:2)ria biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek Øves Øs (cid:3)sszevont (konszolidÆlt) Øves beszÆmol(cid:2)ir(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2), 1991. december 19-i 91/674/EGK tanÆcsi irÆnyelv 25. , 26. , 28. Øs 30. cikkØben meghatÆrozott meg nem szolgÆlt d(cid:5)jak cØltartalØkÆt, az egyØb biztos(cid:5)tÆstechnikai cØltartalØkokat, a f(cid:4)ggı kÆrok cØltartalØkÆt Øs a kÆringadozÆsi tartalØkokat foglalja magÆban. EGY(cid:6)B K(cid:10)VETEL(cid:6)SEK (cid:6)S K(cid:10)TELEZETTS(cid:6)GEK SZ`ML`K (F. 7) 5. 120. MeghatÆrozÆs: Az egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsok (F. 7) kateg(cid:2)ria az egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsokkal, vagyis az olyan pØnz(cid:4)gyi, vagy nem pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k ellentØtelezØsekØnt keletkezett pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsekkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 7) magÆban foglalja, amelyek esetØben e mßvelet Øs a hozzÆ tartoz(cid:2) pØnz(cid:4)gyi teljes(cid:5)tØs eltØrı idıpontban k(cid:3)vetkezik be. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 145 5. 121. Az F. 7 kateg(cid:2)ria azokkal a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteket foglalja magÆban, amelyek az Ærukkal vagy szolgÆltatÆ- sokkal (cid:3)sszef(cid:4)ggı elıre fizetØsbıl vagy a kØsedelmes fizetØsbıl, a j(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletekbıl vagy a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆsodlagos kereskedelmØbıl fakadnak. Ha a fizetØs mÆr esedØkes, de mØg nem t(cid:3)rtØnt meg, akkor ezek az ellentØtelezı mßveletekbıl Ællnak. Az idıvel felhalmoz(cid:2)d(cid:2) j(cid:3)vedelem miatt keletkezı tartozÆsokat Øs a hÆtralØkokat szintØn ebbe a kateg(cid:2)riÆba kell sorolni. 5. 122. Az F. 7 kateg(cid:2)ria nem foglalja magÆban a k(cid:3)vetkezıket: a) b) azon statisztikai eltØrØsek, amelyek nem azonosak az Ærukkal Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek, a j(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßveletek vagy a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k Øs a hozzÆ tartoz(cid:2) pØnz(cid:4)gyi teljes(cid:5)tØsek k(cid:3)z(cid:3)tti idıbeli eltØrØsekkel; azon tØtelek, amelyek besorolÆsÆhoz nem Æll rendelkezØsre elegendı informÆci(cid:2). A besorolÆshoz minden rendelkezØsre Æll(cid:2) informÆci(cid:2)t fel kell hasznÆlni; c) azon tØtelek, amelyek jellegØrıl semmit nem tudni; d) a fizetØsi mØrleg vegyes tØtelei, amely nett(cid:2) tØvedØskØnt Øs kihagyÆskØnt jellemezhetı; e) elıre t(cid:3)rtØnı vagy kØsedelmes kifizetØsek (a hÆtralØkokkal egy(cid:4)tt) a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k lØtrehozÆsa, illetve az F. 7 kateg(cid:2)riÆba besoroltakt(cid:2)l eltØrı k(cid:3)telezettsØgek teljes(cid:5)tØse esetØn. Ezek tovÆbbra is a sajÆt kateg(cid:2)riÆjukban maradnak. 5. 123. Az F. 7 kateg(cid:2)ria a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k kØt alkateg(cid:2)riÆjÆra bonthat(cid:2): a) kereskedelmi hitelek Øs elılegek (F. 71); b) egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsok a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel (F. 79). Kereskedelmi hitelek Øs elılegek (F. 71) 5. 124. MeghatÆrozÆs: A kereskedelmi hitelek Øs elılegek (F. 71) alkateg(cid:2)ria a kereskedelmi hitelekkel Øs elılegekkel kapcsolatos (cid:3)sszes mßveletet (AF. 71) magÆban foglalja, mely a szÆll(cid:5)t(cid:2)k vevık rØszØre t(cid:3)rtØnı, Ærukkal Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek keretØben t(cid:3)rtØnı k(cid:3)zvetlen hitelnyœjtÆsÆb(cid:2)l fakad(cid:2) pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsek, illetve az ezekhez a mßveletekhez kapcsol(cid:2)d(cid:2) befeje- zetlen vagy tervezett termelØshez nyœjtott elılegeket jelenti. 5. 125. Az AF. 71 alkateg(cid:2)ria a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) olyan ÆruszÆll(cid:5)tÆsra vagy szolgÆltatÆsnyœjtÆsra vonatkoz(cid:2) pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsek, ahol a kifizetØsre mØg nem ker(cid:4)lt sor; b) faktoringtÆrsasÆgok Æltal elismert kereskedelmi hitel, kivØve ha azt k(cid:3)lcs(cid:3)nkØnt kezelik; c) Øp(cid:4)letek idıvel felhalmoz(cid:2)dott bØrleti d(cid:5)ja; d) Æruk Øs szolgÆltatÆsok ellenØrtØkØnek kifizetØse miatti hÆtralØkok, amennyiben azok nem k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)kbıl ad(cid:2)dnak. 5. 126. Az AF. 71 alkateg(cid:2)ria nem tartalmaz kereskedelmi hiteleket finansz(cid:5)roz(cid:2) k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)ket, azokat ugyanis az AF. 4 kateg(cid:2)riÆba kell sorolni (lÆsd az 5. 81. pont h) alpontjÆt). 5. 127. A kereskedelmi hitelek Øs elılegek egyarÆnt lehetnek valamennyi szektor Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei vagy k(cid:3)telezettsØgei. EgyØb k(cid:1)vetelØsek Øs k(cid:1)telezettsØgek szÆmlÆk a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel (F. 79) 5. 128. MeghatÆrozÆs: Az egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsok a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel (F. 79) alkateg(cid:2)ria a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel az egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsokkal, vagyis az olyan pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsekkel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet (AF. 79) magÆban foglalja, amelyek a mÆsodlagos piacon vØgrehajtott j(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßveletek, illetve pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k, valamint az ezekhez tartoz(cid:2) pØnz(cid:4)gyi teljes(cid:5)tØsek k(cid:3)z(cid:3)tti idıbeli eltØrØsekbıl fakad- nak. Ide tartoznak az idıvel felhalmoz(cid:2)d(cid:2) j(cid:3)vedelmek miatt keletkezı pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsek is. 5. 129. Az AF. 79 alkateg(cid:2)ria magÆban foglalja a felmer(cid:4)lt mßveletek, valamint a vel(cid:4)k (cid:3)sszef(cid:4)ggØsben vØgrehajtott kifizetØsek k(cid:3)z(cid:3)tti idıbeli eltØrØs miatt keletkezı pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØseket, ezek pØldÆul: a) az ad(cid:2)k; b) a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jÆrulØkok; c) a bØrek Øs keresetek; 146 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet d) a f(cid:3)ldter(cid:4)let Øs a felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek bØrleti d(cid:5)jai; e) az osztalØkok; f) a kamatok; g) a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatban a mÆsodlagos piacon vØgrehajtott gazdasÆgi mßveletek. 5. 130. A pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k utÆn felhalmoz(cid:2)d(cid:2) kamatot (lÆsd az 5. 17. pontot) ellentØtelezı pØnz(cid:4)gyi mßveletet lehetıleg œgy kell szÆmba venni, mint az ugyanabba a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zbe t(cid:3)rtØnı visszaforgatÆst. A kamat elszÆmolÆsa sorÆn azonban a hazai gyakorlat szerint kell eljÆrni. Ha a fel- halmoz(cid:2)dott kamat(cid:3)sszeg nem az ugyanabba a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zbe t(cid:3)rtØnı visszaforgatÆskØnt van elszÆmolva, akkor azt az F. 79 alkateg(cid:2)riÆba kell besorolni. 5. 131. A kamatfizetØs esedØkessØge idıpontjÆban kØt pØnz(cid:4)gyi mßveletet kell elszÆmolni (lÆsd az 5. 17. pontot): elsıkØnt fizetØs esetØn a kifizetØsre fel- hasznÆlt pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zzel kapcsolatos mßveletet, vagy nem fizetØs esetØn az F. 79 alkateg(cid:2)riÆban nyilvÆntartand(cid:2) kamathÆtralØk-n(cid:3)vekedØst; mÆsodikkØnt az azt ellentØtelezı pØnz(cid:4)gyi mßveletet, amely a hitelezınek az ad(cid:2)ssal szemben tÆmasztott nett(cid:2) pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsØt cs(cid:3)kkenti. EML(cid:6)KEZTET(cid:8) T(cid:6)TEL: K(cid:10)ZVETLEN K(cid:7)LF(cid:10)LDI T(cid:8)KEBEFEKTET(cid:6)S (F. m. ) 5. 132. MeghatÆrozÆs: A k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØssel, vagyis az olyan tıkebefektetØssel kapcsolatos (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet magÆban foglalja, amely az egyik nemzetgazdasÆgban rezidens intØzmØnyi egysØgnek (a „k(cid:3)zvetlen befek- tetınek”) az (cid:3)vØtıl eltØrı, mÆs nemzetgazdasÆgban rezidens intØzmØnyi egysØgben (a „k(cid:3)zvetlen befektetØsben Ørintett vÆllalat- ban”) fennÆll(cid:2) tart(cid:2)s ØrdekeltsØgØt t(cid:4)kr(cid:3)zı hosszœ tÆvœ kapcsolatot teremt. A k(cid:3)zvetlen befektetı cØlja, hogy jelentıs hatÆst gyakoroljon a mÆsik nemzetgazdasÆgban rezidens vÆllalat irÆny(cid:5)tÆsÆra. A k(cid:3)zvetlen tıkebefektetØs egyarÆnt magÆban foglalja a k(cid:3)zvetlen befektetı Øs a k(cid:3)zvetlen tıkebefektetØsben Ørintett vÆllalat k(cid:3)zti kezdeti gazdasÆgi mßveletet, valamint a k(cid:3)z(cid:3)tt(cid:4)k Øs a jogi szemØly, illetve a jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı leÆnyvÆllalatok k(cid:3)z(cid:3)tt a kØsıbbiek folyamÆn vØgrehajtott (cid:3)sszes tovÆbbi tıkemßveletet (17). 5. 133. Azokat a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel Øs k(cid:3)telezettsØgekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteket, amelyek k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØst kØpeznek, a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k megfelelı kateg(cid:2)riÆjÆba, vagyis a hitelek (F. 4), a rØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek (F. 5) vagy az egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsok (F. 7) k(cid:3)z(cid:3)tt kell elszÆmolni. Azonban a fenti kateg(cid:2)riÆkban a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsekbıl ad(cid:2)d(cid:2) (cid:3)sszegeket emlØkez- tetı tØtelkØnt k(cid:4)l(cid:3)n is el kell szÆmolni. A P(cid:6)NZ(cid:7)GYI TRANZAKCI(cid:1)K SZ`MVITELI SZAB`LYAI (cid:6)RT(cid:6)KEL(cid:6)S 5. 134. A pØnz(cid:4)gyi (cid:4)gyleteket tranzakci(cid:2)s ØrtØken kell nyilvÆntartani, vagyis azon a nemzeti pØnznemben kifejezett ØrtØken, amelyen az Ørintett pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs/vagy k(cid:3)telezettsØgek az intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt, vagy azok Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tt kizÆr(cid:2)lag kereskedelmi megfontolÆsok alapjÆn lØtrej(cid:3)nnek, megszßnnek, ÆtvÆltÆsra vagy ÆtvÆllalÆsra ker(cid:4)lnek. 5. 135. A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kat, valamint azok ellentØtelezı pØnz(cid:4)gyi vagy nem pØnz(cid:4)gyi mßveleteit ugyanazon a tranzakci(cid:2)s ØrtØken kell elszÆ- molni. HÆrom lehetısØggel lehet szÆmolni: a) b) a pØnz(cid:4)gyi mßvelet valamely nemzeti pØnznemben kifejezett fizetØsi eszk(cid:3)zzel kapcsolatos mßvelet (lÆsd az 5. 04. Øs az 5. 23. pontot): a tranzakci(cid:2)s ØrtØk azonos az ÆtvÆltott fizetØsi eszk(cid:3)z (cid:3)sszegØvel; a pØnz(cid:4)gyi mßvelet valamely k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemben kifejezett fizetØsi eszk(cid:3)zzel kapcsolatos mßvelet (lÆsd az 5. 04. Øs az 5. 23. pontot), m(cid:5)g az azt ellentØtelezı mßvelet nem valamely nemzeti pØnznemben kifejezett fizetØsi eszk(cid:3)zzel kapcsolatos mßvelet: a tranzakci(cid:2)s ØrtØk azo- nos az ÆtvÆltott fizetØsi eszk(cid:3)z (cid:3)sszegØvel, amelynek nemzeti pØnznemben t(cid:3)rtØnı ÆtszÆm(cid:5)tÆsÆhoz a fizetØs idıpontjÆban ØrvØnyes piaci Ærfolyamot kell alkalmazni; c) sem a pØnz(cid:4)gyi mßvelet, sem pedig az azt ellentØtelezı mßvelet nem fizetØsi eszk(cid:3)zzel kapcsolatos mßvelet (lÆsd az 5. 04. pontot): a tranz- akci(cid:2)s ØrtØk megÆllap(cid:5)tÆsa az Ørintett pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs/vagy k(cid:3)telezettsØgek foly(cid:2) piaci ØrtØke alapjÆn t(cid:3)rtØnik. 5. 136. A tranzakci(cid:2)s ØrtØk egy meghatÆrozott pØnz(cid:4)gyi mßveletre Øs az azt ellentØtelezı mßveletre utal. A tranzakci(cid:2)s ØrtØk fogalmÆt vilÆgosan meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni a piacon megadott Æron, a tisztessØges piaci Æron vagy bÆrmely mÆs olyan Æron alapul(cid:2) ØrtØktıl, amellyel az a cØl, hogy a hasonl(cid:2) vagy akÆr azonos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs/vagy k(cid:3)telezettsØgek valamely osztÆlyÆra vonatkoz(cid:2) Ærak ÆltalÆnos jellegØt juttassa kifejezØsre. Az olyan esetekben azonban, amikor egy pØnz(cid:4)gyi mßvelet ellentØtelezı mßvelete pØldÆul egy transzfer, Øs ezØrt a pØnz(cid:4)gyi mßvelet vØgrehaj- tÆsÆra nem kizÆr(cid:2)lag kereskedelmi megfontolÆsok alapjÆn ker(cid:4)l sor, a tranzakci(cid:2)s ØrtØk meghatÆrozÆsa az Ørintett pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs/vagy k(cid:3)telezettsØgek foly(cid:2) piaci ØrtØke alapjÆn t(cid:3)rtØnik. (17) A k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi befektetØs OECD szerinti alapdefin(cid:5)ci(cid:2)ja, 3. kiadÆs. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 147 5. 137. A tranzakci(cid:2)s ØrtØk nem foglalja magÆban a szolgÆltatÆsi d(cid:5)jakat, a honorÆriumokat, a jutalØkokat Øs a gazdasÆgi mßveletek vØgrehajtÆsa sorÆn nyœjtott szolgÆltatÆsok ellenØrtØkekØnt kifizetett mÆs hasonl(cid:2) (cid:3)sszegeket, azokat ugyanis a szolgÆltatÆsok fejØben kifizetett (cid:3)sszegkØnt kell elszÆmolni. A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kat terhelı ad(cid:2)kat sem foglalja magÆban, azokat a termØkad(cid:2)kon bel(cid:4)l szolgÆltatÆsi ad(cid:2)kØnt kell kezelni. Ha egy pØnz(cid:4)gyi mßvelet œj k(cid:3)telezettsØgkibocsÆtÆssal jÆr, akkor a tranzakci(cid:2)s ØrtØk azonos a felmer(cid:4)lt k(cid:3)telezettsØg (cid:3)sszegØvel, amely nem tartal- mazza az elıre fizetett kamatokat. Hasonl(cid:2)kØppen k(cid:3)telezettsØg megszßnØsekor a tranzakci(cid:2)s ØrtØk mind a hitelezı, mind az ad(cid:2)s szempont- jÆb(cid:2)l a k(cid:3)telezettsØg cs(cid:3)kkenØsØvel egyenlı. Az ØrtØkelØs speciÆlis kritØriumai a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k nØhÆny alkateg(cid:2)riÆjÆnÆl 5. 138. (cid:7)rtØkpap(cid:3)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:1)z(cid:1)k kivØtelØvel (F. 33): a) b) c) ha az ØrtØkpap(cid:5)rokat a kibocsÆt(cid:2) rØszvØnyt jegyzın vagy mÆs k(cid:3)zvet(cid:5)tın kereszt(cid:4)l forgalmazza, s (cid:5)gy azokat a vØgsı befektetık magasabb Æron veszik meg, a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket Øs k(cid:3)telezettsØgeket a befektetık Æltal kifizetett ØrtØken kell elszÆmolni. A befektetık Æltal kifize- tett Øs a kibocsÆt(cid:2)hoz befoly(cid:2) (cid:3)sszeg k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetØt olyan szolgÆltatÆssal kapcsolatos kifizetØskØnt kell kezelni, amit a kibocsÆt(cid:2) fizet a rØsz- vØnyt jegyzı rØszØre; az ØrtØkpap(cid:5)r-kibocsÆtÆsokat kibocsÆtÆsi ØrtØken kell elszÆmolni. Ha az ØrtØkpap(cid:5)rokat nØvØrtØk alatti Ærfolyamon vagy felÆrral bocsÆtjÆk ki, tØnyleges kibocsÆtÆsi ØrtØkkØnt az eladÆs idıpontjÆban a kibocsÆt(cid:2)hoz befoly(cid:2) (cid:3)sszeget, Øs nem a nØvØrtØket kell elszÆmolni. A kibocsÆ- tÆsi ØrtØk Øs a visszavÆltÆsi ØrtØk k(cid:3)zti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetet az ØrtØkpap(cid:5)r Ølettartama sorÆn felhalmoz(cid:2)dott kamatkØnt kell kezelni; az erısen a nØvØrtØk alatt kibocsÆtott vagy a kamatszelvØny nØlk(cid:4)li k(cid:3)tvØnyeket nØvØrtØk alatti Ærfolyamon kibocsÆtott ØrtØkpap(cid:5)rkØnt kell kezelni. A k(cid:3)tvØnyek Ølettartama sorÆn felhalmoz(cid:2)dott kamatot az ilyen k(cid:3)tvØnyekbe visszaforgatott (cid:3)sszegkØnt kell kezelni (lÆsd a 4. 46. pontot); d) ha hosszœ lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok kibocsÆtÆsa nem jelentıs diszkonttal t(cid:3)rtØnik, a kibocsÆtÆsi Øs a visszavÆltÆsi ØrtØk k(cid:3)zti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zet a kibocsÆtÆs idıpontjÆban imputÆlhat(cid:2); e) f) g) h) az olyan ØrtØkpap(cid:5)rok esetØben, amikor a tıke(cid:3)sszeg Ærindexhez, valamely Æru ÆrÆhoz vagy Ærfolyamindexhez kapcsolt, az ØrtØkpap(cid:5)r kibo- csÆtÆsi ÆrÆt tıke(cid:3)sszegkØnt kell elszÆmolni, m(cid:5)g a rendszeres idık(cid:3)z(cid:3)nkØnt Øs/vagy a lejÆrat idıpontjÆban teljes(cid:5)tett indexfizetØst az ØrtØk- pap(cid:5)r Ølettartama sorÆn felhalmoz(cid:2)dott kamatkØnt kell kezelni, az ellentØtelezØst pedig a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rokba t(cid:3)rtØnı visz- szaforgatÆskØnt kell elszÆmolni a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn; a mÆsodlagos piacon forgalmazott ØrtØkpap(cid:5)rokba t(cid:3)rtØnı befektetØseket az ØrtØktızsdØn jegyzett Ærfolyamon vagy piaci Æron kell elszÆ- molni; a lejÆrati idıt elØrt ØrtØkpap(cid:5)rokat visszavÆltÆsi ØrtØken kell elszÆmolni, amely magÆban foglalja a megvÆltÆsi felÆrat, ugyanakkor nem tar- talmazza a kamatkØnt elszÆmolt nyeremØnykifizetØseket Øs megtakar(cid:5)tÆsi felÆrat; a k(cid:3)tvØnyek rØszvØnyekre t(cid:3)rtØnı ÆtvÆltÆsÆt k(cid:3)tvØnyeladÆskØnt Øs rØszvØnyvÆsÆrlÆskØnt kell kezelni (lÆsd az 5. 62. pont l) alpontjÆt). A tranzakci(cid:2)s ØrtØket az ØrtØkes(cid:5)tett k(cid:3)tvØnyek piaci ØrtØkØbıl kell levezetni, lehetıleg tekintetbe vØve a rØszvØnyekkel kapcsolatos eszk(cid:3)ztar- tÆsi nyeresØget, illetve vesztesØget, amelyet az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆn kell elszÆmolni (lÆsd a 6. 54. pontot). 5. 139. SzÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:1)z(cid:1)k (F. 34): a) az opci(cid:2)k mÆsodlagos kereskedelme Øs lejÆrat elıtti lezÆrÆsa pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kkal jÆr. Ha az opci(cid:2) lejÆr, akkor az opci(cid:2)t le lehet h(cid:5)vni vagy nem. Az opci(cid:2) leh(cid:5)vÆsÆnÆl az opci(cid:2) ki(cid:5)r(cid:2)ja vagy olyan (cid:3)sszeget fizet az opci(cid:2) jogosultjÆnak, amely az opci(cid:2) alapjÆul szolgÆl(cid:2) vagyontÆrgy napi piaci Æra Øs a k(cid:3)tØsi Ær k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetnek felel meg, vagy sor ker(cid:4)lhet az opci(cid:2) alapjÆul szolgÆl(cid:2), a napi piaci Æron nyilvÆntartott pØnz(cid:4)gyi vagy nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z megvØtelØre, illetve eladÆsÆra, valamint egy ellentØtelezı kifizetØsre az opci(cid:2) jogosultja Øs az opci(cid:2) ki(cid:5)r(cid:2)ja k(cid:3)z(cid:3)tt, amely ØrtØkØben a k(cid:3)tØsi Ærral egyezik meg. Az opci(cid:2) alapjÆul szolgÆl(cid:2) eszk(cid:3)z napi piaci Æra Øs a k(cid:3)tØsi Ær k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zet mindkØt esetben egyenlı az opci(cid:2) likvidÆci(cid:2)s ØrtØkØvel, vagyis az opci(cid:2) teljes(cid:5)tØskori d(cid:5)jÆval. Azokban az esetekben, amikor az opci(cid:2)t nem h(cid:5)vjÆk le, gazdasÆgi mßveletre nem ker(cid:4)l sor. Azonban az opci(cid:2) ki(cid:5)r(cid:2)ja eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget, m(cid:5)g az opci(cid:2) jog- osultja eszk(cid:3)ztartÆsi vesztesØget k(cid:3)nyvelhet el, amelyet az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆn kell elszÆmolni; b) az opci(cid:2)kt(cid:2)l eltØrı szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)rØbe jellemzıen olyan szerzıdØsek tartoznak, amelyekben kØt fØl meghatÆrozott, reÆl- vagy pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)knek egy vagy t(cid:3)bb j(cid:3)vıbeli idıpontban lebonyol(cid:5)tand(cid:2) cserØjØrıl Ællapodik meg. Az ilyen derivat(cid:5)v (cid:4)gyletek- kel szemben elszÆmolÆsra ker(cid:4)lı gazdasÆgi mßveletek k(cid:3)zØ a szerzıdØsekben foglalt bÆrmely gazdasÆgi mßvelet, valamint a teljes(cid:5)tett fize- 148 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet tØsek nett(cid:2) ØrtØke tartozik. A szÆrmazØkos szerzıdØsek lØtrehozÆsÆhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) tranzakci(cid:2)k elszÆmolÆsÆra is sz(cid:4)ksØg lehet. Sok esetben azonban a kØt fØl anØlk(cid:4)l k(cid:3)t egymÆssal derivat(cid:5)v szerzıdØst, hogy bÆrmelyik(cid:4)k is fizetne a mÆsiknak. Az ilyen esetekben a szerzıdØst lØt- rehoz(cid:2) tranzakci(cid:2) ØrtØke nulla, Øs a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn tØnylegesen semmi sem jelenik meg; c) az opci(cid:2)s (cid:4)gyletek, a hatÆridıs (cid:4)gyletek, a swap(cid:4)gyletek Øs az egyØb derivat(cid:5)v szerzıdØsek lebonyol(cid:5)tÆsÆØrt a br(cid:2)kereknek vagy mÆs illetve a tıl(cid:4)k kapott explicit jutalØk(cid:3)sszeget a megfelelı szÆmlÆn a szolgÆltatÆsok ellenØrtØkekØnt kifizetett k(cid:3)zvet(cid:5)tıknek kifizetett, (cid:3)sszegkØnt kell kezelni. A swap(cid:4)gyletek lebonyol(cid:5)tÆsa nyomÆn t(cid:3)rtØnı kamatfizetØs-Æramok tulajdonosi j(cid:3)vedelemkØnt, m(cid:5)g a tıket(cid:3)rlesz- tØst az (cid:4)gylet alapjÆul szolgÆl(cid:2) megfelelı eszk(cid:3)zzel kapcsolatos tranzakci(cid:2)kØnt kell elszÆmolni a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn. (cid:11)gy tekinthetı, hogy a swap(cid:4)gyletben rØszt vevı felek k(cid:3)z(cid:3)tt szolgÆltatÆs nyœjtÆsÆra nem ker(cid:4)l sor, ugyanakkor a swap(cid:4)gylet lebonyol(cid:5)tÆsÆØrt harmadik fØlnek kifizetett (cid:3)sszegeket a szolgÆltatÆs ellenØrtØkØt kØpezı kifizetØskØnt kell kezelni (lÆsd a 4. 47. pontot). Mik(cid:3)zben az opci(cid:2) elad(cid:2)jÆnak fizetett d(cid:5)j fogalmilag œgy tekinthetı, hogy az a szolgÆltatÆsi d(cid:5)jat magÆban foglalja, a gyakorlatban ÆltalÆban nem lehet megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni a szol- gÆltatÆsi elemet. EzØrt a teljes Ærat kell a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)znek a vevı rØszØrıl t(cid:3)rtØnı beszerzØsekØnt, az elad(cid:2) oldalÆn pedig k(cid:3)telezettsØg keletkezØsekØnt elszÆmolni; d) amikor a swapszerzıdØsekben tıke(cid:3)sszegek cserØje szerepel – ez t(cid:3)rtØnik pØldÆul a devizaswapok esetØben –, akkor a kezdeti cserØt nem a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel (F. 34) kapcsolatos mßveletkØnt, hanem az (cid:4)gylet alapjÆul szolgÆl(cid:2) Øs a csere tÆrgyÆt kØpezı eszk(cid:3)z- zel kapcsolatos mßveletkØnt kell elszÆmolni. K(cid:3)vetkezØskØppen egy zØr(cid:2) nyit(cid:2)ØrtØkkel rendelkezı szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z ezen a ponton keletkezik. K(cid:3)vetkezØskØppen a szÆrmazØkos eszk(cid:3)z ØrtØkØt legalÆbb a k(cid:3)vetkezı (cid:3)sszetevık fogjÆk kØpezni: 1. a visszacserØlendı tıke(cid:3)sszegek vÆrhat(cid:2) j(cid:3)vıbeli piaci ØrtØkei Øs a szerzıdØsben meghatÆrozott k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zet foly(cid:2) piaci ØrtØke; tovÆbbÆ tıke(cid:3)sszegek ØrtØkei k(cid:3)z(cid:3)tti 2. a szerzıdØsben kik(cid:3)t(cid:3)tt bÆrmely j(cid:3)vıbeli kamatÆramlÆs Øs egyØb pØnzÆramlÆsok foly(cid:2) piaci ØrtØke. A szÆrmazØkos eszk(cid:3)z ØrtØkØben idıvel bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsokat az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆn kell elszÆmolni. A tıke(cid:3)sszegek tovÆbbi cserØje a swapszerzıdØs feltØtelei Øs kik(cid:3)tØsei szerint t(cid:3)rtØnik, annak pedig velejÆr(cid:2)ja lehet, hogy a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k cserØjØre az ilyen eszk(cid:3)z(cid:3)k napi piaci ÆrÆt(cid:2)l eltØrı Æron ker(cid:4)l sor. A swapszerzıdØsben rØszt vevı felek k(cid:3)z(cid:3)tt olyan ellentØtelezı fizetØsre ker(cid:4)l sor, amilyet a szerzıdØs megszab. A piaci Ær Øs a szerzıdØses Ær k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zete ekkor az eszk(cid:3)z/k(cid:3)telezettsØg likvidÆci(cid:2)s ØrtØkØvel egyenlı, mivel az az esedØkessØg napjÆra vonatkozik Øs azt a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel (F. 34) kapcsolatos mßveletkØnt kell szÆmba venni. Ennek az utols(cid:2) szÆrmazØkos eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatos mßveletnek, valamint minden vØgsı nett(cid:2) kamatÆramlÆsnak meg kell felelnie a swap- szerzıdØs idıtartama sorÆn bek(cid:3)vetkezı teljes ÆtØrtØkelØsi nyeresØgnek, illetve vesztesØgnek. Ez az eljÆrÆsi m(cid:2)d pÆrhuzamban Æll a teljes(cid:5)tØst eredmØnyezı opci(cid:2)s (cid:4)gyletek (lÆsd a fenti a) alpontot) kapcsÆn ismertetett m(cid:2)ddal. 5. 140. RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel (F. 51): a) az œj rØszvØnyeket kibocsÆtÆsi ØrtØken kell elszÆmolni, amely rendszerint a nØvØrtØk Øs a kibocsÆtÆsi felÆr (cid:3)sszegØnek felel meg; b) c) d) a forgalomban lØvı rØszvØnyekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteket azok tranzakci(cid:2)s ØrtØkØn kell elszÆmolni. Ha ez az ØrtØk nem ismert, akkor a tızsdØn jegyzett rØszvØnyek esetØben a tızsdei Ærfolyam vagy a piaci Ær, nem jegyzett rØszvØnyek esetØben pedig a k(cid:3)nyv szerinti ØrtØk alapjÆn k(cid:3)zel(cid:5)thetı meg; az osztalØkfizetØsre jogos(cid:5)t(cid:2) ideiglenes rØszvØnyek ØrtØkØnek megÆllap(cid:5)tÆsa a kibocsÆt(cid:2) Æltal javasolt osztalØk(cid:3)sszegbıl k(cid:3)vetkezı Ær alapjÆn t(cid:3)rtØnik; az ingyenrØszvØny-kibocsÆtÆsok nincsenek nyilvÆntartva a rendszerben (lÆsd az 5. 93. pontot). Azokban az esetekben viszont, amikor az ingyenrØszvØnyek kibocsÆtÆsa egy vÆllalat rØszvØnyeinek piaci (cid:3)sszØrtØkØben vÆltozÆst idØz elı, akkor ezt a vÆltozÆst az ÆtØrtØkelØsi szÆm- lÆn kell elszÆmolni (lÆsd a 6. 56. pontot); e) a tıkerØszesedØsek (F. 513) tranzakci(cid:2)s ØrtØke a tulajdonosok Æltal vÆllalataik vagy kvÆzi vÆllalataik rØszØre Ætutalt pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)k (cid:3)sszege. A pØnzÆtutalÆs nØhÆny esetben a vÆllalat vagy kvÆzi vÆllalat k(cid:3)telezettsØgeinek ÆtvÆllalÆsÆval t(cid:3)rtØnhet. 5. 141. BefektetØsi jegyek (F. 52): a) a befektetØsi jegyekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek magukban foglaljÆk az alapokhoz val(cid:2) nett(cid:2) hozzÆjÆrulÆsok ØrtØkØt; b) a befektetØsi alapokhoz befolyt Øs az alapkezelØsi k(cid:3)ltsØgek egy rØszØnek nett(cid:2) ØrtØkØvel szÆm(cid:5)tott tulajdonosi j(cid:3)vedelemnek, amely a rØsz- vØnyeseknek tulajdon(cid:5)tott, bÆr tØnylegesen fel nem osztott tulajdonosi j(cid:3)vedelem, ellentØtele a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn, a befektetØsi jegyek alatt jelenik meg. Ez a tulajdonosi j(cid:3)vedelem visszaforgatÆsÆval jÆr. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 149 A SZ`MBAV(cid:6)TEL ID(cid:8)PONTJA 5. 142. A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kat Øs azok ellentØtelezı mßveleteit ugyanabban az idıpontban kell elszÆmolni. 5. 143. Ha egy pØnz(cid:4)gyi mßvelet ellentØtelezı mßvelete nem pØnz(cid:4)gyi mßvelet, akkor mindkØt mßveletet azzal az idıponttal kell elszÆmolni, amikor a nem pØnz(cid:4)gyi mßveletre sor ker(cid:4)l. Ha pØldÆul Æruk vagy szolgÆltatÆsok ØrtØkes(cid:5)tØse nyomÆn kereskedelmi hitel keletkezik, akkor ezt a pØnz(cid:4)- gyi mßveletet azzal az idıponttal kell elszÆmolni, amikor a tØtelek a megfelelı nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆra ker(cid:4)lnek. 5. 144. Ha egy pØnz(cid:4)gyi mßvelet ellentØtelezı gazdasÆgi mßvelete szintØn pØnz(cid:4)gyi, akkor hÆrom lehetısØggel lehet szÆmolni: a) mindkØt pØnz(cid:4)gyi mßvelet fizetØsi eszk(cid:3)zzel kapcsolatos (lÆsd az 5. 04. pontot): elszÆmolÆsukra az elsı fizetØs idıpontjÆban ker(cid:4)l sor; b) c) a kØt pØnz(cid:4)gyi mßvelet k(cid:3)z(cid:4)l csak az egyik kapcsolatos fizetØsi eszk(cid:3)zzel (lÆsd az 5. 04. pontot): elszÆmolÆsukra a fizetØs idıpontjÆban ker(cid:4)l sor; a kØt pØnz(cid:4)gyi mßvelet egyike sem kapcsolatos fizetØsi eszk(cid:3)zzel (lÆsd az 5. 04. pontot): elszÆmolÆsukra az elsı pØnz(cid:4)gyi mßvelet bek(cid:3)vet- kezØsØnek idıpontjÆban ker(cid:4)l sor. P(cid:6)NZ(cid:7)GYI TRANZAKCI(cid:1)K (cid:10)SSZE`LL˝T`SA A VAGYONM(cid:6)RLEG V`LTOZ`SAIB(cid:1)L 5. 145. Azokban az esetekben, amikor pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kra vonatkoz(cid:2) alapstatisztika nem Æll rendelkezØsre, a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k a pØnz(cid:4)gyi mØrlegek vÆltozÆsai – vagyis a zÆr(cid:2)mØrleg Øs a nyit(cid:2)mØrleg k(cid:3)z(cid:3)tt, a meglØvı pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs a fennÆll(cid:2) k(cid:3)telezettsØgek (cid:3)sszegØben bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsok – alapjÆn is (cid:3)sszeÆll(cid:5)that(cid:2)ak. A pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k (cid:3)sszege Øs a pØnz(cid:4)gyi mØrlegek vÆltozÆsai k(cid:3)z(cid:3)tt mutatkoz(cid:2) k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetet az ÆtØrtØkelØsi szÆmla Øs az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsa szÆmla tØtelei adjÆk. 5. 1. mellØklet (cid:9)sszef(cid:4)ggØs a pØnzmennyisØggel 5. 146. Ez a mellØklet azt a m(cid:2)dszert ismerteti, amelynek seg(cid:5)tsØgØvel a vagyonmØrlegekben Øs a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆkon bemutathat(cid:2)ak a pØnzmennyisØ- gek. 5. 147. A pØnzmennyisØggel kapcsolatban alkalmazott meghatÆrozÆsok orszÆgonkØnt Øs idıben is vÆltoz(cid:2)ak. Ezenfel(cid:4)l e meghatÆrozÆsok nem sz(cid:4)ksØgkØppen alapulnak a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs a szektorok rendszerben meghatÆrozott besorolÆsÆn. EzØrt a rendszer pØnzmennyisØgeket nem hatÆroz meg. 5. 148. A pØnzmennyisØg vagyonmØrlegekbe Øs pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆkba t(cid:3)rtØnı integrÆlÆsa a k(cid:3)vetkezı problØmÆkat veti fel. Elısz(cid:3)r azt, hogy a pØnz- mennyisØgek olyan komponenseket tartalmazhatnak, amelyek nem egyeznek meg a rendszer Æltal meghatÆrozott pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)tele- zettsØgek osztÆlyaival, azaz kateg(cid:2)riÆival, alkateg(cid:2)riÆival Øs alpontjaival. Elıfordulhat, hogy a pØnzmennyisØg a kØszpØnz Øs betØtek (AF. 2) kateg(cid:2)riÆjÆnak csak egyetlen alosztÆlyÆt foglalja magÆban. Az alosztÆly meghatÆrozhat(cid:2) az esedØkessØgre Øs/vagy a kØszpØnz Øs betØteket bir- tokl(cid:2) vagy kibocsÆt(cid:2) intØzmØnyi egysØgre t(cid:3)rtØnı hivatkozÆssal. MÆsodszor a pØnzmennyisØgek olyan pØnzteremtı, pØnzbirtokl(cid:2) Øs pØnzsem- leges szektorokra utalnak, amelyek a rendszerben meghatÆrozott szektorokb(cid:2)l Øs alszektorokb(cid:2)l nem Æll(cid:5)that(cid:2)k (cid:3)ssze. Harmadszor a monetÆris aggregÆtumok (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆhoz felhasznÆlt adatforrÆsok a gyakorlatban eltØrhetnek a szektorok Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld mØrlegeinek Øs pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆi- nak (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnÆl felhasznÆlt adatforrÆsokt(cid:2)l. 5. 149. Ahhoz, hogy a vagyonmØrlegekben, illetve a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆkon az MX pØnzmennyisØget meg lehessen hatÆrozni, sz(cid:4)ksØges lehet a rendszer- ben meghatÆrozott pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek minden „i”-edik osztÆlyÆt kØt alosztÆlyra bontani: a) MXi: az „i”-edik osztÆlyba besorolt Øs az MX pØnzmennyisØgbe tartoz(cid:2) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (k(cid:3)telezettsØgek) alosztÆlya; b) MX–i: az „i”-edik osztÆlyba besorolt, de az MX pØnzmennyisØgbe nem tartoz(cid:2) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (k(cid:3)telezettsØgek) alosztÆlya. A pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (k(cid:3)telezettsØgek) nØhÆny osztÆlya a gyakorlatban nem rØsze mØg a szØles Ørtelemben vett pØnzmennyisØgnek sem, mint pØldÆul a monetÆris arany Øs a k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (AF. 1), vagy a biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok (AF. 6). Ennek k(cid:3)vetkeztØben MX1 Øs MX6 ØrtØke nulla lenne, vagyis nem sz(cid:4)ksØges az AF. 1 felbontÆsa MX1-re Øs MX–1-re, illetve AF. 6 felbontÆsa MX6-ra Øs MX6-ra. 150 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 5. 150. Az MX pØnzmennyisØg egyenlı a pØnzbirtokl(cid:2) szektorok MXi pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zeit alkot(cid:2) valamennyi alosztÆly (cid:3)sszegØvel, tovÆbbÆ MX egyenlı a pØnzteremtı szektorok MXi pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)telezettsØgeit alkot(cid:2) valamennyi alosztÆly (cid:3)sszegØvel. 5. 151. E m(cid:2)dszer legfıbb elınye rugalmassÆgÆban rejlik. Azokban az esetekben, amikor valamely pØnzmennyisØg meghatÆrozÆsa megvÆltozik, a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek csak nØhÆny osztÆlyÆban kell az MXi Øs MX-i felbontÆst ehhez igaz(cid:5)tani. A pØnzmennyisØgek a vagyonmØrlegekben, illetve a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆkon A pØnzbirtokl(cid:2) szektorok pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei A pØnzteremtı szektorok k(cid:3)telezettsØgei (cid:10)sszesen BontÆs szektorok szerint BontÆs szektorok szerint (cid:10)sszesen AF. 1 AF. 2 ebbıl: MX2 MX–2 AF. 3 AF. 33 ebbıl: MX33 MX33 AF. 34 ebbıl: MX34 MX–34 AF. 4 AF. 41 ebbıl: MX41 MX–41 AF. 42 ebbıl: MX42 MX–42 AF. 5 AF. 51 ebbıl: MX51 MX–51 AF. 52 ebbıl: MX52 MX–52 AF. 6 AF. 7 AF. 71 ebbıl: MX71 MX–71 AF. 79 (cid:10)sszes pØnz(cid:4)- gyi eszk(cid:3)z Øs k(cid:3)telezettsØg, ebbıl MX 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 151 6. FEJEZET EGY(cid:7)B FOLYAMATOK 6. 01. Az egyØb gazdasÆgi folyamatok k(cid:3)rØbe tartozik az ØrtØkcs(cid:3)kkenØs (K. 1), a nem pØnz(cid:4)gyi, nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse Øs eladÆsa (K. 2), valamint az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai (K. 3–K. 12). Az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai az eszk(cid:3)z(cid:3)k, a k(cid:3)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon k(cid:4)l(cid:3)nfØle vÆltozÆsaib(cid:2)l Ællnak, amelyek nem a tıke- illetve pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆkon nyilvÆntartott gazdasÆgi mßveletek eredmØnyei. Ezek k(cid:3)zØ tartoznak az egyØb volumenvÆltozÆsok (K. 3–K. 10 Øs K. 12), valamint az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg (K. 11) is. `LL(cid:5)ESZK(cid:9)Z(cid:9)K (cid:7)RT(cid:7)KCS(cid:9)KKEN(cid:7)SE (K. 1) 6. 02. MeghatÆrozÆs: Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse (K. 1) a tanulmÆnyozott idıszak alatt a rendes elhasznÆl(cid:2)dÆs Øs elırelÆthat(cid:2) elavulÆs k(cid:3)vetkez- tØben felhasznÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k mennyisØgØt jelenti, beleØrtve a biztos(cid:5)tÆssal fedezhetı vØletlenszerß kÆresemØnyek miatt bek(cid:3)vet- kezı Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-vesztesØgekre kØpzett tartalØkot. 6. 03. Az ØrtØkcs(cid:3)kkenØst (az ÆllatÆllomÆny kivØtelØvel) minden Æll(cid:2)eszk(cid:3)zre ki kell szÆm(cid:5)tani, ideØrtve a tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket Øs az immateriÆlis javakat, mint pØldÆul az ÆsvÆnykincsfeltÆrÆsok k(cid:3)ltsØgeit Øs a szoftvert, a nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k nagyobb fejlesztØseit, valamint a nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k- kel kapcsolatos tulajdonjog-ÆtruhÆzÆs k(cid:3)ltsØgeit. 6. 04. Az ØrtØkcs(cid:3)kkenØst (amelyet meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni az ad(cid:2)zÆsi cØlœ vagy az (cid:4)zleti szÆmlÆkon kimutatott ØrtØkcs(cid:3)kkenØstıl) az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-Ællo- mÆny Øs az adott javak k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı kateg(cid:2)riÆinak vÆrhat(cid:2) Ætlagos gazdasÆgi Ølettartama alapjÆn kell becs(cid:4)lni. Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny kiszÆm(cid:5)tÆ- sÆnÆl a folyamatos leltÆrozÆs m(cid:2)dszere (PIM) ajÆnlott, ha nincs k(cid:3)zvetlen informÆci(cid:2) az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆnyr(cid:2)l. Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆnyt a tÆr- gyidıszak piaci beszerzØsi Ærain kell ØrtØkelni. Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k biztos(cid:5)tÆssal fedezhetı vØletlenszerß kÆresemØnyek miatt bek(cid:3)vetkezı vesztesØgeit, amelyekre biztos(cid:5)tÆs k(cid:3)thetı, a kØrdØses javak Ætlagos Ølettartama kiszÆm(cid:5)tÆsÆnÆl kell figyelembe venni. FeltØtelezhetı, hogy a teljes gazdasÆgot Ørintı tØnyleges, rendes, vØletlen kÆr egy adott elszÆmolÆsi idıszak alatt megegyezik az Ætlaggal vagy k(cid:3)zel Æll ahhoz. Egyes egysØgeknØl vagy egysØgek csoportjainÆl azonban a tØnyle- ges, rendes Øs az Ætlagos vØletlenszerß kÆresemØny eltØrhet. Ebben az esetben a szektoroknÆl felmer(cid:4)lı eltØrØseket az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volu- menvÆltozÆsakØnt kell elszÆmolni. Az ØrtØkcs(cid:3)kkenØst a lineÆris m(cid:2)dszerrel kell szÆm(cid:5)tani, amely szerint az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z ØrtØkØt Ælland(cid:2) kulccsal annak teljes Ølettartama alatt kell le(cid:5)rni. A tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k hatØkonysÆgcs(cid:3)kkenØsØnek t(cid:5)pusÆt(cid:2)l f(cid:4)ggıen azonban sz(cid:4)ksØg lehet az ØrtØkcs(cid:3)kkenØs mØrtani m(cid:2)dszer szerinti elszÆmolÆ- sÆra. 6. 05. A szÆmlarendszerben az ØrtØkcs(cid:3)kkenØst az egyes egyenlegezı tØtel alatt kell nyilvÆntartÆsba venni, amelyeket brutt(cid:2) Øs nett(cid:2) formÆban is be kell mutatni. A „brutt(cid:2)” kimutatÆs az ØrtØkcs(cid:3)kkenØs levonÆsa nØlk(cid:4)li, m(cid:5)g a „nett(cid:2)” az ØrtØkcs(cid:3)kkenØs levonÆsa utÆni kimutatÆst jelenti. A NEM TERMELT NEM P(cid:7)NZ(cid:10)GYI ESZK(cid:9)Z(cid:9)K BESZERZ(cid:7)S(cid:7)NEK (cid:7)S `TAD`S`NAK EGYENLEGE (K. 2) 6. 06. MeghatÆrozÆs: A nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi (1) eszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)zØ a f(cid:3)ld, valamint az Æruk Øs szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆhoz felhasznÆlhat(cid:2) egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, tovÆbbÆ a nem termelt immateriÆlis javak tartoznak. 6. 07. A meghatÆrozÆs szerint a f(cid:3)ld maga a f(cid:3)ldter(cid:4)let, beleØrtve a talajtakar(cid:2)t Øs a hozzÆ kapcsol(cid:2)d(cid:2) felsz(cid:5)ni vizeket88. A hozzÆ kapcsol(cid:2)d(cid:2) fel- sz(cid:5)ni vizek magukban foglaljÆk a belvizeket (v(cid:5)ztÆroz(cid:2)kat, tavakat, foly(cid:2)kat stb. ), amelyek felett tulajdonjog gyakorolhat(cid:2). (1) Az eszk(cid:3)z(cid:3)k meghatÆrozÆsÆt lÆsd a 7. fejezet 7. 1. mellØkletØben. 152 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 6. 08. A k(cid:3)vetkezı tØtelek nem tartoznak a f(cid:3)ldek k(cid:3)zØ: a) a f(cid:3)ldter(cid:4)leten Æll(cid:2) Øp(cid:4)letek vagy egyØb Øp(cid:5)tmØnyek, illetve a rajta Æthalad(cid:2) lØtes(cid:5)tmØnyek (utak, alagutak stb. ); b) szılı(cid:4)ltetvØnyek, gy(cid:4)m(cid:3)lcs(cid:3)s(cid:3)k, egyØb fa(cid:4)ltetvØnyek Øs valamennyi fejlıdØsben lØvı n(cid:3)vØny stb. ; c) felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek; d) mßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok; e) a felsz(cid:5)n alatti v(cid:5)zkØszletek. Az a) Øs a b) tØtel a termelt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k, m(cid:5)g a c), d) Øs e) tØtel a nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)kh(cid:3)z tartozik. 6. 09. A f(cid:3)ld beszerzØsØt Øs eladÆsÆt a beszerzØs/eladÆs idıpontjÆban ØrvØnyes foly(cid:2) piaci Æron kell ØrtØkelni. A f(cid:3)lddel folytatott gazdasÆgi mßveleteket ugyanazon az ØrtØken kell elszÆmolni a vevı Øs az elad(cid:2) szÆmlÆjÆn. Ez az ØrtØk kizÆrja a f(cid:3)ld tulajdonjogÆnak ÆtruhÆzÆsÆval kap- csolatos k(cid:3)ltsØgeket, amelyeket brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆskØnt kell kezelni. 6. 10. Az egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse Øs eladÆsa a felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsekre, mßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsokra Øs v(cid:5)zkØszletekre vonatkozik. A felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek k(cid:3)zØ tartozik a szØn, a kıolaj Øs a f(cid:3)ldgÆzkØszletek, a fØm-, illetve nem fØmtar- talmœ ÆsvÆnykincsek kØszletei (2). 6. 11. Az egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØt Øs eladÆsÆt a beszerzØs/eladÆs idıpontjÆban ØrvØnyes foly(cid:2) piaci Æron kell ØrtØkelni. A beszerzØsek Øs eladÆsok k(cid:3)zØ nem tartoznak a tulajdonjog ÆtruhÆzÆsÆval kapcsolatos k(cid:3)ltsØgek. Ez ut(cid:2)bbit brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆskØnt kell elszÆmolni. 6. 12. A nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi immateriÆlis javak a szabadalmakb(cid:2)l, haszonbØrletbıl vagy mÆs ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØsekbıl, vÆsÆrolt cØgØrtØk- bıl, illetve egyØb nem termelt immateriÆlis javakb(cid:2)l Ællnak. HaszonbØrbe adhat(cid:2)ak a f(cid:3)ldek, a felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek Øs a lakÆscØlœ vagy nem lakÆscØlœ Øp(cid:4)letek (2). MÆs pØldÆk k(cid:3)zØ tartoznak az atlØtÆkkal vagy szerzıkkel k(cid:3)t(cid:3)tt ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØsek. A haszonbØrlet Øs mÆs ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØsek beszerzØsØnek vagy eladÆsÆnak ØrtØke az eredeti vagy rÆk(cid:3)vetkezı haszonbØrlınek vagy bØrlınek teljes(cid:5)tett kifize- tØs, amikor a haszonbØrletet vagy koncesszi(cid:2)t eladjÆk vagy mÆs intØzmØnyi egysØgre ÆtruhÆzzÆk. A nem termelt immateriÆlis javak beszerzØsØ- nek Øs eladÆsÆnak ØrtØke nem tartalmazza a tulajdonjog ÆtruhÆzÆsÆval kapcsolatos k(cid:3)ltsØgeket. A tulajdonjog ÆtruhÆzÆsÆval kapcsolatos k(cid:3)ltsØ- gek a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs egyik alkot(cid:2)elemØt kØpezik. 6. 13. A nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs ÆtadÆsÆnak egyenlegØt a szektorok, a teljes gazdasÆg Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld tıkeszÆmlÆjÆn kell elszÆmolni. ESZK(cid:9)Z(cid:9)K EGY(cid:7)B V`LTOZ`SAI (K. 3–K. 12) 6. 14. MeghatÆrozÆs: Az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai olyan gazdasÆgi folyamatok, amelyek nem a tıke- Øs a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn elszÆmolt gazdasÆgi mßveletek eredmØnyei. Itt kØtfØle egyØb vÆltozÆst kell megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni. Az elsı az eszk(cid:3)z(cid:3)k volumenvÆltozÆsait jelenti. A mÆsodik az eszk(cid:3)z(cid:3)k, a k(cid:3)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon azon ØrtØkvÆltozÆsaib(cid:2)l Æll, amelyek az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget, illetve vesztesØget eredmØnyezı Ærszint- Øs Ærstruktœra-vÆltozÆsok miatt k(cid:3)vetkeznek be. EGY(cid:7)B VOLUMENV`LTOZ`SOK (K. 3–K. 10 Øs K. 12) 6. 15. Az egyØb volumenvÆltozÆsok eltØrı funkci(cid:2)jœ gazdasÆgi folyamatok. Az egyik fontos funkci(cid:2) az, hogy bizonyos eszk(cid:3)z(cid:3)k esetØben lehetıvØ teszik a rendszerbe val(cid:2) beker(cid:4)lØst Øs az onnan val(cid:2) kilØpØst az esemØnyek szokÆsos rendjØt k(cid:3)vetve, ilyen pØldÆul a termØszetben elıfordul(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k belØpØse Øs kilØpØse. Ennek a termØszeti kincsek feltÆrÆsÆnak, kimer(cid:5)tØsØnek Øs fokozatos cs(cid:3)kkenØsØnek kimutatÆsa szempontjÆb(cid:2)l van jelentısØge. Egy mÆsodik funkci(cid:2), hogy a kivØteles, elıre nem lÆthat(cid:2), az eszk(cid:3)z(cid:3)kbıl nyerhetı gazdasÆgi elıny(cid:3)ket Ørintı esemØnyek hatÆsait elszÆmolja. (2) Az eszk(cid:3)z(cid:3)k meghatÆrozÆsÆt lÆsd a 7. fejezet 7. 1. mellØkletØben. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 153 6. 16. Az egyØb volumenvÆltozÆsok k(cid:3)rØbe kilenc kateg(cid:2)ria tartozik: a) a nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban (K. 3); b) a termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban (K. 4); c) a mßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok termØszetes n(cid:3)vekedØse (K. 5); d) a nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k kiker(cid:4)lØse a gazdasÆgb(cid:2)l (K. 6); e) katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek (K. 7); f) kÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆs (K. 8); g) a nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai (K. 9); h) a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai (K. 10); i) besorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok (K. 12). A NEM TERMELT ESZK(cid:9)Z(cid:9)K MEGJELEN(cid:7)SE A GAZDAS`GBAN (K. 3) 6. 17. A nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban (K. 3) a nem a termelØs eredmØnyekØnt bek(cid:3)vetkezı, ilyen jellegß eszk(cid:3)z(cid:3)k volumenØnek n(cid:3)vekedØsØt jelenti. Ide tartoznak: a) b) c) d) a gazdasÆgosan kiaknÆzhat(cid:2) felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek szintjØnek brutt(cid:2) n(cid:3)vekedØse: szØn, kıolaj, f(cid:3)ldgÆz, fØm-, illetve nem fØmtar- talmœ ÆsvÆnykincsek bizony(cid:5)tott kØszletei. Idetartozik az a kØszletn(cid:3)vekedØs is, amelynØl a kitermelØs gazdasÆgossÆ vÆlik a technol(cid:2)gia fej- lıdØse vagy a relat(cid:5)v ÆrvÆltozÆsok eredmØnyekØnt; egyØb termØszeti kincsek ÆtsorolÆsa a gazdasÆgi tevØkenysØg k(cid:3)rØbe: a termØszetben elıfordul(cid:2) dolgok, amelyek megvÆltoztatjÆk stÆtuszu- kat, Øs gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)knek minıs(cid:4)lnek; a gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k olyan dolgok, amelyek felett intØzmØnyi egysØgek tulajdonjogot gyakorol- nak, Øs amelyekbıl tulajdonosaik gazdasÆgi elınyt nyerhetnek (pØldÆul az Ørintetlen erdık hasznos(cid:5)tÆsa, a vadon vagy parlagon heverı f(cid:3)ldek gazdasÆgi hasznos(cid:5)tÆsba vØtele, talajjav(cid:5)tÆs); a nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)kben azok gazdasÆgi hasznos(cid:5)tÆsa miatt bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsok miatti minısØgi vÆltozÆsai. A minısØgi vÆltozÆsokat volumenvÆltozÆskØnt kell kezelni. Az itt elszÆmolt minısØgvÆltozÆsok a besorolÆs vÆltozÆsakØnt (lÆsd 6. 32. pontot) kimutatott gazdasÆgi felhasznÆlÆsban bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsok ellentØtelei – pØldÆul mßvelØs alatt Æll(cid:2) f(cid:3)ld ÆtsorolÆsa beØp(cid:5)tett f(cid:3)ldter(cid:4)lettØ; a nem termelt immateriÆlis javak megjelenØse: nem pØnz(cid:4)gyi nem termelt immateriÆlis javak akkor jelennek meg, amikor valamit szabad- almaztatnak, vagy ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØseket k(cid:3)tnek. Amikor vÆllalkozÆsokat szavatol(cid:2) tıkØt meghalad(cid:2) Æron ØrtØkes(cid:5)tenek (lÆsd a 7. 05. pontot), a vØtelÆr szavatol(cid:2) tıkØt meghalad(cid:2) rØsze a vÆsÆrolt cØgØrtØknek nevezett eszk(cid:3)z. Az ØrtØkes(cid:5)tØssel/vØtellel alÆ nem tÆmasztott cØgØrtØk nem tekinthetı gazdasÆgi eszk(cid:3)znek. TERMELT ESZK(cid:9)Z(cid:9)K MEGJELEN(cid:7)SE A GAZDAS`GBAN (K. 4) 6. 18. A termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban (K. 4) olyan Æruk esetØben t(cid:3)rtØnik, amelyek mØg nem voltak elszÆmolva a vagyonmØrlegekben. A jelentıs vagy k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)s ØrtØk figyelembevØtelØt kell az egyØb volumenvÆltozÆsok alatt elszÆmolÆsra ker(cid:4)lı gazdasÆgi megjelenØsnek tekinteni. A termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) b) az ØrtØktÆrgyak, pØldÆul drÆgak(cid:3)vek vagy mßtÆrgyak, amikor a tÆrgy magas ØrtØke vagy mßvØszeti jelentısØge, amelyet addig mØg a vagyonmØrlegekben nem vettek nyilvÆntartÆsba, elısz(cid:3)r ker(cid:4)l elszÆmolÆsra; a mßemlØkek, amikor a vagyonmØrlegekben mØg nyilvÆntartÆsba nem vett valamely Øp(cid:5)tmØny vagy helysz(cid:5)n k(cid:4)l(cid:3)nleges rØgØszeti, t(cid:3)rtØ- nelmi vagy kulturÆlis jelentısØge elısz(cid:3)r ker(cid:4)l elszÆmolÆsra. A M(cid:8)VEL(cid:7)S ALATT NEM `LL(cid:5) BIOL(cid:5)GIAI ER(cid:6)FORR`SOK TERM(cid:7)SZETES N(cid:9)VEKED(cid:7)SE (K. 5) 6. 19. A mßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok termØszetes n(cid:3)vekedØse (K. 5) nem tartozik az intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)zvetlen ellenırzØse, fel- elıssØge vagy irÆny(cid:5)tÆsa k(cid:3)rØbe, ezØrt nem minıs(cid:4)l termelØsnek. E gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k n(cid:3)vekedØsØt, mint pØldÆul a lÆbonÆll(cid:2) termØszetes fÆt, vagy a foly(cid:2)torkolatokban a halÆllomÆnyt, gazdasÆgi megjelenØsnek kell tekinteni. 154 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 6. 20. A mßvelØs alatt nem biol(cid:2)giai erıforrÆsok termØszetes n(cid:3)vekedØsØt t(cid:3)bbletkØnt (K. 5) ezen erıforrÆsok kimer(cid:4)lØsØt pedig gazdasÆgi eltßnØskØnt kell szÆmba venni (K. 61). A gyakorlatban azonban a termØszetes n(cid:3)vekedØs csak nett(cid:2) ØrtØken tarthat(cid:2) nyilvÆn, mivel a fizikai mØrØsek, ame- lyek feltehetıleg a nyilvÆntartÆsba vØtelhez rendelkezØsre Æll(cid:2) egyetlen alapot kØpezik, tØnylegesen nett(cid:2) mØrØsek. A NEM TERMELT ESZK(cid:9)Z(cid:9)K KIKER(cid:10)L(cid:7)SE A GAZDAS`GB(cid:5)L (K. 6) 6. 21. A nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kiker(cid:4)lØse a gazdasÆgb(cid:2)l (K. 6) a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) a termØszetben elıfordul(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k kimer(cid:4)lØse (K. 61), azaz a felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek kØszleteinek cs(cid:3)kkenØse, valamint az eszk(cid:3)z(cid:3)knek tekintett, mßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok kimer(cid:4)lØse (lÆsd 6. 19. pontot); b) nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k gazdasÆgb(cid:2)l val(cid:2) kiker(cid:4)lØsØnek egyØb esetei (K. 62): 1. kiaknÆzhat(cid:2) felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek szintjØnek egyØb cs(cid:3)kkenØse (a kiaknÆzhat(cid:2)sÆg ÆtØrtØkelØse a technol(cid:2)gia vagy a relat(cid:5)v Ærak vÆltozÆsai miatt); 2. a nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k minısØgi vÆltozÆsa a gazdasÆgi felhasznÆlÆsban bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsok miatt; 3. 4. a nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k gazdasÆgi tevØkenysØg miatti fokozatos leromlÆsa. Idetartozik a f(cid:3)ld, a v(cid:5)zkØszletek Øs elvben mÆs termØszeti eszk(cid:3)z(cid:3)k fokozatos leromlÆsa; cØg megvÆsÆrolt eszmei ØrtØkØnek le(cid:5)rÆsa, ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØsek visszavonÆsa Øs a szabadalmi jog biztos(cid:5)totta vØdelem megszßnØse a vÆsÆrolt cØgØrtØk le(cid:5)rÆsa, az ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØsek felbontÆsa, illetve a szabadalmi vØdelem kimer(cid:4)lØse. KATASZTR(cid:5)F`K MIATTI VESZTES(cid:7)GEK (K. 7) 6. 22. Az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsakØnt elszÆmolt katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek (K. 7) a nagymØrtØkß, egyszeri Øs felismerhetı olyan esemØ- nyek k(cid:3)vetkezmØnyei, amelyek a gazdasÆgi (pØnz(cid:4)gyi vagy nem pØnz(cid:4)gyi) eszk(cid:3)z(cid:3)k bÆrmelyik csoportjÆn bel(cid:4)l elpuszt(cid:5)thatnak tØteleket. 6. 23. Az ilyen esemØnyek k(cid:3)zØ tartoznak a nagyobb f(cid:3)ldrengØsek, vulkÆnkit(cid:3)rØsek, sz(cid:3)kıÆrak, szokÆsosnÆl is nagyobb hurrikÆnok, aszÆly Øs mÆs ter- mØszeti katasztr(cid:2)fÆk; hÆborœs cselekmØnyek, lÆzadÆsok Øs mÆs politikai esemØnyek; valamint a technol(cid:2)giai balesetek, mint pØldÆul a jelentı- sebb mØrgezıanyag-kibocsÆtÆsok vagy radioakt(cid:5)v rØszecskØk levegıbe bocsÆtÆsa. K(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen a k(cid:3)vetkezık tartoznak ide: a) a szokÆsos mØrtØket meghalad(cid:2) ÆradÆs vagy viharkÆr okozta talajminısØg-romlÆs; b) mßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k megsemmis(cid:4)lØse aszÆly vagy jÆrvÆny miatt; c) Øp(cid:4)letek, berendezØsek vagy ØrtØktÆrgyak megsemmis(cid:4)lØse erdıt(cid:4)zekben vagy f(cid:3)ldrengØsek sorÆn; d) valuta, illetve lÆtra sz(cid:2)l(cid:2) ØrtØkpap(cid:5)rok vØletlenszerß megsemmis(cid:4)lØse termØszeti katasztr(cid:2)fa vagy politikai esemØnyek k(cid:3)vetkeztØben. K`RTALAN˝T`S N(cid:7)LK(cid:10)LI TULAJDONELVON`SOK (K. 8) 6. 24. KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsra (K. 8) akkor ker(cid:4)l sor, amikor kormÆnyzatok vagy egyØb szervezeti egysØgek – az ad(cid:2)k, a b(cid:5)rsÆgok vagy egyØb k(cid:3)zterhek megfizetØsØnek jogc(cid:5)mØt kivØve – mÆs szervezeti egysØgek, k(cid:3)zt(cid:4)k a nem rezidens egysØgek tulajdonÆba tartoz(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)ket vesznek birtokukba anØlk(cid:4)l, hogy azØrt teljes kÆrtalan(cid:5)tÆst fizetnØnek. Az ilyen egyoldalœ tulajdonelvonÆsok kÆrtalan(cid:5)tÆssal nem fedezett rØsze nem tartozik a tıkeszÆmlÆn elszÆmolt tıketranszferek k(cid:3)zØ. A NEM P(cid:7)NZ(cid:10)GYI ESZK(cid:9)Z(cid:9)K M`SHOVA NEM SOROLT EGY(cid:7)B VOLUMENV`LTOZ`SAI (K. 9) 6. 25. A nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai (K. 9) alatt a nem vÆrt esemØnyeknek az eszk(cid:3)z(cid:3)kbıl nyerhetı gazda- sÆgi elıny(cid:3)kre gyakorolt hatÆsait kell kimutatni. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 155 Ide tartoznak: a) b) c) az elıre nem lÆthat(cid:2) elavulÆs. Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse nem tartalmazza az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse elıre nem lÆthat(cid:2) elavu- lÆsÆt, Øs a szokÆsosan vÆrhat(cid:2) elavulÆsuk miatt figyelembe vett (cid:3)sszeg lehet kevesebb, mint a tØnyleges elavulÆs. Ennek k(cid:3)vetkeztØben k(cid:4)l(cid:3)n tØtelkØnt kell elszÆmolni az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkØnek azt a cs(cid:3)kkenØsØt, ami a fejlettebb technol(cid:2)gia bevezetØsØnek k(cid:3)vetkezmØnye; az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØben a szokÆsos mØrtØkß kÆrokra figyelembe vett (cid:3)sszeg Øs a tØnyleges vesztesØg k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zet. Az ØrtØkcs(cid:3)kkenØs nem fedezi az elıre nem lÆthat(cid:2) kÆrokat, ezØrt elıfordulhat, hogy a szokÆsos k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek k(cid:3)zt vÆrhat(cid:2) kÆrok miatt figye- lembe vett (cid:3)sszeg lehet kevesebb (vagy t(cid:3)bb), mint a tØnyleges kÆrok. EzØrt az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkØben az ilyen esemØnyek hatÆsÆra bek(cid:3)- vetkezı elıre nem lÆthat(cid:2) cs(cid:3)kkenØsnek (vagy n(cid:3)vekedØsnek) megfelelı korrekci(cid:2)t kell vØgezni; az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØben figyelembe nem vett Æll(cid:2)eszk(cid:3)z romlÆsa: ilyen pØldÆul az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkØnek cs(cid:3)kkenØse a levegı- ben, illetve az esıben lØvı savassÆgnak az Øp(cid:4)letek fel(cid:4)letØre vagy a gØpjÆrmßvek karosszØriÆjÆra gyakorolt elıre nem lÆthat(cid:2) hatÆsai miatt; d) termelı berendezØsek felszÆmolÆsa a beruhÆzÆs befejezØse vagy a gazdasÆgi hasznÆlatbavØtel elıtt; e) kivØteles vesztesØgek a kØszletekben (pØldÆul tßzkÆr, rablÆs, vagy a tÆrolt gabonakØszletek rovarfertız(cid:3)ttsØge miatt); f) a nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket Ørintı statisztikai eltØrØsek a zÆr(cid:2)mØrleg Øs a nyit(cid:2)mØrleg k(cid:3)z(cid:3)tt. A P(cid:7)NZ(cid:10)GYI ESZK(cid:9)Z(cid:9)K (cid:7)S K(cid:9)TELEZETTS(cid:7)GEK M`SHOVA NEM SOROLT EGY(cid:7)B VOLUMENV`LTOZ`SAI (K. 10) 6. 26. Itt kell elszÆmolni a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kben Øs k(cid:3)telezettsØgekben bek(cid:3)vetkezı minden olyan vÆltozÆst, amely nem a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn kimuta- tott pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k eredmØnye, amelyek nem tudhat(cid:2)k be az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆn kimutatott eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgnek Øs vesztesØgnek, amelyek nem osztÆlyozÆsban, illetve a szerkezetben bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsok, tovÆbbÆ amelyek nem katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek Øs kÆrtalan(cid:5)- tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok miatt k(cid:3)vetkeznek be. 6. 27. A K. 10 kateg(cid:2)ria a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) elosztÆsa Øs megsz(cid:4)ntetØse (AF. 12) (lÆsd az 5. 33. –5. 35. pontot): A k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogoknÆl mØg eszmei k(cid:3)telezettsØg sem lØtezik. EzØrt a k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok elosztÆsÆnak mechanizmusÆt (allo- kÆci(cid:2)jÆt) Øs megsz(cid:4)ntetØsØt (t(cid:3)rlØsØt) nem gazdasÆgi mßveleteket lØtrehoz(cid:2) mechanizmuskØnt kell kezelni, hanem az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volu- menvÆltozÆsa szÆmlÆn megjelenı tØtelkØnt. A k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok elosztÆsa n(cid:3)veli, m(cid:5)g azok t(cid:3)rlØse cs(cid:3)kkenti a monetÆris hat(cid:2)sÆgok pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zeit; b) meghatÆrozott juttatÆsokat biztos(cid:5)t(cid:2) nyugd(cid:5)jalapokhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) egyØb volumenvÆltozÆsok: A feloszt(cid:2)-kirov(cid:2) nyugd(cid:5)jrendszerek azok, amelyekben a rØsztvevı munkavÆllal(cid:2)knak az (cid:5)gØrt nyugd(cid:5)jjuttatÆsok szintje garantÆlt. A juttatÆ- sok (cid:3)sszege valamilyen kØplet seg(cid:5)tsØgØvel a rØsztvevık szolgÆlati idejØnek hosszÆhoz Øs keresetØhez k(cid:3)tıdnek, Øs nem f(cid:4)ggnek teljes mØr- tØkben az alapban lØvı eszk(cid:3)z(cid:3)ktıl. MeghatÆrozott juttatÆst biztos(cid:5)t(cid:2) nyugd(cid:5)jrendszereknØl az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsa szÆmlÆn megjelenı tØtelek tartalmazzÆk a biztos(cid:5)tÆsmatematikai m(cid:2)dszerrel meghatÆrozott k(cid:3)telezettsØgek azon vÆltozÆsait, amelyek a juttatÆsok struktœrÆjÆnak vÆltozÆsaib(cid:2)l erednek, Øs amelyeket meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni a kedvezmØnyezettek k(cid:3)rØnek Øletkor Øs szolgÆlati idı szerinti (cid:3)sszetØtelØben bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsokt(cid:2)l. A juttatÆsok struktœrÆjÆnak vÆltozÆsai k(cid:3)zØ tartoznak a kØplet vÆltozÆsai, a nyugd(cid:5)jkorhatÆr cs(cid:3)kkentØse vagy a j(cid:3)vıbeni nyugd(cid:5)jak vagy az (cid:3)sszes nyugd(cid:5)j Øves n(cid:3)vekedØsØnek finansz(cid:5)rozÆsa a kifizetØsek sorÆn (ezt Øves szinten Ælta- lÆban egy Ælland(cid:2) Øs egy szÆzalØkos ØrtØk szorzatakØnt kell meghatÆrozni); c) kØszpØnz vagy bemutat(cid:2)ra sz(cid:2)l(cid:2) ØrtØkpap(cid:5)rok kivØteles vesztesØgei, pØldÆul tßzkÆr vagy lopÆs miatt; d) behajthatatlan hitelek le(cid:5)rÆsa a hitelezık Æltal: Itt kell elszÆmolni annak a hitelezı Æltali egyoldalœ elismerØsØt, hogy valamely pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z nem hajthat(cid:2) be csıd vagy mÆs tØnyezık miatt, Øs ennek k(cid:3)vetkeztØben a hitelezı az adott pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zt t(cid:3)rli mØrlegØbıl, egy(cid:4)tt az ad(cid:2)s ellentØtezı k(cid:3)telezettsØgØnek t(cid:3)rlØsØ- vel. Azokban az esetekben azonban, amikor az ad(cid:2)s intØzmØnyi egysØget a hitelezı ellenırzi, az ad(cid:2)ssÆg hitelezı Æltali, nem csıd miatti le(cid:5)rÆsÆt a felhalmozÆsi szÆmlÆkon kell elszÆmolni; e) a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket Øs k(cid:3)telezettsØgeket Ørintı statisztikai eltØrØsek a zÆr(cid:2)mØrleg Øs a nyit(cid:2)mØrleg k(cid:3)z(cid:3)tt. 6. 28. A K. 10 kateg(cid:2)ria nem foglalja magÆban a k(cid:3)vetkezıket: a) az ad(cid:2)ssÆg t(cid:3)rlØse az ad(cid:2)s Øs a hitelezı k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)s megÆllapodÆs alapjÆn (ad(cid:2)ssÆgt(cid:3)rlØs vagy ad(cid:2)ssÆgelengedØs): ezt a hitelezı Øs az ad(cid:2)s k(cid:3)z(cid:3)tti mßveletkØnt (lÆsd 4. 165. pont f) alpontjÆt Øs az 5. 16. pontot) Øs nem egyØb volumenvÆltozÆskØnt kell kezelni; 156 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet b) az ad(cid:2)ssÆg megtagadÆsa: a rendszer nem ismeri el a k(cid:3)telezettsØg ad(cid:2)s Æltal t(cid:3)rtØnı egyoldalœ t(cid:3)rlØsØt. BESOROL`SI (cid:7)S SZERKEZETI V`LTOZ`SOK (K. 12) 6. 29. Az besorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok (K. 12) a szektorbesorolÆsban Øs az intØzmØnyi egysØgek szerkezetØben (K. 12. 1), valamint az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆban (K. 12. 2) bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsokat tartalmazzÆk. A SZEKTOROK SZERINTI BESOROL`SI (cid:6)S SZERKEZETI V`LTOZ`SOK (K. 12. 1) 6. 30. Egy intØzmØnyi egysØgnek egyik szektorb(cid:2)l egy mÆsikba t(cid:3)rtØnı ÆtsorolÆsa egy(cid:4)tt jÆr azzal, hogy teljes vagyonmØrlege is Ætker(cid:4)l. PØldÆul ha valamely hÆztartÆsi szektorba besorolt intØzmØnyi egysØg kvÆzi vÆllalattÆ vÆlik, Æt kell sorolni a vÆllalati szektorba. Az intØzmØnyi egysØgek szerkezetØben bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsok bizonyos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek vÆllalati szerkezetÆtalak(cid:5)tÆsb(cid:2)l ad(cid:2)d(cid:2) megjelenØsØt Øs eltßnØsØt foglaljÆk magukban. Amikor egy vÆllalat eltßnik, mint (cid:3)nÆll(cid:2) jogi szemØly, mert beolvad egy vagy t(cid:3)bb mÆs vÆllalatba, mindazok a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek, beleeØrtve a rØszvØnyeket Øs tıkerØszesedØseket, amelyek e vÆllalkozÆs Øs az azt beolvaszt(cid:2) vÆllalkozÆs(ok) k(cid:3)z(cid:3)tt fennÆlltak, eltßnnek a rendszerbıl. Azonban egy vÆllalat rØszvØnyeinek Øs tıkerØszesedØseinek valamely egyes(cid:4)lØs rØszekØnt t(cid:3)rtØnı megvÆsÆrlÆsÆt a vevı vÆllalat Øs a korÆbbi tulajdonos k(cid:3)z(cid:3)tti pØnz(cid:4)gyi mßveletkØnt kell elszÆmolni. A meglØvı rØszvØnyeknek a felvÆsÆrolt vagy az œj vÆllalat rØszvØnyeire t(cid:3)rtØnı lecserØlØsØt œj rØszvØnyek kibocsÆtÆsÆval k(cid:5)sØrt rØszvØnymegvÆltÆskØnt kell elszÆmolni. A felvÆsÆrolt vÆllalat Øs a harmadik felek k(cid:3)z(cid:3)tt fennÆll(cid:2) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek vÆltozatlanok maradnak Øs a felvÆ- sÆrl(cid:2) tÆrsasÆg(ok)hoz ker(cid:4)lnek. Hasonl(cid:2)kØppen amikor egy vÆllalatot jogilag kØt vagy t(cid:3)bb intØzmØnyi egysØgre bontanak fel, az œj pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket Øs k(cid:3)telezettsØgeket (pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØsekØnt) kell ebben a kateg(cid:2)riÆban (K. 12. 1) elszÆmolni. ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (cid:6)S K(cid:10)TELEZETTS(cid:6)GEK BESOROL`S`NAK V`LTOZ`SAI (K. 12. 2) 6. 31. A K. 12. 2 kateg(cid:2)ria k(cid:4)l(cid:3)nbsØget tesz az arany monetizÆlÆsa (vilÆgpØnz jelleggel val(cid:2) felruhÆzÆsa)/demonetizÆlÆsa (vilÆgpØnz jellegØnek meg- (K. 12. 21), valamint az eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)li vÆltozÆsai szßntetØse) (K. 12. 22) k(cid:3)z(cid:3)tt. 6. 32. Az arany monetizÆlÆsÆt/demonetizÆlÆsÆt (K. 12. 21) a monetÆris hat(cid:2)sÆgok eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai szÆmlÆjÆn, tehÆt a k(cid:3)zponti bank (S. 121) vagy a k(cid:3)zponti kormÆnyzat (S. 1311) alszektorban kell kimutatni. Az arany monetizÆlÆsÆra akkor ker(cid:4)l sor, amikor a monetÆris hat(cid:2)sÆgok az aranyat az ØrtØktÆrgyÆllomÆnyb(cid:2)l a monetÆris hat(cid:2)sÆgok tartalØ- keszk(cid:3)zei k(cid:3)zØ soroljÆk Æt. Ekkor ker(cid:4)l sor az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsa szÆmlÆn a hat(cid:2)sÆgok ØrtØktÆrgyÆllomÆnyÆban bek(cid:3)vetkezı cs(cid:3)kkenØsnek Øs monetÆris aranykØszleteik n(cid:3)vekedØsØnek az ÆtvezetØsØre. A monetÆris arany k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a mÆs monetÆris hat(cid:2)sÆgokt(cid:2)l t(cid:3)rtØnı vÆsÆrlÆsa monetÆris arannyal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletnek minıs(cid:4)l (F. 11). Minden mÆs vÆsÆrlÆst, beleØrtve a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıktıl vagy a szervezett aranypiacon t(cid:3)rtØnı vÆsÆrlÆsokat, ØrtØktÆrgyak vÆsÆrlÆsakØnt kell elszÆmolni, amit a besorolÆs vÆltozÆsa k(cid:3)vet. Az arany demonetizÆlÆsÆra akkor ker(cid:4)l sor, amikor a monetÆris hat(cid:2)sÆgok az aranyat a tartalØkeszk(cid:3)z(cid:3)k ÆllomÆnyÆb(cid:2)l ÆtsoroljÆk az ØrtØktÆr- gyakhoz. Ekkor a monetÆris hat(cid:2)sÆgok monetÆris aranykØszletei cs(cid:3)kkennek, Øs az ØrtØktÆrgyak ÆllomÆnyÆban n(cid:3)vekedØs mutatkozik. A mone- tÆris arany k(cid:3)zvetlen(cid:4)l mÆs monetÆris hat(cid:2)sÆgoknak t(cid:3)rtØnı ØrtØkes(cid:5)tØse monetÆris arannyal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletnek minıs(cid:4)l (F. 11). Minden mÆs ØrtØkes(cid:5)tØst, beleØrtve a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıknek vagy valamely szervezett aranypiacon t(cid:3)rtØnı ØrtØkes(cid:5)tØst, ØrtØktÆrgyak eladÆsa- kØnt kell elszÆmolni, amit a besorolÆs vÆltozÆsa elız meg. 6. 33. Az eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)li vÆltozÆsai (K. 12. 22): erre pØlda a f(cid:3)ld hasz- nos(cid:5)tÆsÆnak vÆltozÆsa vagy a lakÆscØlœ ingatlan (cid:4)zleti cØlœvÆ minıs(cid:5)tØse vagy ennek ford(cid:5)tottja. A f(cid:3)ld esetØn mindkØt tØtelt (negat(cid:5)v tØtelt a rØgi kateg(cid:2)riÆban Øs egy pozit(cid:5)v tØtelt az œj kateg(cid:2)riÆban) azonos ØrtØkkel kell a K. 12. 22 kateg(cid:2)riÆban kimutatni. A felhasznÆlÆsban bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsb(cid:2)l eredı f(cid:3)ld ØrtØkvÆltozÆst a nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k volumenvÆltozÆsnak tekintett gazdasÆgban val(cid:2) megjelenØsekØnt (lÆsd 6. 17. pont c) alpontjÆt), vagy onnan val(cid:2) kiker(cid:4)lØsekØnt (lÆsd 6. 21. pont c) alpontjÆt) kell elszÆmolni. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 157 A K. 12. 22 nem tartalmazza a k(cid:3)tvØnyek rØszvØnyekkØ t(cid:3)rtØnı ÆtvÆltÆsÆt. Ezt az ÆtvÆltÆst kØt pØnz(cid:4)gyi mßveletkØnt kell kimutatni (lÆsd 5. 62. pont l) alpontjÆt). 6. 34. Az egyØb volumenvÆltozÆsok tØteleit (K. 3–K. 10 Øs K. 12) a szektorok, a teljes gazdasÆg Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai szÆmlÆin kell kimutatni. N(cid:7)VLEGES ESZK(cid:9)ZTART`SI NYERES(cid:7)G/VESZTES(cid:7)G (K. 11) 6. 35. A nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (3) az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek, Øs ezØrt a nett(cid:2) vagyon egyØb ØrtØkvÆltozÆsainak azon kateg(cid:2)riÆja, amely t(cid:4)kr(cid:3)zi az Æraik szintjØben Øs szerkezetØben bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsokat. A nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgre Øs reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgre oszthat(cid:2). 6. 36. MeghatÆrozÆs: Egy adott mennyisØgß eszk(cid:3)z(cid:3)n elØrt nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (K. 11) az eszk(cid:3)z ÆrÆnak vÆltozÆsÆb(cid:2)l eredı, az eszk(cid:3)z tulajdonosÆnÆl megjelenı ØrtØkvÆltozÆs. Egy k(cid:3)telezettsØgen elØrt nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg a k(cid:3)telezettsØg ÆrÆnak vÆltozÆ- sÆb(cid:2)l eredı ØrtØkvÆltozÆst jelent, ellenkezı elıjellel. 6. 37. A pozit(cid:5)v eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg egy adott eszk(cid:3)z ØrtØkØnek n(cid:3)vekedØsØbıl, vagy egy adott k(cid:3)telezettsØg ØrtØkØnek cs(cid:3)kkenØsØbıl k(cid:3)vetkezik. A negat(cid:5)v eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg, azaz az eszk(cid:3)ztartÆsi vesztesØg, az adott eszk(cid:3)z ØrtØkØnek cs(cid:3)kkenØsØbıl vagy egy adott k(cid:3)telezettsØg ØrtØkØ- nek n(cid:3)vekedØsØbıl k(cid:3)vetkezik. 6. 38. Az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆn elszÆmolt nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg magÆban foglalja az eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n vagy k(cid:3)telezettsØgeken felmer(cid:4)lı (cid:3)sszes nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy azt realizÆltÆk-e vagy sem. Az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg akkor realizÆlt, amikor az esz- k(cid:3)zt ØrtØkes(cid:5)tik, megvÆltjÆk, elfogyasztjÆk vagy mÆs m(cid:2)don felhasznÆljÆk, vagy a k(cid:3)telezettsØget visszafizetik. EzØrt a nem realizÆlt nyeresØg az a nyeresØg, amely az elszÆmolÆsi idıszak vØgØn mØg mindig az eredeti tulajdonban Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)n vagy a mØg mindig fennÆll(cid:2) k(cid:3)telezettsØgen felmer(cid:4)lı nyeresØg. A realizÆlt nyeresØg alatt ÆltalÆban olyan nyeresØget kell Ørteni, amely az eszk(cid:3)z tulajdonlÆsÆnak vagy a forrÆs fennÆllÆsÆnak egØsz idıtartama alatt realizÆl(cid:2)dik, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy ez az idıtartam egybeesik-e az elszÆmolÆsi idıszakkal vagy sem. Azonban mivel az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget a rendszerben a felmer(cid:4)lØs elve alapjÆn kell nyilvÆntartani, a realizÆlt Øs nem realizÆlt nyeresØg k(cid:3)z(cid:3)tti megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zte- tØs – bÆr bizonyos cØlokra hasznos lenne – nem jelenik meg a besorolÆsban Øs a szÆmlÆkban. 6. 39. Az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg magÆban foglalja az eszk(cid:3)z(cid:3)k minden fajtÆjÆval kapcsolatos nyeresØget: a termelt Øs nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi esz- k(cid:3)z(cid:3)kkel Øs a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatosakat egyarÆnt. ˝gy idetartozik a termelık birtokÆban lØvı mindenfajta ÆrukØszleten felmer(cid:4)lı eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg, beleØrtve a befejezetlen termelØst is. 6. 40. A nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg megjelenhet az elszÆmolÆsi idıszak sorÆn bÆrmennyi ideig tartott eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n, Øs nemcsak azokon az esz- k(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n, amelyek megjelennek a nyit(cid:2)- Øs/vagy zÆr(cid:2)mØrlegben. Egy meghatÆrozott eszk(cid:3)z vagy egy meghatÆrozott t(cid:5)pusœ eszk(cid:3)z adott meny- nyisØge utÆn a tulajdonosnÆl megjelenı nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg kØt idıpont k(cid:3)z(cid:3)tt a k(cid:3)vetkezık szerint hatÆrozhat(cid:2) meg: az eszk(cid:3)z foly(cid:2) ØrtØke a kØsıbbi idıpontban, cs(cid:5)kkentve az eszk(cid:3)z foly(cid:2) ØrtØkØvel a korÆbbi idıpontban, feltØtelezve, hogy maga az eszk(cid:3)z idık(cid:3)zben sem minısØgi, sem mennyisØgi Ørtelemben nem vÆltozik. Egy eszk(cid:3)z adott q mennyisØgØn fel- mer(cid:4)lı nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (G) o Øs t idıpontok k(cid:3)z(cid:3)tt a k(cid:3)vetkezık szerint fejezhetı ki: G = (pt – po) (cid:1) q ahol po Øs pt az eszk(cid:3)z Æra o Øs t idıpontban. A r(cid:3)gz(cid:5)tett foly(cid:2) ØrtØkß pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)knØl Øs k(cid:3)telezettsØgeknØl, ahol mind a po, mind a pt meghatÆrozÆs szerint is egysØgnyi, a nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg mindig nulla. 6. 41. A nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg szÆm(cid:5)tÆsÆnÆl az eszk(cid:3)zbeszerzØseket Øs -ØrtØkes(cid:5)tØseket ugyanœgy kell ØrtØkelni, mint a tıke- Øs a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆkban, Øs az eszk(cid:3)zÆllomÆnyt ugyanœgy kell ØrtØkelni, mint a vagyonmØrlegekben. `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)knØl a beszerzØs ØrtØke a vevı Æltal a ter- melınek vagy elad(cid:2)nak kifizetett (cid:3)sszeg, n(cid:3)velve a vevınØl felmer(cid:4)lı, a tulajdonjog ÆtruhÆzÆsÆval kapcsolatos k(cid:3)ltsØgekkel. Egy hasznÆlt (3) Az „eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg” kifejezØs az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgre Øs vesztesØgre egyarÆnt hasznÆlatos, egyØrtelmßvØ tØve, hogy az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg lehet negat(cid:5)v Øs pozit(cid:5)v is. Hasonl(cid:2)kØppen az „eszk(cid:3)z” kifejezØs egyarÆnt hasznÆlhat(cid:2) az eszk(cid:3)z(cid:3)kre Øs a forrÆsokra. 158 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Æll(cid:2)eszk(cid:3)z eladÆsÆnak ØrtØke az elad(cid:2) Æltal a vevıtıl kapott (cid:3)sszeg, cs(cid:3)kkentve az elad(cid:2)nÆl felmer(cid:4)lı, a tulajdonjog ÆtruhÆzÆsÆhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) k(cid:3)ltsØgekkel. NØgy olyan helyzet k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztethetı meg, amely nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget eredmØnyezhet: 1. 2. 3. 4. az egØsz elszÆmolÆsi idıszak alatt birtokolt eszk(cid:3)z: az elszÆmolÆsi idıszak alatt felmer(cid:4)lı nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg egyenlı a nyit(cid:2)- mØrleg szerinti ØrtØkkel cs(cid:3)kkentett zÆr(cid:2)mØrleg szerinti ØrtØkkel. Ezek az ØrtØkek az eszk(cid:3)z(cid:3)k becs(cid:4)lt ØrtØkei, œgy kell kezelni azokat, mintha azokat a mØrlegkØsz(cid:5)tØskor vÆsÆroltÆk volna. A nØvleges nyeresØg nem realizÆlt; az idıszak elejØn birtokolt eszk(cid:3)zt az idıszak alatt eladjÆk: a felmer(cid:4)lı nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg egyenlı a tØnyleges vagy becs(cid:4)lt ØrtØkes(cid:5)tØsi ØrtØkkel, cs(cid:3)kkentve a nyit(cid:2)mØrleg szerinti ØrtØkkel. A nØvleges nyeresØg realizÆlt; az idıszak alatt beszerzett Øs az idıszak vØgØn mØg mindig birtokolt eszk(cid:3)z: a felmer(cid:4)lı nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg egyenlı a zÆr(cid:2)- mØrleg szerinti ØrtØkkel, cs(cid:3)kkentve az eszk(cid:3)z tØnyleges vagy becs(cid:4)lt beszerzØsi ØrtØkØvel. A nØvleges nyeresØg nem realizÆlt; az elszÆmolÆsi idıszak alatt beszerzett Øs ØrtØkes(cid:5)tett eszk(cid:3)z: a felmer(cid:4)lı nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg egyenlı a tØnyleges vagy becs(cid:4)lt ØrtØkes(cid:5)tØsi ØrtØkkel, cs(cid:3)kkentve azt a tØnyleges vagy becs(cid:4)lt beszerzØsi ØrtØkkel. A nØvleges nyeresØg realizÆlt. 6. 42. A nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg magÆban foglalja az eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n Øs k(cid:3)telezettsØgeken felmer(cid:4)lı nyeresØget, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy az real- izÆlt vagy nem realizÆlt. ElszÆmolÆsa a szektorok, a teljes gazdasÆg Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆin t(cid:3)rtØnik. SEMLEGES ESZK(cid:10)ZTART`SI NYERES(cid:6)G/VESZTES(cid:6)G (K. 11. 1) 6. 43. MeghatÆrozÆs: Egy eszk(cid:3)z semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØge (K. 11. 1) annak az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgnek az ØrtØkØt jelenti, ami akkor jelenne meg, ha az eszk(cid:3)z Æra ugyanabban az arÆnyban vÆltozna az adott idıszakban, mint az ÆltalÆnos Ærsz(cid:5)nvonal. A semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg meghatÆrozÆsÆra azØrt van sz(cid:4)ksØg, hogy k(cid:3)nnyebb lehessen a reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg kiszÆm(cid:5)tÆsa, amely œjra elosztja a reÆl vÆsÆrl(cid:2)erıt a szektorok k(cid:3)z(cid:3)tt. 6. 44. Az ÆltalÆnos Ærindexet jel(cid:3)lje r. A valamely eszk(cid:3)z adott q mennyisØgØn felmer(cid:4)lı semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (NG) o Øs t idıpont k(cid:3)z(cid:3)tt a k(cid:3)vetkezı kØplet szerint hatÆrozhat(cid:2) meg: NG = po (cid:1) q (rt/ro – 1) ahol po x q az eszk(cid:3)z foly(cid:2) ØrtØke o idıpontban, Øs rt/ro az ÆltalÆnos Ærindex o Øs t idıpont k(cid:3)z(cid:3)tti vÆltozÆsÆnak tØnyezıje. Ugyanezt az rt/ro indexet kell alkalmazni az (cid:3)sszes eszk(cid:3)zre Øs k(cid:3)telezettsØgre. 6. 45. Nem lØtezik olyan ideÆlis ÆltalÆnos Ærindex, amellyel a semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget megfelelıen ki lehetne szÆm(cid:5)tani. MegegyezØs alapjÆn, a semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg szÆm(cid:5)tÆsÆra alkalmazott ÆltalÆnos Ærindex a vØgsı nemzeti felhasznÆlÆs kØszletvÆltozÆst nem tartalmaz(cid:2) Ærin- dexe. 6. 46. A semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget a semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmlÆn kell elszÆmolni, amely a szektorok, a teljes gazdasÆg Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆjÆnak egyik alszÆmlÆja. RE`L ESZK(cid:10)ZTART`SI NYERES(cid:6)G/VESZTES(cid:6)G (K. 11. 2) 6. 47. MeghatÆrozÆs: Egy eszk(cid:3)z reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØge (K. 11. 2) az adott eszk(cid:3)z(cid:3)n elØrt nØvleges Øs semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zete. Egy eszk(cid:3)z q mennyisØgØn o Øs t idıpont k(cid:3)z(cid:3)tt felmer(cid:4)lı reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (RG) meghatÆrozÆsa: RG = G – NG vagy RG = (pt/po – rt/ro) (cid:1) po (cid:1) q 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 159 Az eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n keletkezı reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg ØrtØke att(cid:2)l f(cid:4)gg, hogyan vÆltozott ezek Æra a kØrdØses idıszak folyamÆn az egyØb Ærak Ætlagos vÆltozÆsÆhoz viszony(cid:5)tva, amint azt az ÆltalÆnos Ærindex mØri. 6. 48. A reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget a reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmlÆn kell elszÆmolni, amely az egyes szektorok, a teljes gazdasÆg Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆinak egyik alszÆmlÆja. ESZK(cid:10)ZTART`SI NYERES(cid:6)G A P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z T˝PUSA SZERINT Fizetıeszk(cid:1)z Øs betØt (AF. 2) 6. 49. A nemzeti pØnznembenben kifejezett fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek foly(cid:2) ØrtØke idıben vÆltozatlan marad. Az ilyen eszk(cid:3)z „Æra” mindig egysØgnyi, m(cid:5)g a mennyisØget azon pØnznem egysØgeinek a szÆma hatÆrozza meg, amelyben kifejeztØk. Az ilyen eszk(cid:3)z(cid:3)k nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyere- sØge mindig nulla. Emiatt az ilyen eszk(cid:3)z(cid:3)k nyit(cid:2) Øs zÆr(cid:2) ÆllomÆnyainak ØrtØke k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zet, az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai kivØ- telØvel, teljes egØszØben az eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek ØrtØkekØnt ker(cid:4)l elszÆmolÆsra. Ez az az eset, amikor rendszerint ez ut(cid:2)bbit le lehet vezetni a vagyonmØrleg adataib(cid:2)l. 6. 50. A r(cid:3)gz(cid:5)tett foly(cid:2) ØrtØkß eszk(cid:3)z(cid:3)k semleges Øs reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgØnek kiszÆm(cid:5)tÆsÆhoz egyarÆnt sz(cid:4)ksØg van a gazdasÆgi mßveletek lebonyol(cid:5)tÆsÆnak idıpontjaira Øs ØrtØkeire vonatkoz(cid:2) adatokra, valamint a nyit(cid:2)- Øs zÆr(cid:2)mØrlegben felt(cid:4)ntetett ØrtØkeikre. FeltØtelezve pØldÆul azt, hogy egy hitel foly(cid:2)s(cid:5)tÆsÆra Øs visszafizetØsØre egyazon elszÆmolÆsi idıszakon bel(cid:4)l ker(cid:4)l sor, mik(cid:3)zben az ÆltalÆnos Ærsz(cid:5)nvonal emelke- dik, a hitelezı szemsz(cid:3)gØbıl nØzve a hitelen keletkezı semleges nyeresØg pozit(cid:5)v ØrtØkß, a reÆl nyeresØg pedig negat(cid:5)v, m(cid:5)g (cid:3)sszege annak az idıszaknak a hosszœsÆgÆt(cid:2)l f(cid:4)gg, amelyre a hitelt nyœjtottÆk Øs az inflÆci(cid:2)s rÆtÆt(cid:2)l. Az ilyen reÆlvesztesØgeket lehetetlen œgy elszÆmolni, hogy nincsenek adatok az elszÆmolÆsi idıszak sorÆn foly(cid:2)s(cid:5)tott Øs visszafizetett hitelek ØrtØkØrıl, valamint a foly(cid:2)s(cid:5)tÆsok Øs a visszafizetØsek idıpont- jÆr(cid:2)l. `ltalÆnossÆgban arra lehet k(cid:3)vetkeztetni, hogy amennyiben jelentıs a pozit(cid:5)v Øs negat(cid:5)v mßveletek abszolœt (cid:3)sszØrtØke a nyit(cid:2)- Øs zÆr(cid:2)- mØrlegek szintjØhez viszony(cid:5)tva, œgy a mØrlegadatokb(cid:2)l nyert r(cid:3)gz(cid:5)tett foly(cid:2) ØrtØkkel rendelkezı pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek semle- ges Øs reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgØnek k(cid:3)zel(cid:5)tı becslØssel megÆllap(cid:5)tott ØrtØkei (cid:3)nmagukban nem lehetnek teljesen kielØg(cid:5)tıek. MØg a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k ØrtØkeinek brutt(cid:2) alapon t(cid:3)rtØnı elszÆmolÆsa, azaz a foly(cid:2)s(cid:5)tott Øs visszafizetett hitelek k(cid:4)l(cid:3)n-k(cid:4)l(cid:3)n, azaz a visszafizetØsekkel cs(cid:3)kkentett hitelek teljes ØrtØkØtıl megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetett elszÆmolÆsa sem lehet elegendı a hitelek idıpontjÆra vonatkoz(cid:2) informÆci(cid:2) nØlk(cid:4)l. Hitelek (F. 4) Øs egyØb k(cid:1)vetelØsek Øs k(cid:1)telezettsØgek szÆmlÆk (AF. 7) 6. 51. Ugyanaz vonatkozik a hitelekre Øs az egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsokra, amelyekkel nem kereskednek, mint ami a kØszpØnzre Øs a betØ- tekre. Azonban ha egy fennÆll(cid:2) hitelt vagy kereskedelmi hitelt egy mÆsik intØzmØnyi egysØgnek ØrtØkes(cid:5)tenek, a visszavÆltÆsi Ær Øs a tranzakci(cid:2)s Ær k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØget a mßvelet idıpontjÆban az elad(cid:2) Øs a vevı ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆjÆn kell elszÆmolni. RØszvØnyeken k(cid:3)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:3)rok (AF. 3) 6. 52. Amikor egy k(cid:3)tvØnyt felÆrral vagy ÆrengedmØnnyel bocsÆtanak ki, ideØrtve az erısen diszkontÆlt Øs a kamatszelvØny nØlk(cid:4)li k(cid:3)tvØnyeket is, a kibocsÆtÆsi Ær Øs a nØvØrtØk, valamint a lejÆratkori visszavÆltÆsi ØrtØk k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zet mØri azt a kamatot, amit a kibocsÆt(cid:2) a k(cid:3)tvØny Ølettar- tama sorÆn k(cid:3)teles megfizetni. Az ilyen kamatot tulajdonosi j(cid:3)vedelemkØnt kell elszÆmolni, amit a k(cid:3)tvØny kibocsÆt(cid:2)ja fizet Øs a k(cid:3)tvØny tulaj- donosa kap kØzhez a kibocsÆt(cid:2) Æltal a k(cid:3)tvØny futamideje alatt a kamatszelvØnyre meghatÆrozott idık(cid:3)z(cid:3)nkØnt tØnylegesen fizetett kamat mel- lett. A felhalmoz(cid:2)d(cid:2) kamatot œgy kell elszÆmolni a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn, mint amit a k(cid:3)tvØny tulajdonosa egyidejßleg œjb(cid:2)l a k(cid:3)tvØnybe fektet (lÆsd az 5. 17. pontot). EzØrt ezt a tØtelt a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn a meglØvı eszk(cid:3)z(cid:3)kh(cid:3)z hozzÆad(cid:2)d(cid:2) œjabb eszk(cid:3)zbeszerzØskØnt kell elszÆmolni (4). EnnØlfogva egy k(cid:3)tvØny piaci ØrtØkØnek fokozatos emelkedØse, ami a felhalmoz(cid:2)dott Øs œjra befektetett kamatok felhalmoz(cid:2)dÆsÆnak tudhat(cid:2) be, az a vissza nem fizetett tıkerØsz, vagyis az eszk(cid:3)z nagysÆgÆnak emelkedØsØt t(cid:4)kr(cid:3)zi. Alapvetıen ez egy mennyisØgi vagy volumenn(cid:3)veke- dØs, Øs nem Ærn(cid:3)vekedØs. Ez nem jelent eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget a k(cid:3)tvØny tulajdonosa, illetve eszk(cid:3)ztartÆsi vesztesØget a k(cid:3)tvØny kibocsÆt(cid:2)ja szÆmÆra. A helyzet egy olyan Ærunak, pØldÆul a bornak a helyzetØhez hasonl(cid:5)t, amelynek ØrtØke a tÆrolÆs folyamÆn n(cid:3)vekszik. A bor ÆrÆnak minden olyan emelkedØse, ami a minısØge javulÆsÆnak tulajdon(cid:5)that(cid:2), nem Ær-, hanem volumenn(cid:3)vekedØst t(cid:4)kr(cid:3)z. A k(cid:3)tvØnyek is minısØgileg vÆltoznak az idık folyamÆn, ahogy a lejÆratuk k(cid:3)zeledik, Øs lØnyeges annak felismerØse, hogy az esedØkes felhalmoz(cid:2)dott kamatoknak tulaj- don(cid:5)that(cid:2) ØrtØkn(cid:3)vekedØs(cid:4)k nem Ærn(cid:3)vekedØs Øs nem hoz lØtre eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget. 6. 53. A r(cid:3)gz(cid:5)tett kamatozÆsœ k(cid:3)tvØnyek Æra is vÆltozik azonban, amikor a piaci kamatlÆbak vÆltoznak, az Ærak a kamatlÆbmozgÆsokkal ford(cid:5)tott irÆnyban mozognak. MinØl k(cid:3)zelebbi a k(cid:3)tvØny lejÆrata, annÆl kisebb egy adott kamatlÆbvÆltozÆs hatÆsa egy k(cid:3)tvØny ÆrÆra. A piaci kamatlÆbak vÆltozÆsainak betudhat(cid:2) k(cid:3)tvØnyÆrvÆltozÆsok nem mennyisØgi, hanem ÆrvÆltozÆsokat jelentenek. EzØrt ezek lØtrehoznak nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi (4) A rendszer ezt a kezelØsi m(cid:2)dot ajÆnlja, ugyanakkor az ilyen kamatnak az egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsokon (AF. 7) t(cid:3)rtØnı elszÆmolÆsÆt is lehetıvØ teszi, ha az egyes orszÆgok nemzeti gyakorlata azt elı(cid:5)rja (lÆsd az 5. 130. pontot). 160 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet nyeresØget vagy vesztesØget a kibocsÆt(cid:2) Øs a k(cid:3)tvØny tulajdonosa szÆmÆra. A kamatlÆbak emelkedØse nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget hoz lØtre a k(cid:3)tvØny kibocsÆt(cid:2)ja szÆmÆra, Øs ezzel egyenlı nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi vesztesØget a k(cid:3)tvØny tulajdonosa szÆmÆra, Øs ford(cid:5)tva, cs(cid:3)kkenı kamatlÆbak esetØn. A k(cid:3)tvØnyekhez hasonl(cid:2)an a vÆlt(cid:2)kon is keletkezhet nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg vagy vesztesØg. Azonban mivel a vÆlt(cid:2)k olyan r(cid:3)vid lejÆ- ratœ ØrtØkpap(cid:5)rok, amelyek lejÆrati ideje sokkal r(cid:3)videbb, a kamatlÆbvÆltozÆsokkal okozott eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg ÆltalÆban sokkal kisebb, mint az ugyanolyan nØvØrtØkß k(cid:3)tvØnyek esetØn. 6. 54. A k(cid:3)tvØnyek rØszvØnyekkØ t(cid:3)rtØnı Ætalak(cid:5)tÆsÆt kØt pØnz(cid:4)gyi mßveletkØnt kell elszÆmolni (lÆsd az 5. 62. pont l) alpontjÆt). Erre ÆltalÆban a rØsz- vØnyek piaci Æra alatti Æron ker(cid:4)l sor, Øs az ebbıl eredı eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆn ÆrvÆltozÆskØnt kell elszÆmolni. 6. 55. A szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (AF. 34) ØrtØke megvÆltozhat az alapul szolgÆl(cid:2) eszk(cid:3)z ØrtØkØnek vÆltozÆsa, az alapul szolgÆl(cid:2) eszk(cid:3)z ÆrÆ- nak vÆltozØkonysÆgÆban bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆs, vagy a teljes(cid:5)tØs, illetve a lejÆrat k(cid:3)zelgı idıpontja k(cid:3)vetkeztØben. Minden ilyen ØrtØkvÆltozÆst ÆrvÆltozÆsnak kell tekinteni Øs a K. 11 tØtel alatt kell elszÆmolni. RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:1)vetelØsek (AF. 5) 6. 56. Az ingyenrØszvØny (lÆsd az 5. 93. pontot) n(cid:3)veli a rØszvØnyek szÆmÆt Øs a kibocsÆtott rØszvØnyek nØvØrtØkØt, de elmØletileg nem vÆltoztatja meg az (cid:3)sszes rØszvØny piaci ØrtØkØt. MegegyezØs alapjÆn egyÆltalÆn nem jelennek meg a szÆmlÆkon. Azonban e kibocsÆtÆsok cØlja, hogy javul- jon a rØszvØnyek likviditÆsa a piacon Øs emiatt a kibocsÆtott rØszvØnyek piaci (cid:3)sszØrtØke emelkedhet: minden ilyen vÆltozÆst ÆtØrtØkelØsi hatÆs- kØnt kell szÆmba venni. Biztos(cid:3)tÆstechnikai tartalØkok (AF. 6) 6. 57. A hÆztartÆsok Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l (AF. 61) val(cid:2) nett(cid:2) rØszesedØsØben bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsokat, amelyek az elszÆmolÆsi idıszak kezdete Øs vØge k(cid:3)z(cid:3)tt t(cid:3)rtØnnek, Øs amelyek a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs a nyugd(cid:5)jalapok Æltal befektetett tartalØkokon elØrt nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgbıl vagy vesztesØgbıl szÆrmaznak az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆn kell elszÆmolni ugyanœgy, mint az eszk(cid:3)ztartÆsi nye- resØgbıl vagy vesztesØgbıl szÆrmaz(cid:2), az elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jakban Øs a f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkaiban (AF. 62) bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsokat. K(cid:7)LF(cid:10)LDI P(cid:6)NZNEMRE SZ(cid:1)L(cid:1) P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K 6. 58. A k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemre sz(cid:2)l(cid:2) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkØt a k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznem foly(cid:2) piaci ØrtØkØn, a nemzeti pØnznemre a hivatalos Ærfolyamon t(cid:3)rtØnı ÆtvÆltÆsÆnak az ØrtØkØn kell mØrni. EzØrt nemcsak abb(cid:2)l szÆrmazhat nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg, hogy az eszk(cid:3)z Æra a helyi pØnz- nemben megvÆltozik, hanem abb(cid:2)l is, ha az Ærfolyam megvÆltozik. Az elszÆmolÆsi idıszak alatt felmer(cid:4)lı nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg teljes ØrtØke a szokÆsos m(cid:2)don szÆm(cid:5)that(cid:2) ki, azaz a mßveletek ØrtØkØt le kell vonni a nyit(cid:2)- Øs a zÆr(cid:2)mØrleg ØrtØkeinek k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetØbıl. Ehhez elıbb a k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemre sz(cid:2)l(cid:2) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek ØrtØkØt a gazdasÆgi mßveletek vØgrehajtÆsÆnak idı- pontjÆban ØrvØnyes valutaÆrfolyamok felhasznÆlÆsÆval Æt kell vÆltani a nemzeti pØnznemre, m(cid:5)g a nyit(cid:2)- Øs a zÆr(cid:2)mØrleg ØrtØkeit a mØrlegkØsz(cid:5)- tØs idıpontjÆban ØrvØnyes valutaÆrfolyamokon kell ÆtvÆltani. Ez annyit jelent, hogy a mßveletek k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemben kifejezett (cid:3)sszØrtØkØnek – eladÆssal cs(cid:3)kkentett beszerzØsek – ÆtszÆm(cid:5)tÆsa tulajdonkØppen egy sœlyozott ÆtlagÆrfolyam seg(cid:5)tsØgØvel t(cid:3)rtØnik, ahol a sœlyokat a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı idıpontokban lebonyol(cid:5)tott gazdasÆgi mßveletek ØrtØkei kØpviselik. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 161 7. FEJEZET VAGYONM(cid:7)RLEGEK 7. 01. MeghatÆrozÆs: A mØrleg olyan kimutatÆs, amelyet egy bizonyos idıpontban kØsz(cid:5)tenek el a tulajdonban levı eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs a rendezetlen k(cid:3)tele- zettsØgek (cid:3)sszegØrıl. Az egyenlegezı tØtel a nett(cid:2) vagyon (B. 90). A mØrlegben kimutatott eszk(cid:3)z Øs k(cid:3)telezettsØg ÆllomÆnyÆnak ØrtØkØt a mØrlegkØsz(cid:5)tØs idıpontjÆban ØrvØnyes piaci Ærakon kell meghatÆrozni. 7. 02. A vagyonmØrleget szektorokra, a teljes gazdasÆgra, valamint a k(cid:4)lf(cid:3)ldre kell (cid:3)sszeÆll(cid:5)tani. A mØrleg a szektorok esetØben kimutatja az (cid:3)sszes (termelt, nem termelt Øs pØnz(cid:4)gyi) eszk(cid:3)z Øs (cid:3)sszes k(cid:3)telezettsØg ØrtØkØt, valamint a szektor nett(cid:2) ØrtØkØt. A mØrleg a k(cid:4)lf(cid:3)ld vonatkozÆsÆban egyenlegezı tØtelkØnt, amit gyakran neveznek nemzeti vagyonnak, megadja a nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkØt, valamint a nett(cid:2) tıkevagyon (cid:3)sszegØt a k(cid:4)lf(cid:3)ldh(cid:3)z viszony(cid:5)tva. A vagyonmØrleg a k(cid:4)lf(cid:3)ld vonatkozÆsÆban kizÆr(cid:2)lag pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket Øs k(cid:3)telezettsØgeket tartalmaz, ez a k(cid:4)lf(cid:3)ld vagyonmØrlege. 7. 03. A vÆllalatokat œgy kell tekinteni, mint amelyek a kibocsÆtott rØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek mellett nett(cid:2) vagyonnal is rendelkeznek. A kvÆzi vÆllalatok esetØben a nett(cid:2) vagyon nulla, mivel az a feltØtelezØs, hogy a tulajdonosok t(cid:3)rzstıkØjØnek ØrtØke megegyezik a k(cid:3)telezettsØgekkel cs(cid:3)kkentett eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkØvel. EzØrt a nett(cid:2) vagyon azoknÆl a k(cid:3)zvetlen befektetØsben rØszes(cid:4)lı rezidens vÆllalatoknÆl nulla, amelyek nem rezidens vÆllalatok fi(cid:2)ktelepei, Øs (cid:5)gy kvÆzi vÆllalatkØnt kezelendık. 7. 04. Az (cid:3)sszes pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z Øs az (cid:3)sszes k(cid:3)telezettsØg k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zete a nett(cid:2) tıkevagyon (lÆsd a 7. 67. pontot). 7. 05. A nem pØnz(cid:4)gyi Øs a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok szektorÆban a sajÆt tıke ØrtØkØnek kiszÆm(cid:5)tÆsa analitikai szempontb(cid:2)l ØrtØkes mutat(cid:2)t eredmØnyez. A sajÆt tıke a nett(cid:2) vagyon (B. 90), valamint a (kibocsÆtott) rØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek (AF. 5) (cid:3)sszege. 7. 06. A mØrleg teljessØ teszi a szÆmlasorozatot azÆltal, hogy kimutatja a termelØsi, a j(cid:3)vedelemelosztÆsi Øs felhasznÆlÆsi, valamint a felhalmozÆsi szÆmlÆk tØteleinek (cid:3)sszes(cid:5)tett eredmØnyØt (lÆsd a 8. fejezetet: A szÆmlasorozat Øs az egyenlegezı tØtelek). 7. 07. A mØrleg az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs a k(cid:3)telezettsØgek ØrtØkØt egy bizonyos idıpontra vonatkoztatva mutatja be. MØrleget az elszÆmolÆsi idıszak kezdetØn (ami egybeesik az elızı idıszak vØgØvel) Øs vØgØn kell kØsz(cid:5)teni. 7. 08. A nyit(cid:2)mØrleget Øs a zÆr(cid:2)mØrleget egy alapvetı szÆmviteli azonossÆg kapcsolja (cid:3)ssze: egy adott t(cid:5)pusœ eszk(cid:3)zÆllomÆny ØrtØke a nyit(cid:2)mØrlegben plusz gazdasÆgi mßveletek: az elszÆmolÆsi idıszak folyamÆn lebonyol(cid:5)tott gazdasÆgi mßveletek sorÆn beszerzett eszk(cid:3)z(cid:3)k (cid:3)sszØrtØke cs(cid:3)kkentve az eladott eszk(cid:3)z(cid:3)k (cid:3)sszØrtØkØvel: a nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteket a tıkeszÆmlÆn, a pØnz(cid:4)- gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteket pedig a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn kell elszÆmolni; m(cid:6)nusz Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse; plusz egyØb volumenvÆltozÆsok: a birtokolt eszk(cid:3)z(cid:3)k volumenØben bek(cid:3)vetkezı egyØb pozit(cid:5)v vagy negat(cid:5)v vÆltozÆsok ØrtØke (pØldÆul felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek feltÆrÆsa folytÆn, vagy eszk(cid:3)z(cid:3)k megsemmis(cid:4)lØse hÆborœs esemØnyek, illetve termØszeti katasztr(cid:2)fa k(cid:3)vetkeztØben): ezeket a vÆltozÆsokat az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai szÆmlÆn kell elszÆmolni; 162 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet plusz ÆtØrtØkelØsek: az idıszak folyamÆn az eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆrÆnak vÆltozÆsb(cid:2)l ad(cid:2)d(cid:2)an felmer(cid:4)lı pozit(cid:5)v vagy negat(cid:5)v nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nye- resØg ØrtØke: ezeket a vÆltozÆsokat az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆn kell elszÆmolni; egyenlı az eszk(cid:3)zÆllomÆnynak a zÆr(cid:2)mØrlegben kimutatott ØrtØkØvel. A 7. 2. mellØklet mutatja be sematikusan a gazdasÆgi mßveleteken Øs az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsain (egyØb volumenvÆltozÆsokon Øs eszk(cid:3)ztar- tÆsi nyeresØgen) kereszt(cid:4)l a nyit(cid:2)- Øs a zÆr(cid:2)mØrleg k(cid:3)z(cid:3)tti szÆmviteli (cid:3)sszef(cid:4)ggØseket. AZ ESZK(cid:9)Z(cid:9)K T˝PUSAI 7. 09. A vagyonmØrlegekben nyilvÆntartott eszk(cid:3)z(cid:3)k gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k. 7. 10. MeghatÆrozÆs: A gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k olyan ØrtØkmegırzıkØnt mßk(cid:3)dı eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek felett intØzmØnyi egysØgek egyenkØnt vagy k(cid:3)z(cid:3)sen gyakoroljÆk tulajdonosi jogaikat, Øs amelyekbıl tulajdonosaik gazdasÆgi elıny(cid:3)kre tehetnek szert azÆltal, hogy bizonyos ideig a birtokukban tartjÆk vagy hasznÆljÆk azokat. 7. 11. A gazdasÆgi elıny(cid:3)k jelenthetnek az eszk(cid:3)z hasznÆlatÆb(cid:2)l eredı elsıdleges j(cid:3)vedelmet (a hasznÆlatb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØnyt, a mÆsok rØszØre t(cid:3)rtØnı bØrbeadÆsb(cid:2)l keletkezı tulajdonosi j(cid:3)vedelmet), valamint azt az ØrtØket – beleØrtve a lehetsØges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget vagy vesztesØget is – amely az eszk(cid:3)z(cid:3)kkel val(cid:2) rendelkezØs vagy annak megsz(cid:4)ntetØse folytÆn keletkezik. 7. 12. A gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k besorolÆsÆt Øs k(cid:3)rØt a 7. 1. tÆbla foglalja (cid:3)ssze. E fejezet 7. 1. mellØklete mutatja be az egyes eszk(cid:3)zkateg(cid:2)riÆk rØszletes meghatÆrozÆsÆt. A k(cid:3)vetkezık nem tartoznak az eszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)rØbe: a) emberi tıke; b) azok a termØszeti kincsek, amelyek nem gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k (pØldÆul a levegı, a foly(cid:2)v(cid:5)z); c) olyan feltØteles eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (lÆsd a 7. 22. pontot). 7. 13. Az eszk(cid:3)z(cid:3)k hÆrom kateg(cid:2)riÆjÆt kell megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni: a) termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k; b) nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k; c) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k. TERMELT NEM P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (AN. 1) 7. 14. MeghatÆrozÆs: A termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 1) olyan nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek a termelØsi folyamatok kibocsÆtÆsakØnt j(cid:3)nnek lØtre. 7. 15. A termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k besorolÆsÆnak az a cØlja, hogy az eszk(cid:3)z(cid:3)ket a termelØsben bet(cid:3)lt(cid:3)tt szerep(cid:4)k alapjÆn k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztesse meg. Ez a k(cid:3)vetke- zıkbıl Æll: Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k (1), amelyeket egy ØvnØl hosszabb ideig rendszeresen vagy folyamatosan hasznÆlnak a termelØsben; a kØszletek, ame- lyeket a termelØs sorÆn foly(cid:2) termelı-felhasznÆlÆskØnt hasznÆlnak fel, vagy amelyek eladÆsra, illetve egyØb m(cid:2)don ÆtadÆsra ker(cid:4)lnek; valamint az ØrtØktÆrgyak. Ez ut(cid:2)bbiakat elsısorban nem termelØsi vagy fogyasztÆsi cØlra hasznÆljÆk fel, hanem ØrtØkmegırzı szerep(cid:4)k miatt vÆsÆroljÆk Øs birtokoljÆk. NEM TERMELT NEM P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (AN. 2) 7. 16. MeghatÆrozÆs: A nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 2) olyan gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek nem a termelØsi folyamatok eredmØnyekØnt j(cid:3)nnek lØtre. Ezek a k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)kbıl Øs immateriÆlis javakb(cid:2)l Ællnak. (1) A termelık Æltal felhasznÆlt tart(cid:2)s javak kØt fajtÆja nem tartozik a brutt(cid:2) Æll(cid:2)tıke-felhalmozÆs k(cid:3)rØbe: a kis ØrtØkß eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs a katonai felszerelØs bizonyos fajtÆi. EzØrt ezek nem ide tartoz(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k. Ezenk(cid:5)v(cid:4)l a hÆztartÆsok Æltal vØgsı fogyasztÆs cØljÆra beszerzett szÆll(cid:5)t(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs egyØb gØpek, berendezØsek nem tekinthetık Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)knek. Ezek a mØrlegben a „tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek” emlØkeztetı tØtelØben szerepelnek (lÆsd a 7. 63. pontot). 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 163 7. 17. A besorolÆs cØlja az, hogy az eszk(cid:3)z(cid:3)ket lØtrej(cid:3)tt(cid:4)k m(cid:2)dja alapjÆn lehessen megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni. Ezeknek az eszk(cid:3)z(cid:3)knek egy rØsze a termØ- szetben fordul elı, m(cid:5)g mÆsok, amelyek a tÆrsadalom Æltal alkotott szellemi javak, jogi vagy szÆmviteli mßveletek sorÆn keletkeznek. 7. 18. Az (cid:3)sszes nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z termØszeti kincs. Azt, hogy mely termØszeti eszk(cid:3)z(cid:3)ket tartoznak ide, a gazdasÆgi eszk(cid:3)z ÆltalÆnos meg- hatÆrozÆsÆnak megfelelıen az hatÆrozza meg, hogy az eszk(cid:3)z(cid:3)k tØnylegesen tulajdonjog alÆ tartoznak-e, Øs kØpesek-e tulajdonosaik rØszØre gazdasÆgi elıny(cid:3)ket biztos(cid:5)tani a technol(cid:2)gia, az ismeretek, a gazdasÆgi lehetısØgek, a rendelkezØsre Æll(cid:2) erıforrÆsok, valamint a relat(cid:5)v Ærak mellett. Ezenk(cid:5)v(cid:4)l nem tartoznak ide azok a termØszeti kincsek, amelyek felett tulajdonosi jogokat nem gyakorolnak, vagy ilyen jogokat nem lehet gyakorolni, ilyenek pØldÆul a ny(cid:5)lt tenger vagy a levegı. 7. 19. A nem termelt immateriÆlis javak k(cid:3)zØ tartoznak a szabadalmak, az ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØsek, a vÆsÆrolt cØgØrtØk stb. Nem tartoznak ide a jogi vagy szÆmviteli mßvelettel nem igazolt dolgok – ilyen pØldÆul a szabadalom megadÆsa vagy valamilyen gazdasÆgi haszonnak egy harma- dik fØlre t(cid:3)rtØnı ÆtruhÆzÆsa. P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (cid:6)S K(cid:10)TELEZETTS(cid:6)GEK (AF. ) 7. 20. MeghatÆrozÆs: MeghatÆrozÆs: A pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (AF. ) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek fizetıeszk(cid:3)z(cid:3)kbıl, pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsekbıl Øs jelleg(cid:4)k- ben a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsekhez k(cid:3)zelÆll(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)kbıl Ællnak. 7. 21. A fizetıeszk(cid:3)z(cid:3)k monetÆris aranyb(cid:2)l, k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogokb(cid:2)l, kØszpØnzbıl Øs ÆtruhÆzhat(cid:2) betØtekbıl Ællnak. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsek fel- jogos(cid:5)tjÆk tulajdonosaikat, a hitelezıket, hogy bÆrmifØle ellenszolgÆltatÆs nØlk(cid:4)l egyszeri vagy sorozatosan fizetett (cid:3)sszegekhez jusson hozzÆ att(cid:2)l az intØzmØnyi egysØgtıl, vagyis az ad(cid:2)st(cid:2)l, ahol a k(cid:3)vetelØst ellentØtelezı k(cid:3)telezettsØgek felmer(cid:4)ltek. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsekhez jelleg(cid:4)kben k(cid:3)zelÆll(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k pØldÆul a rØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek, valamint a feltØteles eszk(cid:3)z(cid:3)k egy rØsze. Azt az intØzmØnyi egysØget, amely ilyen pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zt bocsÆt ki, œgy kell tekinteni, mint amelynØl fennÆll a k(cid:3)vetelØs mØrtØkØ- nek megfelelı k(cid:3)telezettsØg. 7. 22. A feltØteles eszk(cid:3)z(cid:3)k az intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt, valamint k(cid:3)z(cid:3)tt(cid:4)k Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tt lØtrej(cid:3)tt szerzıdØses megÆllapodÆsok, amelyek egy vagy t(cid:3)bb feltØtelt hatÆroznak meg, amelyeket teljes(cid:5)teni kell, mielıtt a pØnz(cid:4)gyi mßvelet lØtrej(cid:3)n (NIF), valamint szÆmos szÆrmazØkos eszk(cid:3)z. Ilyen pØldÆul a harmadik felek Æltal vÆllalt fizetØsi garanciÆk, az akkredit(cid:5)vek, a hitelkeretek, a jegyzØsi garanciÆval ellÆtott ØrtØkpap(cid:5)r-kibocsÆ- tÆsi lehetısØgek (NIF) Øs szÆmos szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z. A rendszerben a feltØteles eszk(cid:3)z azokban az esetekben szÆm(cid:5)t pØnz(cid:4)gyi esz- k(cid:3)znek, amikor maga a szerzıdØses megÆllapodÆs piaci ØrtØkkel rendelkezik, mivel az a piacon forgalmazhat(cid:2), illetve ellentØtelezhetı. EgyØb- kØnt a rendszer nem tartja nyilvÆn a feltØteles eszk(cid:3)z(cid:3)ket (2). 7. 23. A rendszerben minden pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)znek megvan az ellentØtelezı k(cid:3)telezettsØge, a monetÆris arany Øs a k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (AF. 1) kateg(cid:2)riÆjÆba besorolt pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel. 7. 24. A pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek osztÆlyozÆsa megfelel a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k osztÆlyozÆsÆnak. EzØrt a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)tele- zettsØgek kateg(cid:2)riÆinak, alkateg(cid:2)riÆinak Øs alpontjainak meghatÆrozÆsai, valamint a kiegØsz(cid:5)tı magyarÆzatok csak egyszer szerepelnek az ESA- ban, a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) fejezetben. A vagyonmØrlegrıl sz(cid:2)l(cid:2) fejezet nem ismØtli meg a meghatÆrozÆsokat Øs azok magyarÆzatait a sz(cid:3)veges rØszben, de az 1. mellØkletØben (cid:3)sszegzØst ad a rendszerben meghatÆrozott (cid:3)sszes eszk(cid:3)zrıl Øs forrÆsr(cid:2)l. (2) A biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok (AF. 6) a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jpØnztÆrak feltØtel nØlk(cid:4)li k(cid:3)telezettsØgei. Azonban az egyes biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosoknÆl Øs kedvezmØnyezetteknØl lØvı, ezeknek megfelelı pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k a legt(cid:3)bb esetben feltØteles eszk(cid:3)z(cid:3)k. 164 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 7. 1. tÆbla – Az eszk(cid:1)z(cid:1)k osztÆlyozÆsa AN. NEM P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (AN. 1 + AN. 2) AN. 1 AN. 11 AN. 111 Termelt eszk(cid:1)z(cid:1)k `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k (1) TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 1111 LakÆsok AN. 1112 EgyØb Øp(cid:4)letek Øs Øp(cid:5)tmØnyek AN. 11121 Nem lakÆscØlœ Øp(cid:4)letek AN. 11122 EgyØb Øp(cid:5)tmØnyek AN. 1113 GØpek Øs berendezØsek AN. 11131 SzÆll(cid:5)t(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 11132 EgyØb gØpek Øs berendezØsek AN. 1114 MßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 11141 TenyØsz-, tejelı, igavon(cid:2) stb. ÆllatÆllomÆny AN. 11142 Szılı(cid:4)ltetvØnyek, gy(cid:4)m(cid:3)lcs(cid:3)s(cid:3)k Øs egyØb rendszeres termØst hoz(cid:2) fÆk (cid:4)ltetvØnyei AN. 112 ImmateriÆlis javak AN. 1121 `svÆnykincsfeltÆrÆsok AN. 1122 SzÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes szoftverek AN. 1123 Eredeti sz(cid:2)rakoztat(cid:2), irodalmi vagy mßvØszeti alkotÆsok AN. 1129 EgyØb immateriÆlis javak AN. 12 AN. 121 AN. 122 KØszletek Anyagok Øs fogy(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k Befejezetlen termelØs AN. 1221 Befejezetlen termelØs mßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n AN. 1222 EgyØb befejezetlen termelØs AN. 123 AN. 124 AN. 13 AN. 131 AN. 132 AN. 139 AN. 2 AN. 21 KØsztermØkek ViszonteladÆsra szÆnt Æruk (cid:6)rtØktÆrgyak NemesfØmek Øs drÆgak(cid:3)vek RØgisØgek Øs egyØb mßtÆrgyak EgyØb ØrtØktÆrgyak Nem termelt eszk(cid:1)z(cid:1)k Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 211 F(cid:3)ld AN. 2111 (cid:6)p(cid:4)letek Øs Øp(cid:5)tmØnyek alatt hœz(cid:2)d(cid:2) f(cid:3)ldter(cid:4)letek AN. 2112 MßvelØs alatt Æll(cid:2) f(cid:3)ldter(cid:4)letek AN. 2113 (cid:7)d(cid:4)lıter(cid:4)let Øs a hozzÆ kapcsol(cid:2)d(cid:2) felsz(cid:5)ni vizek AN. 2119 EgyØb f(cid:3)ldter(cid:4)let Øs a hozzÆ kapcsol(cid:2)d(cid:2) felsz(cid:5)ni vizek AN. 212 Felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek AN. 2121 SzØn-, kıolaj- Øs f(cid:3)ldgÆzkØszletek AN. 2122 FØmtartalmœ ÆsvÆnykØszletek AN. 2123 Nem fØmtartalmœ ÆsvÆnykØszletek AN. 213 AN. 214 AN. 22 AN. 221 AN. 222 AN. 223 AN. 229 AF. AF. 1 AF. 11 AF. 12 MßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok V(cid:5)zkØszletek Nem termelt immateriÆlis javak Szabadalmak HaszonbØrlet Øs egyØb ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØsek VÆsÆrolt cØgØrtØk Nem termelt egyØb immateriÆlis javak P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (2) (AF. l + AF. 2 + AF. 3 +AF. 4 +AF. 5 + AF. 6 + AF. 7) MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:1)nleges leh(cid:3)vÆsi jogok (SDR) MonetÆris arany K(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 165 AF. 2 AF. 21 AF. 22 AF. 29 AF. 3 AF. 33 AF. 331 AF. 332 AF. 34 AF. 4 AF. 41 AF. 42 AF. 5 AF. 51 AF. 511 AF. 512 AF. 513 AF. 52 AF. 6 AF. 61 AF. 611 AF. 612 AF. 62 AF. 7 AF. 71 AF. 79 KØszpØnz Øs betØtek KØszpØnz `truhÆzhat(cid:2) betØtek EgyØb betØtek RØszvØnyeken k(cid:3)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:3)rok RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek Hosszœ lejÆratœ hitelek SzÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Hitelek R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek Hosszœ lejÆratœ hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel Jegyzett rØszvØnyek Nem jegyzett rØszvØnyek TıkerØszesedØsek BefektetØsi jegyek Biztos(cid:3)tÆstechnikai tartalØkok HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l Elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkai EgyØb akt(cid:3)v Øs passz(cid:3)v elszÆmolÆsok Kereskedelmi hitelek Øs elılegek EgyØb (1) (2) EmlØkeztetı tØtel AN. m: tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek. EmlØkeztetı tØtel AF. m: k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsek. A M(cid:7)RLEGT(cid:7)TELEK (cid:7)RT(cid:7)KEL(cid:7)SE `LTAL`NOS (cid:6)RT(cid:6)KEL(cid:6)SI ELVEK 7. 25. A mØrlegben egy adott tØtelt œgy kell ØrtØkelni, mintha azt azon a napon szereztØk volna be, amelyre a mØrleg vonatkozik, beleØrtve nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k esetØn a tulajdonjog ÆtruhÆzÆsÆval kapcsolatos esetleges k(cid:3)ltsØgeket. Ez azt jelenti, hogy az eszk(cid:3)z(cid:3)ket Øs k(cid:3)telezettsØgeket az azon a napon ØrvØnyes foly(cid:2) piaci Ærak alkalmazÆsÆval kell ØrtØkelni, amelyre a mØrleg vonatkozik. Ez azt jelenti, hogy az eszk(cid:3)z(cid:3)ket a k(cid:3)vetkezık alapjÆn kell ØrtØkelni: a) ha vÆsÆrolt eszk(cid:3)z(cid:3)k, piaci beszerzØsi Æron; b) ha sajÆt szÆmlÆra termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k, alapÆron vagy hasonl(cid:2) Æruk alapÆrÆnak alapulvØtelØvel, vagy ha az alapÆrak nem Ællnak rendelkezØsre, akkor k(cid:3)ltsØgeinek (cid:3)sszegØn. 7. 26. IdeÆlis esetben ezek az Ærak a piacon megfigyelhetıek. Megfigyelhetı Ærak hiÆnyÆban azonban – amely eset akkor fordulhat elı, ha a kØrdØses tØtelek adÆsvØtelØre a k(cid:3)zelmœltban megfigyelhetı m(cid:2)don nem ker(cid:4)lt sor – becslØs œtjÆn is meg kell k(cid:5)sØrelni annak megÆllap(cid:5)tÆsÆt, hogy milyenek lennØnek az Ærak, ha az eszk(cid:3)z(cid:3)ket a mØrlegkØsz(cid:5)tØs idıpontjÆban a piacon megvÆsÆrolnÆk. 7. 27. A piacon megfigyelt Ærak vagy megfigyelt Ærakb(cid:2)l, vagy a felmer(cid:4)lt k(cid:3)ltsØgekbıl becs(cid:4)lt Ærak mellett a foly(cid:2) Ærak k(cid:3)zel(cid:5)thetıek a mØrlegØrtØ- kelØs ØrdekØben: a) az eladÆssal cs(cid:3)kkentett beszerzØsek ÆtØrtØkelØsØvel Øs akkumulÆlÆsÆval; vagy b) a j(cid:3)vıbeni hozamok jelen- vagy diszkontÆlt ØrtØkØvel. 7. 28. A piaci Ærak rendszerint rendelkezØsre Ællnak sok pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zre, a meglØvı ingatlanra (Øp(cid:4)letekre Øs egyØb Øp(cid:5)tmØnyekre, valamint a beØp(cid:5)tett f(cid:3)ldter(cid:4)letre) a meglØvı szÆll(cid:5)t(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)kre, n(cid:3)vØnyi kultœrÆkra Øs ÆllatÆllomÆnyra, valamint az œjonnan termelt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)kre Øs kØszletekre. 166 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 7. 29. NØhÆny eszk(cid:3)z esetØben az ÆtØrtØkelt eredeti beszerzØsi Ærat le(cid:5)rjÆk az eszk(cid:3)z vÆrhat(cid:2) Ølettartama alatt. Egy ilyen eszk(cid:3)z ØrtØkØt Ølettartama adott pontjÆn az ilyen le(cid:5)rÆsok akkumulÆlt ØrtØkØvel cs(cid:3)kkentett foly(cid:2) beszerzØsi Æra adja. A legt(cid:3)bb Æll(cid:2)eszk(cid:3)z a vagyonmØrlegben a foly(cid:2) piaci beszerzØsi Æron nyilvÆntarthat(cid:2), cs(cid:3)kkentve az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k kumulÆlt ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØvel (le(cid:5)rt p(cid:2)tlÆsi k(cid:3)ltsØg) (3). 7. 30. Az olyan eszk(cid:3)z(cid:3)k esetØn, amikor a hozamok kØsıbb jelentkeznek (pØldÆul a szÆlfa esetØben), vagy hosszabb idıszak alatt, fokozatosan tØr(cid:4)l- nek meg (pØldÆul a felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek esetØben) diszkontrÆtÆt kell hasznÆlni a vÆrhat(cid:2) j(cid:3)vıbeni hozamok jelenØrtØkØnek kiszÆm(cid:5)- tÆsÆhoz. A diszkontrÆtÆt a vizsgÆlt eszk(cid:3)z(cid:3)k valamely kivÆlasztott t(cid:5)pusÆval – erdık, bÆnyÆk Øs kıfejtık – kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteken alapul(cid:2) informÆci(cid:2)kb(cid:2)l, nem pedig az ÆltalÆnos kamatlÆbakb(cid:2)l kell levezetni. 7. 31. A k(cid:4)lf(cid:3)ldi fizetıeszk(cid:3)zben meghatÆrozott eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek ØrtØkØt a mØrlegkØsz(cid:5)tØs idıpontjÆban ØrvØnyes pØnzpiaci Ærfolyamon kell nemzeti valutÆra ÆtszÆm(cid:5)tani. Ennek az Ærfolyamnak a vØteli Øs az eladÆsi Ærfolyam k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:3)zØpÆrfolyamnak kell lennie. 7. 32. A foly(cid:2) piaci ØrtØkek alternat(cid:5)vÆi hasznosak lehetnek bizonyos elemzØsi cØlokra; Øs ezek emlØkeztetı tØtelkØnt a vagyonmØrlegben is felt(cid:4)ntet- hetıek. Az alternat(cid:5)v ØrtØkelØs pØldÆi k(cid:3)zØ tartozik a hosszœ lejÆratœ k(cid:3)tvØnyek nØvØrtØke, vagy a tÆrsasÆgi tıke ÆtØrtØkelt, befizetett Øs ennek megfelelı egyenØrtØke. NEM P(cid:7)NZ(cid:10)GYI ESZK(cid:9)Z(cid:9)K (AN. ) TERMELT ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (AN. 1) `ll(cid:2)eszk(cid:1)z(cid:1)k (AN. 11) TÆrgyi eszk(cid:5)z(cid:5)k (AN. 111) 7. 33. A tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket, ha lehetsØges, piaci Æron kell nyilvÆntartani (vagy alapÆron az œj eszk(cid:3)z(cid:3)k sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı termelØse esetØn), vagy ha nem lehetsØges, a Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k akkumulÆlt ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØvel cs(cid:3)kkentett foly(cid:2) pici beszerzØsi Æron. A mØrlegØrtØk tartalmazza az ilyen eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonjogÆnak ÆtruhÆzÆsÆhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2), a vevınØl megjelenı k(cid:3)ltsØgeket, megfelelıen le(cid:5)rva. ImmateriÆlis javak (AN. 112) 7. 34. Az ÆsvÆnykincsek feltÆrÆsÆt az ebbıl a cØlb(cid:2)l mÆs intØzmØnyi egysØggel k(cid:3)t(cid:3)tt szerzıdØs keretØben kifizetett halmozott (cid:3)sszegek, illetve a sajÆt szÆmlÆra vØgzett feltÆrÆs esetØn az annak sorÆn felmer(cid:4)lt k(cid:3)ltsØgek alapjÆn kell ØrtØkelni. A feltÆrÆsok esetØben a korÆbban elvØgzett Øs teljes (cid:3)sszegben mØg le nem (cid:5)rt munkÆlatokat a tÆrgyidıszakban ØrvØnyes Ærak Øs k(cid:3)ltsØgek figyelembevØtelØvel kell ÆtÆrtØkelni. 7. 35. A szÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes szoftvert a piaci beszerzØsi Ær alapjÆn, hÆzon bel(cid:4)li elıÆll(cid:5)tÆs esetØn a becs(cid:4)lt alapÆr alapjÆn, vagy ha az ilyen Ærak nem Ællnak rendelkezØsre, az elıÆll(cid:5)tÆs k(cid:3)ltsØgei alapjÆn kell ØrtØkelni. A korÆbbi Øvekben beszerzett Øs teljes mØrtØkben mØg le nem (cid:5)rt szoftver ØrtØkØt foly(cid:2) Æron vagy k(cid:3)ltsØgen (amelyek akÆr alacsonyabbak is lehetnek az eredeti ÆrnÆl vagy k(cid:3)ltsØgnØl) kell œjra meghatÆrozni. 7. 36. A sz(cid:2)rakoztat(cid:2), irodalmi vagy mßvØszeti alkotÆsok eredeti pØldÆnyait Øs egyØb immateriÆlis javakat beszerzØsi Æron kell ØrtØkelni, amennyiben az ilyen immateriÆlis javakat tØnylegesen forgalmazzÆk a piacon. A sajÆt felhasznÆlÆsra elıÆll(cid:5)tott immateriÆlis javak esetØben sz(cid:4)ksØges lehet azoknak a tÆrgyidıszak Æraival megfelelıen ÆtØrtØkelt Øs le(cid:5)rt termelØsi k(cid:3)ltsØgek alapjÆn t(cid:3)rtØnı ØrtØkelØse. EgyØbkØnt sz(cid:4)ksØgessØ vÆlhat az ilyen eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonosÆhoz vÆrhat(cid:2)an befoly(cid:2) j(cid:3)vıbeni bevØtelek becs(cid:4)lt jelenØrtØkØnek a felhasznÆlÆsa. KØszletek (AN. 12) 7. 37. A kØszletet nem azoknak az Æraknak az alapjÆn kell ØrtØkelni, amelyek a kØszletre ker(cid:4)lØs(cid:4)k idıpontjÆban ØrtØkelØs(cid:4)k alapjÆt kØpezte, hanem a mØrlegkØsz(cid:5)tØs idıpontjÆban ØrvØnyes Ærak alapjÆn. (3) A mØg hasznÆlatban lØvı (cid:3)sszes Æll(cid:2)eszk(cid:3)z le(cid:5)rÆssal cs(cid:3)kkentett ØrtØkeinek (cid:3)sszegØt nett(cid:2) eszk(cid:3)zÆllomÆnynak nevezz(cid:4)k. A brutt(cid:2) eszk(cid:3)zØrtØk magÆban foglalja az akku- mulÆlt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØt is. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 167 7. 38. Az anyagok Øs fogy(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k kØszleteit piaci beszerzØsi Æron, a kØsztermØkek Øs befejezetlen termelØs kØszleteit alapÆron kell ØrtØkelni. A viszonteladÆsra szÆnt ÆrukØszletek ØrtØkØnek megÆllap(cid:5)tÆsa, ha azokon a nagy- Øs kiskereskedı semmifØle tovÆbbi feldolgozÆsi mßveletet nem vØgez, a mØrleg idıpontjÆban ØrvØnyes Ærak alapjÆn t(cid:3)rtØnik, a nagy- Øs kiskereskedıknØl felmer(cid:4)lı szÆll(cid:5)tÆsi k(cid:3)ltsØgek figyelmen k(cid:5)v(cid:4)l hagyÆ- sÆval. A befejezetlen termelØs kØszletei esetØben a zÆr(cid:2)mØrlegben szereplı ØrtØket ki lehet szÆm(cid:5)tani egy hasonl(cid:2) termØk mØrlegkØsz(cid:5)tØs napjÆn ØrvØnyes alapÆrÆb(cid:2)l kiindulva az idıszak vØgØig felmer(cid:4)lt termelØsi (cid:3)sszk(cid:3)ltsØg arÆnyos rØszØt alapul vØve. Ha az ilyen kØsztermØkek alapÆrÆ- nak adatai nem Ællnak rendelkezØsre, akkor alkalmazhat(cid:2) a termelØsi k(cid:3)ltsØgnek a vÆrhat(cid:2) nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØnnyel vagy a (becs(cid:4)lt nett(cid:2)) vegyes j(cid:3)vedelemmel megn(cid:3)velt (cid:3)sszege is. Az egyszeri felhasznÆlÆsra ker(cid:4)lı n(cid:3)vØnyi kultœrÆk (a szÆlfa kivØtelØvel) Øs a vÆg(cid:2)Ællatok ØrtØke az ilyen termØkek piaci ÆrÆnak alapulvØtelØvel Ællap(cid:5)that(cid:2) meg. A lÆbon Æll(cid:2) fa ØrtØke œgy becs(cid:4)lhetı, hogy az erdı vÆgÆsØrettsØgØnek elØrØsØig, illetve a kivÆgÆs stb. sorÆn felmer(cid:4)lı kiadÆ- sok levonÆsa utÆn diszkontÆlni kell a szÆlfÆk foly(cid:2) Æron t(cid:3)rtØnı ØrtØkes(cid:5)tØsØbıl szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vıbeli j(cid:3)vedelmet. (cid:7)rtØktÆrgyak (AN. 13) 7. 39. Az ØrtØktÆrgyak – mßtÆrgyak, rØgisØgek, Økszerek, drÆgak(cid:3)vek, nem monetÆris arany (lÆsd az 5. 30. pontot) Øs egyØb fØmek – ØrtØkØt a foly(cid:2) Ærak alapjÆn kell megÆllap(cid:5)tani. Amennyiben ezeknek az eszk(cid:3)z(cid:3)knek lØtezik szervezett piaca, œgy azok ØrtØkØt az (cid:4)gyn(cid:3)ki d(cid:5)jakat, illetve juta- lØkokat is magÆban foglal(cid:2) tØnyleges vagy becs(cid:4)lt Ær alapjÆn œgy kell meghatÆrozni, mintha beszerzØs(cid:4)k a piacon t(cid:3)rtØnne a mØrlegkØsz(cid:5)tØs napjÆn. EgyØbkØnt ØrtØk(cid:4)ket a foly(cid:2) Ærszintnek megfelelıen ÆtØrtØkelt beszerzØsi Ærak alapjÆn kell meghatÆrozni. NEM TERMELT ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (AN. 2) Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:1)z(cid:1)k (AN. 21) F(cid:5)ld (AN. 211) 7. 40. A talajjav(cid:5)tÆsra ford(cid:5)tott kiadÆsokat Øs a f(cid:3)ld tulajdonjogÆnak ÆtruhÆzÆsÆval kapcsolatos k(cid:3)ltsØgeket brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆskØnt a f(cid:3)ldtıl magÆt(cid:2)l elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tve a tıkeszÆmlÆn kell nyilvÆntartani. Ha a f(cid:3)ld ØrtØke nem k(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)thetı el a rajta lØvı Øp(cid:4)letek Øs egyØb Øp(cid:5)tmØnyek ØrtØkØtıl, az eszk(cid:3)z(cid:3)ket egy(cid:4)ttesen kell besorolni a vÆrhat(cid:2)an nagyobb ØrtØkß alapjÆn. A mØrlegben a f(cid:3)ldet foly(cid:2) piaci Æron kell ØrtØkelni. Ez az Ær nem feltØtlen(cid:4)l azonos a f(cid:3)ldvÆsÆrlÆs k(cid:3)ltsØgeit kØpezı valamennyi k(cid:3)ltsØgelemnek a vÆsÆrlÆs idıpontjÆban ØrvØnyes (cid:3)sszegØvel. Elsı- sorban az fordulhat elı, hogy a foly(cid:2) piaci Ær nem tartalmazza a tulajdonjog ÆtruhÆzÆsÆnak k(cid:3)ltsØgeit, vagy a talajjav(cid:5)tÆsra ford(cid:5)tott azon kia- dÆsokat, amelyek mØg nincsenek nullÆra le(cid:5)rva. ˝gy megt(cid:3)rtØnhet, hogy ezeket az (cid:3)sszegeket eszk(cid:3)ztartÆsi vesztesØgkØnt akÆr teljes (cid:3)sszegben, akÆr rØszekre osztva rÆ kell vezetni az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆra. Felsz(cid:6)n alatti termØszeti kincsek (AN. 212) 7. 41. A f(cid:3)ld felsz(cid:5)nØn vagy felsz(cid:5)ne alatt hœz(cid:2)d(cid:2) ÆsvÆnylelıhelyeken bizony(cid:5)tottan feltÆrt Øs az adott technol(cid:2)giai szint Øs relat(cid:5)v Ærak mellett gazda- sÆgosan kiaknÆzhat(cid:2) kØszletek ØrtØkØt az ilyen eszk(cid:3)z(cid:3)k kereskedelmi cØlœ kitermelØsØbıl szÆrmaz(cid:2) vÆrhat(cid:2) nett(cid:2) bevØtel jelenØrtØke alapjÆn kell megÆllap(cid:5)tani. EgyØb termØszeti kincsek (AN. 213 Øs AN. 214) 7. 42. Mivel megfigyelhetı Ærak az ide besorolt eszk(cid:3)z(cid:3)k esetØben val(cid:2)sz(cid:5)nßleg nem Ællnak rendelkezØsre, a termØszeti kincseket a belıl(cid:4)k vÆrhat(cid:2) j(cid:3)vıbeni bevØtelek jelenØrtØke alapjÆn kell ØrtØkelni. Nem termelt immateriÆlis javak (AN. 22) 7. 43. A nem termelt immateriÆlis javakat (szabadalmakat, haszonbØrletet vagy egyØb ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØseket, valamint a vÆsÆrolt cØgØrtØket) foly(cid:2) Æron kell ØrtØkelni, ha azokat tØnylegesen forgalmazzÆk a piacon. EgyØb esetekben becslØs œtjÆn kell meghatÆrozni az ilyen eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonosaihoz befoly(cid:2) vÆrhat(cid:2) j(cid:3)vıbeni bevØtel jelenØrtØkØt. 168 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (cid:6)S K(cid:10)TELEZETTS(cid:6)GEK (AF. ) 7. 44. A pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket Øs k(cid:3)telezettsØgeket elvileg foly(cid:2) Æron kell ØrtØkelni. Ugyanazt az ØrtØket kell hozzÆjuk rendelni, akÆr eszk(cid:3)zkØnt, akÆr k(cid:3)telezettsØgkØnt f(cid:4)ggetlen(cid:4)l jelennek meg. Az Ærak nem tartalmazhatjÆk azokat a kezelØsi k(cid:3)ltsØgeket, szolgÆltatÆsi d(cid:5)jakat, jutalØkokat Øs hasonl(cid:2) kifizetØseket, amelyek elszÆmolÆsa ezen gazdasÆgi mßveletek vØgrehajtÆsa sorÆn nyœjtott szolgÆltatÆsok ellenØrtØkØt jelentik. MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:1)nleges leh(cid:3)vÆsi jogok (SDR) (AF. 1) 7. 45. A monetÆris arany (AF. 11) ØrtØkØt a szervezett aranypiacokon megÆllap(cid:5)tott Ærak alapjÆn kell meghatÆrozni. A k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) (AF. 12) ØrtØkØt az IMF naponta hatÆrozza meg, a hazai valutÆkkal szembeni ÆtvÆltÆsi Ærfolyamaikhoz pedig a devizapiacokon lehet hozzÆjutni. Fizetıeszk(cid:1)z Øs betØtek (AF. 2) 7. 46. A fizetıeszk(cid:3)z (AF. 21) esetØben annak ØrtØkØt a nØvØrtØke adja. A betØtek (AF. 22, AF. 29) esetØben a vagyonmØrlegekben elszÆmolt ØrtØket azok a tıkerØszek jelentik, amelyeket az ad(cid:2)sok szerzıdØses k(cid:3)tele- zettsØg(cid:4)k rØszekØnt a hitelszerzıdØs feltØtelei szerint a hitelezıknek akkor tartoznÆnak visszafizetni, ha a betØtek megsz(cid:4)ntetØsØre a mØrleg- kØsz(cid:5)tØs napjÆn ker(cid:4)lne sor. Az ØrtØkek a felhalmoz(cid:2)dott kamatot is tartalmazhatjÆk (lÆsd az 5. 130. pontot). RØszvØnyeken k(cid:3)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:3)rok (AF. 3) 7. 47. Az ØrtØkmegÆllap(cid:5)tÆs elfogadott gyakorlatÆnak (cid:3)sszhangban kell Ællnia a felhalmoz(cid:2)dott kamatok kezelØsØvel Øs annak az eszk(cid:3)z(cid:3)k meghatÆro- zott tØteleibe t(cid:3)rtØnı besorolÆsÆval (lÆsd az 5. 128. , az 5. 130. Øs az 5. 138. pontot). Ha a felhalmoz(cid:2)dott kamatokat korÆbban œgy kezeltØk a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn, mintha azok a megfelelı ØrtØkpap(cid:5)rokba lennØnek visszaforgatva, akkor a mØrlegben a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok, a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel (AF. 33), ØrtØkØt olyan m(cid:2)don kell megÆllap(cid:5)tani a foly(cid:2) piaci Ærak alapjÆn, hogy azok a felhal- moz(cid:2)dott kamat(cid:3)sszeget is tartalmazzÆk. Ezen ØrtØkpap(cid:5)rok teljes piaci ØrtØke kØt, egymÆst(cid:2)l elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)thetı volumen-(cid:3)sszetevıbıl Æll, az egyik jelenti a tıkerØszt, m(cid:5)g a mÆsik a felhalmoz(cid:2)dott kamatot. ˝gy a teljes (cid:3)sszvolumen tartalmazza a felhalmoz(cid:2)dott kamatokat (vagyis a kibocsÆ- tott ØrtØkpap(cid:5)r-egysØgek szÆmÆt, hozzÆadva ehhez a felhalmoz(cid:2)dott kamatokb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) kiegØsz(cid:5)tı volument, lÆsd a 6. 52. pontot), az egyes volumenegysØgekre alkalmazand(cid:2) Ær pedig nem tartalmazza a felhalmoz(cid:2)dott kamatot. Ha a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn a felhalmoz(cid:2)dott kamat ØrtØke (a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel) F. 33 helyett (az egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsok) F. 79 alatt szerepel, akkor a felhalmoz(cid:2)dott kamat ØrtØkØnek a mØrlegben is az AF. 79 alatt kell szerepelnie. 7. 48. A r(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel (AF. 331) alcsoportot foly(cid:2) piaci ØrtØk(cid:4)k(cid:3)n kell ØrtØkelni. Ha foly(cid:2) piaci ØrtØk nem Æll rendelkezØsre: a) a nØvØrtØken kibocsÆtott r(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok ØrtØkØt œgy kell meghatÆrozni, hogy a nØvØrtØkhez hozzÆ kell adni a mØg nem esedØ- kes, illetve ki nem fizetett felhalmoz(cid:2)dott kamat(cid:3)sszeget; b) a diszkontÆlt ØrtØkpap(cid:5)rok ØrtØkØt œgy kell megÆllap(cid:5)tani, hogy a kibocsÆtÆsi Ærhoz hozzÆ kell adni a felhalmoz(cid:2)dott kamat(cid:3)sszeget. E k(cid:3)zel(cid:5)tØseket azokra az ØrtØkpap(cid:5)rokra kell korlÆtozni, amelyeknek az eredeti lejÆrata nem haladja meg a hÆrom h(cid:2)napot. 7. 49. A hosszœ lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel (AF. 332) alcsoportot mindig foly(cid:2) piaci ØrtØk(cid:4)k(cid:3)n kell ØrtØkelni, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy olyan k(cid:3)tvØnyekrıl van-e sz(cid:2), amelyekre rendszeresen fizetnek kamatot, vagy nØvØrtØk alatt kibocsÆtott vagy kamatszelvØny nØlk(cid:4)li k(cid:3)tvØnyekrıl, amelyekre kevØs vagy semmilyen kamatot nem fizetnek. 7. 50. A szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket (AF. 34) a vagyonmØrlegben foly(cid:2) piaci Ærukon kell bemutatni. Abban az esetben, amikor jegyzett piaci Ær nem Æll rendelkezØsre (pØldÆul tızsdØn k(cid:5)v(cid:4)li opci(cid:2)knÆl) a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zt vagy a szerzıdØsben szereplı tØtel teljes kie- gyenl(cid:5)tØsØhez, megvÆsÆrlÆsÆhoz sz(cid:4)ksØges (cid:3)sszegen, vagy a kifizetett felÆr (cid:3)sszegØn kell ØrtØkelni. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 169 MegegyezØs alapjÆn, a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z kibocsÆt(cid:2)jÆr(cid:2)l feltØtelezhetı, hogy az eszk(cid:3)z ellentØtelezı k(cid:3)telezettsØge nÆla keletkezett. Hitelek (AF. 4) 7. 51. A hitelezık Øs az ad(cid:2)sok vagyonmØrlegeiben egyarÆnt elszÆmoland(cid:2) ØrtØkek azok a tıkerØszek, amelyeket az ad(cid:2)sok szerzıdØses k(cid:3)telezettsØ- geik alapjÆn a hitelezıknek visszafizetni k(cid:3)telesek, mØg abban az esetben is, ha a hitelt ÆrengedmØnyel vagy felÆrral forgalmaztÆk. RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:1)vetelØsek (AF. 5) 7. 52. A rØszvØnyeket Øs tıkerØszesedØseket foly(cid:2) Æron kell ØrtØkelni. Ugyanazt a foly(cid:2) Ærat kell alkalmazni mind az eszk(cid:3)z-, mind a forrÆsoldalon, bÆr a rØszvØnyek Øs a tıkerØszesedØsek jogilag nem k(cid:3)telezettsØget jelentenek a kibocsÆt(cid:2) szÆmÆra, hanem tulajdoni jogot a vÆllalat felszÆmo- lÆskori ØrtØkØre, amelynek (cid:3)sszege elıre nem ismert. 7. 53. A tızsdØn jegyzett rØszvØnyeket (AF. 511) a tızsdØn vagy mÆs szervezett pØnzpiacokon megfigyelt reprezentat(cid:5)v k(cid:3)zØpÆrfolyamon kell ØrtØ- kelni. 7. 54. A nem jegyzett rØszvØnyek ØrtØkØt (AF. 512), amelyekkel rendszeresen nem kereskednek szervezett piacokon, a jegyzett rØszvØnyek ØrtØkØre t(cid:3)rtØnı hivatkozÆssal kell becs(cid:4)lni. A becslØsnØl azonban figyelembe kell venni a kØt rØszvØnyt(cid:5)pus k(cid:3)zti k(cid:4)l(cid:3)nbsØgeket, nevezetesen azok lik- viditÆsÆt, Øs figyelembe kell venni a vÆllalat, illetve az (cid:4)zletÆg Ølettartama sorÆn felhalmozott tartalØkokat is. 7. 55. Az alkalmazott becslØsi m(cid:2)dszer nagymØrtØkben f(cid:4)gg a rendelkezØsre Æll(cid:2) statisztikai alapadatokt(cid:2)l. Itt figyelembe lehet venni pØldÆul a nem jegyzett rØszvØnyeket Ørintı fœzi(cid:2)s tevØkenysØgek adatait. Ezenk(cid:5)v(cid:4)l azokban az esetekben, amikor a nem jegyzett rØszvØnyeket kibocsÆt(cid:2) vÆl- lalkozÆsok tartalØkainak ÆtlagØrtØke Øs annak az alaptıkØhez viszony(cid:5)tott arÆnya eltØr a jegyzett rØszvØnyeket kibocsÆt(cid:2) vÆllalkozÆsok tartalØ- kait(cid:2)l, megfelelı megoldÆst jelenthet, ha a nem jegyzett rØszvØnyek foly(cid:2) ÆrÆt a tartalØkokat is magÆban foglal(cid:2) adatok arÆnyÆban, pØldÆul a vÆllalkozÆs mØrlegØben talÆlhat(cid:2) adott nett(cid:2) vagyon vagy az ESA elvei szerint (cid:3)sszeÆll(cid:5)tott sajÆt tıke arÆnyÆban szÆm(cid:5)tani: nem jegyzett rØszvØ- nyek foly(cid:2) Æra = tızsdØn jegyzett rØszvØnyek foly(cid:2) Æra (cid:1) sajÆt tıke (nem jegyzett vÆllalkozÆsok) sajÆt tıke (jegyzett vÆllalkozÆsok) A foly(cid:2) Ær sajÆt tıkØhez viszony(cid:5)tott arÆnya (cid:4)zletÆgankØnt vÆltozhat. EzØrt megfelelıbb a nem jegyzett rØszvØnyek foly(cid:2) ÆrÆt ÆgazatonkØnt kiszÆm(cid:5)tani. EgyØb olyan k(cid:4)l(cid:3)nbsØgek is lØtezhetnek a jegyzett Øs a nem jegyzett vÆllalkozÆsok k(cid:3)z(cid:3)tt, amelyek hatÆssal lehetnek a becslØsi m(cid:2)dszerre. 7. 56. A tıkerØszesedØsek (AF. 513) igen gyakran bizonyos intØzmØnyi egysØgek (kvÆzi vÆllalatok, Ællami vÆllalatok, nemzetk(cid:3)zi szervezetek, kØpzett egysØgek stb. ) k(cid:3)telezettsØgØt jelentik. `ltalÆnossÆgban ezeket meghatÆrozott m(cid:2)dszerekkel, pØldÆul a sajÆt tıke vagy nØvØrtØk alapjÆn kell ØrtØkelni. A sajÆt tıke elszÆmolÆsi m(cid:2)dszerØt szisztematikusan kell alkalmazni a kvÆzi vÆllalatokra, mivel azok nett(cid:2) vagyona megegyezØs alapjÆn nulla. 7. 57. A befektetØsi jegyeket (AF. 52) foly(cid:2) tızsdei Ærfolyamon kell ØrtØkelni, ha azokat jegyzik, vagy foly(cid:2) visszavÆltÆsi ØrtØk(cid:4)k(cid:3)n, ha azokat maga az alap visszavÆsÆrolhatja. Biztos(cid:3)tÆstechnikai tartalØkok (AF. 6) 7. 58. A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l (AF. 611) esetØben a magÆnszemØlyek tıke vagy j(cid:3)vedelem fizetØsØre vonatkoz(cid:2) biztos(cid:5)tÆsmatematikailag meghatÆrozott igØnyØnek jelenØrtØke szÆm(cid:5)that(cid:2). Ez az ØrtØk tartalmazza az Øletbiztos(cid:5)t(cid:2) tÆrsasÆgok f(cid:4)ggı kÆrokra, valamint a nyeresØgrØszesedØsre jogos(cid:5)t(cid:2) biztos(cid:5)tÆsra kØpzett tartalØkaira vonatkoz(cid:2) k(cid:3)telezettsØgeit is, amelyek a nyeresØgrØszesedØsre jogos(cid:5)t(cid:2) 170 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet megØlØsi biztos(cid:5)tÆsok Øs hasonl(cid:2) biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnyek lejÆratkori ØrtØkØt n(cid:3)velik. A nyeresØgrØszesedØsre jogos(cid:5)t(cid:2) biztos(cid:5)tÆsok esetØben a tarta- lØkok eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget tartalmaznak. 7. 59. A hÆztartÆsok nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l val(cid:2) nett(cid:2) rØszesedØse (AF. 612) esetØben az alapok k(cid:3)telezettsØgØnek – Øs a hÆztartÆsok pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zeinek – jellege a nyugd(cid:5)jrendszer t(cid:5)pusÆt(cid:2)l f(cid:4)gg. A jÆrulØkkal meghatÆrozott feloszt(cid:2)-kirov(cid:2) nyugd(cid:5)jrendszerek azok, amelyben a rØsztvevıknek (cid:5)gØrt nyugd(cid:5)jjuttatÆsok szintje garantÆlt. A jÆru- lØkkal meghatÆrozott feloszt(cid:2)-kirov(cid:2) nyugd(cid:5)jrendszer k(cid:3)telezettsØge megegyezik az (cid:5)gØrt juttatÆsok jelenØrtØkØvel. Mivel a rendszer ideiglene- sen lehet tœl- vagy alulfinansz(cid:5)rozott, a meghatÆrozott juttatÆst biztos(cid:5)t(cid:2) nyugd(cid:5)jrendszer nett(cid:2) vagyona lehet pozit(cid:5)v vagy negat(cid:5)v. A pØnzmegvÆltÆsos nyugd(cid:5)jrendszer az, amelyiknØl a juttatÆsok k(cid:3)zvetlen(cid:4)l az alap rendelkezØsØre Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)ktıl f(cid:4)ggenek. A pØnzmegvÆl- tÆsos nyugd(cid:5)jrendszer esetØben a k(cid:3)telezettsØget az alap eszk(cid:3)zeinek foly(cid:2) piaci ØrtØke kØpezi. Az ilyen alapok nett(cid:2) vagyona mindig nulla. 7. 60. Az elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak ØrtØkØt, amely az AF. 62 rØsze, a kockÆzatviselØs Øs a szerzıdØsbıl mØg hÆtralØvı idıtartam arÆnya alapjÆn kell meghatÆrozni. A f(cid:4)ggıkÆrok tartalØkÆnak ØrtØkØt, amely szintØn az AF. 62 rØsze, azoknak az (cid:3)sszegeknek a jelenØrtØke adja, amelyek kifi- zetØsØre a kÆrok, beleØrtve a vitatott kÆrigØnyeket is, rendezØse sorÆn vÆrhat(cid:2)an sor ker(cid:4)l. EgyØb k(cid:1)vetelØsek Øs k(cid:1)telezettsØgek szÆmlÆk (AF. 7) 7. 61. A kereskedelmi hitelek Øs elılegek (AF. 71) vagy egyØb k(cid:3)vetelØs Øs k(cid:3)telezettsØg tØtelek (AF. 79) ØrtØkØt mind a hitelezıknØl, mind az ad(cid:2)sok- nÆl abban az (cid:3)sszegben kell megÆllap(cid:5)tani, amelyet az ad(cid:2)sok a szerzıdØs szerint a hitelezıknek a k(cid:3)telezettsØg teljes(cid:5)tØsekor fizetni k(cid:3)telesek. EML(cid:6)KEZTET(cid:8) T(cid:6)TELEK 7. 62. Ahhoz, hogy bizonyos szektorok vonatkozÆsÆban a rØszletesebb elemzØsi igØnyeket kielØg(cid:5)tı tØtelek is kimutatÆsra ker(cid:4)ljenek, a vagyonmØrle- gekben a k(cid:3)vetkezı kØt emlØkeztetı tØtelt kell szerepeltetni: a) tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek (AN. m); b) k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsek (AF. m). Tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek (AN. m) 7. 63. A tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek azok a tart(cid:2)s javak, amelyeket a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆs cØljÆra egy ØvnØl hosszabb ideig rendszeresen igØnybe vesznek. Ezek csak emlØkeztetı tØtelkØnt ker(cid:4)lnek be a vagyonmØrlegekbe. MØrlegtØtelkØnt val(cid:2) szerepeltetØs(cid:4)k akkor lenne helyØn- val(cid:2), ha a rendszer megk(cid:3)vetelnØ a tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek fokozatos felhasznÆlÆsÆt azokban a termelØsi folyamatokban, amelyek kibocsÆtÆsa szolgÆltatÆsokb(cid:2)l Æll. Azonban a tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek kezelØsØnek m(cid:2)dja ettıl eltØrı. 7. 64. A hÆztartÆsok birtokÆban lØvı tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek kØszleteit – szÆll(cid:5)t(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)ket, valamint egyØb gØpeket Øs berendezØseket – foly(cid:2) Æron kell ØrtØkelni, Æll(cid:2)tıke-felhasznÆlÆssal megegyezı (cid:3)sszes(cid:5)tett terhek brutt(cid:2) Øs nett(cid:2) ØrtØkØn is. A mØrlegben emlØkeztetı tØtelkØnt felt(cid:4)ntetett adatok azonban nett(cid:2) ØrtØkek, tehÆt nem tartalmazhatjÆk az (cid:3)sszes(cid:5)tett terheket. 7. 65. A jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı vÆllalkozÆsok tulajdonosainak birtokÆban lØvı tart(cid:2)s javakat igØnybe veheti egyrØszt a vÆllalkozÆs vala- mely termelØsi cØlb(cid:2)l, mÆsrØszt igØnybe vehetik a hÆztartÆs tagjai is vØgsı fogyasztÆs cØljÆra. A mØrlegben a vÆllalkozÆs vonatkozÆsÆban fel- t(cid:4)ntetett ØrtØkeknek t(cid:4)kr(cid:3)zni(cid:4)k kell a vÆllalkozÆsnak tulajdon(cid:5)that(cid:2) hasznÆlat arÆnyÆt. K(cid:1)zvetlen k(cid:4)lf(cid:1)ldi tıkebefektetØsek (AF. m) 7. 66. A k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket tartalmaz, azaz nem fizikai tıkØt, mivel a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetı vÆllalkozÆs egy mÆsik orszÆg rezidens vÆllalata vagy kvÆzi vÆllalata. A k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØst jelentı pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket Øs k(cid:3)telezettsØgeket 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 171 a rØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek, a hitelek, tovÆbbÆ az egyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsok kateg(cid:2)riÆiba sorolt pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k jellegØnek megfelelıen kell elszÆmolni. A k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsek egyes fenti kateg(cid:2)riÆkban szerepeltetett (cid:3)sszegeit emlØkeztetı tØtelkØnt elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tve kell nyilvÆntartani. P(cid:6)NZ(cid:7)GYI M(cid:6)RLEGEK 7. 67. A pØnz(cid:4)gyi mØrleg (egy szektor vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld mØrlege) bal oldalÆn a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, jobb oldalÆn a k(cid:3)telezettsØgek szerepelnek. A pØnz(cid:4)gyi mØrleg egyenlegezı tØtelØt a nett(cid:2) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kØpezik (BF. 90). 7. 68. Egy szektor pØnz(cid:4)gyi mØrlege lehet konszolidÆlt vagy nem konszolidÆlt mØrleg. A nem konszolidÆlt pØnz(cid:4)gyi mØrleg a szektorba besorolt intØzmØnyi egysØgek pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zeit Øs k(cid:3)telezettsØgeit mutatja ki. A nem konszolidÆlt pØnz(cid:4)gyi mØrleggel (cid:3)sszehasonl(cid:5)tva a konszolidÆlt pØnz(cid:4)gyi mØrlegbıl azok a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek hiÆnyoznak, amelyek ellentØtelei az ugyanabba a szektorba besorolt intØzmØ- nyi egysØgek k(cid:3)telezettsØgei, illetve pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei. A k(cid:4)lf(cid:3)ldi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mØrlege, azaz a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi mØrlege (lÆsd a 8. 77. pontot) mÆr meghatÆrozÆs szerint konszolidÆlt. 7. 69. Az ad(cid:2)sok/hitelezık szerint rØszletezett pØnz(cid:4)gyi mØrleg (egy szektor vagy a k(cid:4)lf(cid:3)ld mØrlege) a pØnz(cid:4)gyi mØrlegnek az a bıv(cid:5)tett vÆltozata, amelyik a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket az ad(cid:2)s Ægazati, a k(cid:3)telezettsØgeket pedig a hitelezı Ægazati bontÆsÆban is felt(cid:4)nteti. ˝gy informÆci(cid:2)kkal szolgÆl az ad(cid:2)s-hitelezıi kapcsolatrendszerrıl, Øs megfelel az ad(cid:2)sok/hitelezık szerint rØszletezett pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆnak (lÆsd az 5. 13. pontot). 172 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 7. 1. mellØklet Az egyes eszk(cid:1)zkateg(cid:2)riÆk meghatÆrozÆsa Az eszk(cid:3)z(cid:3)k besorolÆsa MeghatÆrozÆsok NEM P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (AN. ) Eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek felett intØzmØnyi egysØgek egy(cid:4)ttesen vagy k(cid:4)l(cid:3)n-k(cid:4)l(cid:3)n gya- koroljÆk a tulajdonjogot, Øs amelyekbıl tulajdonosaik gazdasÆgi elıny(cid:3)kre tehet- nek szert azÆltal, hogy bizonyos ideig birtokukban tartjÆk vagy hasznÆljÆk azo- kat; ide tartoznak a termelt Øs a nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, valamint az immateriÆlis javak t(cid:3)bbsØge, amelyekkel szemben k(cid:3)telezettsØget nem kell elszÆ- molni. Termelt eszk(cid:1)z(cid:1)k (AN. 1) Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek termelØsi folyamatok kibocsÆtÆsakØnt j(cid:3)nnek lØtre. A termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)zØ a k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k, kØszletek Øs ØrtØktÆrgyak tartoznak. `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 11) Azok a termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek a termelØsi folyamatok sorÆn ismØtlıdıen vagy folyamatosan, egy Øvet meghalad(cid:2) idın kereszt(cid:4)l ker(cid:4)lnek felhasznÆlÆsra. Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)zØ a k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs immateriÆlis javak tartoznak. TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 111) `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek k(cid:3)zØ a k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott lakÆsok, egyØb Øp(cid:4)letek Øs Øp(cid:5)tmØnyek, gØpek Øs berendezØsek, tovÆbbÆ mßvelØs alatt Æll(cid:2) esz- k(cid:3)z(cid:3)k tartoznak. LakÆsok (AN. 1111) KizÆr(cid:2)lagosan vagy elsıdlegesen lakÆs cØljÆra hasznÆlt Øp(cid:4)letek beleØrtve a hoz- zÆjuk tartoz(cid:2) Øp(cid:5)tmØnyeket, pØldÆul garÆzsokat Øs a lakÆsokban szokÆs szerint felszerelt Ælland(cid:2) berendezØsi tÆrgyakat. Ide kell sorolni azokat a lak(cid:2)haj(cid:2)kat, bÆrkÆkat, trØlerlakÆsokat Øs lak(cid:2)kocsikat is, amelyek a hÆztartÆsok elsıdleges lak(cid:2)helyØ(cid:4)l szolgÆlnak, valamint az elsısorban lakÆskØnt besorolt mßemlØkeket. A telek tehermentes(cid:5)tØsØnek Øs elıkØsz(cid:5)tØsØnek k(cid:3)ltsØgeit is itt kell elszÆmolni. Ide tartoznak pØldÆul a lakÆscØlœ Øp(cid:4)letek, az egy-, vagy kØtlakÆsos hÆzak Øs mÆs, tart(cid:2)s hasznÆlatra szÆnt lakÆscØlœ Øp(cid:4)letek. Az Øp(cid:5)tØs alatt Æll(cid:2) lakÆsokat akkor kell idesorolni, ha feltØtelezhetı, hogy a vØgsı felhasznÆl(cid:2) vagy azØrt a tulajdonosa a lakÆsnak, mert az Øp(cid:5)tkezØs sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnik, vagy azØrt, mert a vÆrhat(cid:2) birtokbavØtel adÆsvØteli szerzıdØs- sel igazolhat(cid:2). A katonai szemØlyzet szÆmÆra vÆsÆrolt, valamint a polgÆri egysØgek Æltal megvÆ- sÆrolt lakÆsokat azØrt kell idesorolni, mert azokat lakÆsszolgÆltatÆsok vØgzØsØre hasznÆljÆk. EgyØb Øp(cid:4)letek Øs Øp(cid:5)tmØnyek (AN. 1112) A k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott nem lak(cid:2)Øp(cid:4)letek Øs egyØb Øp(cid:5)tmØnyek. Nem lakÆscØlœ Øp(cid:4)letek (AN. 11121) Az Øp(cid:5)tØs alatt Æll(cid:2) Øp(cid:4)leteket Øs Øp(cid:5)tmØnyeket akkor kell idesorolni, ha feltØte- lezhetı, hogy a vØgsı felhasznÆl(cid:2) azok birtokÆba ker(cid:4)lt vagy azØrt, mert az Øp(cid:5)tkezØs annak sajÆt kivitelezØsØben folyik, vagy azØrt, mert vÆrhat(cid:2) birtokba- vØtel(cid:4)k adÆsvØteli szerzıdØssel igazolhat(cid:2). A katonai cØlb(cid:2)l megvÆsÆrolt Øp(cid:4)lete- ket Øs Øp(cid:5)tmØnyeket akkor kell idesorolni, ha hasonl(cid:5)tanak a termelØsi cØlra vÆsÆ- rolt polgÆri Øp(cid:4)letekre Øs hasznÆlatuk megegyezik azokØval. (cid:6)p(cid:4)letek, amelyek nem lakÆs cØljÆra szolgÆlnak, beleØrtve az Øp(cid:5)tmØnyek szerves rØszØt kØpezı berendezØsi tÆrgyakat, lØtes(cid:5)tmØnyeket Øs berendezØseket, valamint a ter(cid:4)let megtiszt(cid:5)tÆsÆnak Øs elıkØsz(cid:5)tØsØnek k(cid:3)ltsØgeit. Ide tartoznak azok a t(cid:3)rtØnelmi mßemlØkek is, amelyek elsısorban nem lakÆs cØljÆra szolgÆlnak. Ide kell sorolni pØldÆul a vÆmraktÆrakat Øs ipari Øp(cid:4)leteket, a kereskedelmi Øp(cid:4)leteket, valamint a sz(cid:2)rakoztat(cid:2)ipari lØtes(cid:5)tmØnyeket, szÆllodÆkat, Øttermeket, az oktatÆsi Øs egØszsØg(cid:4)gyi intØzmØnyek Øp(cid:4)leteit stb. EgyØb Øp(cid:5)tmØnyek (AN. 11122) Az Øp(cid:4)letektıl eltØrı Øp(cid:5)tmØnyek, beleØrtve az utcÆk, a szennyv(cid:5)zcsatornÆk, valamint a ter(cid:4)let megtiszt(cid:5)tÆsÆnak Øs elıkØsz(cid:5)tØsØnek k(cid:3)ltsØgeit, amennyiben 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 173 Az eszk(cid:3)z(cid:3)k besorolÆsa MeghatÆrozÆsok GØpek Øs berendezØsek (AN. 1113) nem lakÆscØlœ, vagy att(cid:2)l eltØrı cØlra szolgÆl(cid:2) Øp(cid:4)letekkel kapcsolatban mer(cid:4)l- nek fel. Ide tartoznak azok a t(cid:3)rtØnelmi mßemlØkek is, amelyek lakÆscØlœ, vagy nem lakÆscØlœ Øp(cid:4)letkØnt nem besorolhat(cid:2)ak, tovÆbbÆ a felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek bÆnyÆszatÆval (cid:3)sszef(cid:4)ggı aknÆk, jÆratok Øs egyØb Øp(cid:5)tmØnyek. (A jelen- tısebb ter(cid:4)letfejlesztØsi kiadÆsok, pØldÆul az Ærv(cid:5)zvØdelmi gÆtak Øs t(cid:3)ltØsek, benne foglaltatnak a f(cid:3)ld ØrtØkØben. ) Ide tartoznak pØldÆul az aut(cid:2)pÆlyÆk, utcÆk, utak, vasutak Øs rep(cid:4)lıtØri kifut(cid:2)pÆ- lyÆk, hidak, az emelt pÆlyatesttel rendelkezı aut(cid:2)pÆlyÆk, alagutak Øs aluljÆr(cid:2)k, a v(cid:5)zi utak, kik(cid:3)tık Øs gÆtak, valamint az egyØb v(cid:5)zmßvek, tÆvvezetØkek, a helyi tÆvk(cid:3)zlØsi Øs nagyfesz(cid:4)ltsØgß vezetØkek Øs kÆbelek, kiegØsz(cid:5)tı bÆnyÆszati Øs ipari lØtes(cid:5)tmØnyek, sportlØtes(cid:5)tmØnyek Øs (cid:4)d(cid:4)lık. SzÆll(cid:5)t(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k, valamint a k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott egyØb gØpek Øs berendezØsek azok kivØtelØvel, amelyeket hÆztartÆsok vÆsÆrolnak meg vØgsı fogyasztÆs cØljÆra. A viszonylag olcs(cid:2) Øs meglehetısen stabil Æron megvÆsÆrolt szerszÆmok, pØldÆul a kØziszerszÆmok nem tartoznak ide. SzintØn nem ide tar- toznak a lakÆsok, valamint a nem lakÆscØlœ Øp(cid:4)letek elvÆlaszthatatlan rØszØt kØpezı gØpØszeti Øs berendezØsek. Nem tartoznak ide a befejezetlen gØpek Øs berendezØsek, kivØve ha sajÆt vÆllal- kozÆsban Æll(cid:5)tjÆk elı azokat, mivel feltØtelezhetı, hogy a vØgsı felhasznÆl(cid:2) csak az eszk(cid:3)z ÆtvØtelØnek idıpontjÆban ker(cid:4)l annak birtokÆba. A katonai cØlra beszerzett gØpeket Øs berendezØseket akkor kell idesorolni, ha hasonl(cid:5)tanak a polgÆri egysØgek Æltal termelØsi cØlra vÆsÆrolt eszk(cid:3)z(cid:3)kre Øs katonai hasznÆlatuk megegyezik azokØval. A hÆztartÆsok Æltal vØgsı fogyasztÆsra beszerzett gØpeket Øs berendezØseket nem eszk(cid:3)zkØnt kell kezelni. Ehelyett azokat a hÆztartÆsokra vonatkoz(cid:2) mØrleg „tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek” kiegØsz(cid:5)tı tØtelØbe kell sorolni. A hÆztartÆsok Æltal elsısorban lakÆs cØljÆra hasznÆlt lak(cid:2)haj(cid:2)kat, bÆrkÆkat, kerekekre szerelt mobil hÆzakat Øs lak(cid:2)kocsikat a lakÆsok k(cid:3)rØben kell nyilvÆntartani. SzÆll(cid:5)t(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 11131) Emberek Øs tÆrgyak szÆll(cid:5)tÆsÆra szolgÆl(cid:2) berendezØsek. Ide kell sorolni pØldÆul azokat a termØkeket, amelyek eltØrnek a CPA (1) DM alfejezetØben szereplı alkatrØszektıl, az olyan szÆll(cid:5)t(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)ket, mint a gØpjÆrmßvek, a vontat(cid:2)k Øs nyerges p(cid:2)tkocsik, a vasœti Øs villamosvasœti mozdonyok Øs a vasœti kocsik, valamint a rep(cid:4)lıgØpek Øs ßrhaj(cid:2)k, motorkerØkpÆrok, kerØkpÆrok stb. EgyØb gØpek Øs berendezØsek (AN. 11132) MßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 1114) MÆshovÆ be nem sorolt gØpek Øs berendezØsek. A CPA csoportokba tartoznak pØldÆul az alkatrØszeken, beszerelØsi, jav(cid:5)tÆsi Øs karbantartÆsi szolgÆltatÆsokon k(cid:5)v(cid:4)li termØkek: 29. 1 „a termelØsre, illetve a mechanikusenergia-felhasznÆlÆsÆra szÆnt gØpek, kivØve a rep(cid:4)lıgØpeket, a gØpjÆrmßveket Øs a motorkerØkpÆrt”; 29. 2 „egyØb ÆltalÆnos rendeltetØsß gØpek”; 29. 3 „mezıgazdasÆgi Øs erdØszeti gØpek”; 29. 4 „szerszÆmgØpek”; 29. 5 „egyØb cØlgØpek”; a CPA 30 „irodai gØpek Øs szÆm(cid:5)t(cid:2)gØpek”; 31 „mÆshovÆ be nem sorolt elektronikai gØpek Øs kØsz(cid:4)lØkek”; 32 „rÆdi(cid:2), telev(cid:5)zi(cid:2) Øs tÆvk(cid:3)zlØsi berendezØsek Øs kØsz(cid:4)lØkek”; valamint 33 „orvosi, prec(cid:5)zi(cid:2)s Øs optikai mßszerek, kar(cid:2)rÆk Øs (cid:2)rÆk”. TovÆbbi pØldÆk, ame- lyek a CPA kateg(cid:2)riÆba tartoznak, az alkatrØszeken, beszerelØsi, jav(cid:5)tÆsi Øs kar- bantartÆsi szolgÆltatÆsokon k(cid:5)v(cid:4)li termØkek: 23. 30. 2 „atomerımßvi, nem fÆradt fßtıelemek (betØtek)”; 36. 1 „bœtorok”; 36. 3 „hangszerek”; 36. 4 „sportcikkek”; 28. 3 „gızgenerÆtorok, kivØve a k(cid:3)zponti fßtØst biztos(cid:5)t(cid:2) melegv(cid:5)z-kazÆnokat”. tejelı, igavon(cid:2) stb. TenyØsz-, szılı(cid:4)ltetvØnyek, gy(cid:4)m(cid:3)lcs(cid:3)skertek Øs egyØb rendszeres termØst hoz(cid:2) fÆk (cid:4)ltetvØnyei, amelyek a kØsıbbiekben meghatÆrozott intØzmØnyi egysØgek k(cid:3)zvetlen ellenırzØse, felelıs- sØge Øs irÆny(cid:5)tÆsa alÆ tartoznak. ÆllatÆllomÆny, valamint Az Øretlen, mßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k (termØnyek) csak akkor tartoznak ide, ha azokat sajÆt felhasznÆlÆsra termelik. 174 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Az eszk(cid:3)z(cid:3)k besorolÆsa MeghatÆrozÆsok TenyØsz-, tejelı, igavon(cid:2) stb. ÆllatÆllomÆny (AN. 11141) Az Øvrıl-Øvre folyamatosan elıÆll(cid:5)tott termØkeikØrt tartott ÆllatÆllomÆny. Ide kell sorolni a tenyØszÆllomÆnyokat (a halakat Øs a baromfit is beleØrtve), a fejıstehe- neket, az igavon(cid:2) Ællatokat, a juhokat vagy mÆs olyan Ællatot, amelyet gyapjœ elıÆll(cid:5)tÆsa cØljÆb(cid:2)l tartanak, tovÆbbÆ a szÆll(cid:5)tÆs, a versenyzØs vagy sz(cid:2)rakoztatÆs cØljÆra tartott Ællatokat. Szılı(cid:4)ltetvØnyek, gy(cid:4)m(cid:3)lcs(cid:3)s(cid:3)k Øs egyØb rendszeres termØst hoz(cid:2) fÆk (cid:4)ltetvØnyei (AN. 11142) Az Øvrıl-Øvre hozott termØsØrt gondozott fÆk (a szılıt Øs a cserjefØlØket is bele- Ørtve), k(cid:3)zt(cid:4)k azok, amelyek gy(cid:4)m(cid:3)lcs(cid:3)t Øs csonthØjas gy(cid:4)m(cid:3)lcs(cid:3)t hoznak, n(cid:3)vØnyi nedveket Øs gyantÆt adnak, fakØrg(cid:4)kbıl Øs faleveleikbıl k(cid:4)l(cid:3)nfØle ter- mØkek kØsz(cid:4)lnek. ImmateriÆlis javak (AN. 112) `svÆnykincsfeltÆrÆsok (AN. 1121) SzÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes szoftver (AN. 1122) Eredeti sz(cid:2)rakoztat(cid:2), irodalmi vagy mßvØszeti alkotÆsok (AN. 1123) EgyØb immateriÆlis javak (AN. 1129) KØszletek (AN. 12) `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek k(cid:3)zØ az ÆsvÆnykincsfeltÆrÆsok, a szÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes szoftve- rek, a sz(cid:2)rakoztat(cid:2), irodalmi vagy mßvØszeti alkotÆsok eredeti pØldÆnyai, vala- mint a k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott egyØb immateriÆlis javak tartoznak, ame- lyek hasznÆlata rendeltetØs(cid:4)k szerint meghaladja az egy Øvet. A kıolaj-, f(cid:3)ldgÆz-, valamint nem kıolajlelıhelyek feltÆrÆsÆra ford(cid:5)tott kiadÆsok ØrtØke. A kiadÆsok k(cid:3)zØ tartoznak az elızetes koncesszi(cid:2)s d(cid:5)jak, a koncesszi(cid:2)s Øs beszerzØsi k(cid:3)ltsØgek, a szakØrtıi vØlemØnyezØs k(cid:3)ltsØgei, valamint a tØnyleges pr(cid:2)ba- Øs kutat(cid:2)fœrÆs k(cid:3)ltsØgei, tovÆbbÆ azoknak a lØgi Øs egyØb felmØrØseknek a k(cid:3)ltsØgei Øs azok a szÆll(cid:5)tÆsi k(cid:3)ltsØgek stb. , amelyek rØvØn a pr(cid:2)bafœrÆsokra sor ker(cid:4)lhet. SzÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes programok, programle(cid:5)rÆsok Øs tÆmogat(cid:2) anyagok rendszer- Øs alkalmaz(cid:2)i szoftverekhez. Ide tartoznak a vÆsÆrolt Øs a sajÆt fejlesztØsß szoftve- rek, amennyiben a kiadÆs nagy. Ide kell sorolni a vÆrhat(cid:2)lag egy Øvet meghalad(cid:2) felhasznÆlÆsra szÆnt szÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes adatbÆzisok megvÆsÆrlÆsÆra, kifejlesztØsØre vagy bıv(cid:5)tØsØre ford(cid:5)tott jelentıs kiadÆsokat is, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy azokat ØrtØkes(cid:5)tik-e vagy sem. filmek, hangfelvØtelek, kØziratok, magnetofonszalagok, modellek stb. , Eredeti amelyekre sz(cid:5)nhÆzi elıadÆsokat, rÆdi(cid:2)- Øs telev(cid:5)zi(cid:2)mßsorokat, zenei elıadÆsokat, sportesemØnyeket, irodalmi Øs mßvØszeti alkotÆsokat stb. vesznek fel vagy azo- kat testes(cid:5)tik meg. A sajÆt mßvek is ide tartoznak. Egyes esetekben, pØldÆul a fil- mek tekintetØben t(cid:3)bb eredeti pØldÆny is lØtezhet. MÆshovÆ be nem sorolt œj informÆci(cid:2)k, szaktudÆs stb. , amelyek termelØsi folya- matban t(cid:3)rtØnı felhasznÆlÆsa a felett(cid:4)k tulajdonjogot gyakorl(cid:2) egysØgekre vagy mÆs olyan egysØgekre korlÆtoz(cid:2)dik, amelyek az elıbbiek engedØlyØvel rendel- keznek. Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek k(cid:3)zØ a tÆrgyidıszakban vagy egy korÆbbi idıszak- ban lØtrehozott Øs ØrtØkes(cid:5)tØs, a termelØsben t(cid:3)rtØnı felhasznÆlÆs, vagy bÆrmi- lyen egyØb kØsıbbi felhasznÆlÆs cØljÆb(cid:2)l tÆrolt Æruk Øs szolgÆltatÆsok tartoznak. A k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott anyagokat Øs fogy(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)ket, befejezetlen ter- melØst, kØsztermØkeket Øs viszonteladÆsra szÆnt Ærukat kell idesorolni. Ide tartoznak a kormÆnyzat birtokÆban lØvı kØszletek, t(cid:3)bbek k(cid:3)z(cid:3)tt a stratØgiai jelentısØgß anyagok kØszletei, a gabonakØszletek Øs a nemzet szempontjÆb(cid:2)l k(cid:4)l(cid:3)nleges fontossÆggal b(cid:5)r(cid:2) Ærucikkek. Anyagok Øs fogy(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 121) tulajdonosaik foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt sajÆt `ruk, amelyeket folyamataikban k(cid:5)vÆnnak felhasznÆlni a viszonteladÆs szÆndØka nØlk(cid:4)l. termelØsi Befejezetlen termelØs (AN. 122) Befejezetlen termelØs mßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n (AN. 1221) EgyØb befejezetlen termelØs (AN. 1222) `ruk Øs szolgÆltatÆsok, amelyek rØszben elkØsz(cid:4)ltek, de amelyeket ÆltalÆban nem adnak Æt mÆs egysØgeknek tovÆbbi feldolgozÆs nØlk(cid:4)l, vagy amelyek mØg nem Ørettek, Øs amelyeknek a termelØsØt egy kØsıbbi idıszakban ugyanazon ter- melı folytatja. Nem tartoznak ide azok a rØszlegesen elkØsz(cid:4)lt Øp(cid:5)tmØnyek, amelyeknek a tulajdonjogÆt a vØgsı tulajdonos megszerzi vagy azØrt, mert azt sajÆt hasznÆlatra maga hozta lØtre, vagy azØrt, mert a tulajdonjogot ØrvØnyes adÆsvØteli szerzıdØs meglØte igazolja. Ide kell sorolni ugyanakkor a k(cid:3)vetkezık- ben meghatÆrozott mßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k befejezetlen termelØsØt Øs az egyØb befejezetlen termelØst. Csak a vÆgÆskor keletkezı termØkekØrt tartott ÆllatÆllomÆny, pØldÆul baromfi Øs mestersØges k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tt tenyØsztett hal, tovÆbbÆ a kivÆgÆskor csak egy- szeri termØket biztos(cid:5)t(cid:2) fÆk Øs egyØb n(cid:3)vØnyek, valamint azok az ØrettsØg Ælla- potÆba nem ker(cid:4)lt mßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek rendszeresen biztos(cid:5)ta- nak termØkeket. A mßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n k(cid:5)v(cid:4)l azok az Æruk Øs szolgÆltatÆsok, amelyeket a termelı csak rØszben dolgozott fel, gyÆrtott le, vagy Æll(cid:5)tott (cid:3)ssze, de amelye- ket tovÆbbi feldolgozÆs nØlk(cid:4)l ÆltalÆban nem ØrtØkes(cid:5)t, szÆll(cid:5)t le, illetve ad Æt mÆsoknak. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 175 Az eszk(cid:3)z(cid:3)k besorolÆsa MeghatÆrozÆsok KØsztermØkek (AN. 123) `ruk, amelyek kØszen alkalmasak arra, hogy a termelı ØrtØkes(cid:5)tse, vagy leszÆll(cid:5)tsa azokat. ViszonteladÆsra szÆnt termØkek (AN. 124) VÆllalkozÆsok, pØldÆul nagykereskedık Øs kiskereskedık Æltal tovÆbbi feldolgozÆs nØlk(cid:4)l, viszonteladÆs termØkek, amelyeken maguk tovÆbbi feldolgozÆst nem vØgeznek (azaz csak olyan Ætalak(cid:5)tÆst, ami a termØke- ket vonz(cid:2)bbÆ teszi a vÆsÆrl(cid:2) szemØben). szÆndØkÆval beszerzett (cid:6)rtØktÆrgyak (AN. 13) Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek elsısorban nem termelØsi vagy fogyasztÆsi cØlt szol- gÆlnak, amelyeknek vÆrhat(cid:2)an emelkedik, de legalÆbbis nem cs(cid:3)kken a reÆlØr- tØke, amelyek minısØge rendes k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tt az idı mœlÆsÆval nem rom- lik, Øs amelyek beszerzØsØre Øs birtoklÆsÆra ØrtØkırzı funkci(cid:2)ja miatt ker(cid:4)l sor. Az ØrtØktÆrgyak k(cid:3)zØ a k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott nemesfØmek, drÆgak(cid:3)vek, rØgisØgek Øs egyØb mßtÆrgyak, tovÆbbÆ az egyØb ØrtØktÆrgyak tartoznak. NemesfØmek Øs drÆgak(cid:3)vek (AN. 131) Olyan nemesfØmek Øs drÆgak(cid:3)vek, amelyek nem vÆllalatok tulajdonÆban vannak, Øs amelyeket nem hasznÆlnak fel a termelØsi folyamatokban. RØgisØgek Øs egyØb mßtÆrgyak (AN. 132) FestmØnyek, szobrok stb. , amelyeket mßtÆrgykØnt vagy rØgisØgkØnt ismernek el. EgyØb ØrtØktÆrgyak (AN. 139) MÆshovÆ be nem sorolt ØrtØktÆrgyak, pØldÆul jelentıs ØrtØket kØpviselı gyßjte- mØnyek, tovÆbbÆ drÆgak(cid:3)vekbıl Øs nemesfØmekbıl kØsz(cid:4)lt Økszerek. Nem termelt eszk(cid:1)z(cid:1)k (AN. 2) Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (AN. 21) F(cid:3)ld (AN. 211) Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek nem a termelØsi folyamatok sorÆn j(cid:3)nnek lØtre. A nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)zØ kell sorolni a k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket Øs immateriÆlis javakat. Ide kell sorolni ezen eszk(cid:3)z(cid:3)k tulaj- donjogÆnak ÆtszÆllÆsÆval kapcsolatos, illetve azok jelentısebb fejlesztØsi k(cid:3)ltsØ- geit is. TermØszetben elıfordul(cid:2) nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek felett a tulajdonjog gyakorolhat(cid:2), illetve ÆtruhÆzhat(cid:2). Azok a k(cid:3)rnyezeti eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek felett tulajdonjogot senki sem gyakorol, illetve nem tud gyakorolni pØldÆul a ny(cid:5)lt ten- gerek vagy a levegı nem tartozik ide. A nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)zØ a k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott f(cid:3)ld, felsz(cid:5)n alatti ÆsvÆnykincsek, mßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok Øs v(cid:5)zkØszletek tartoznak. A f(cid:3)ld, beleØrtve annak fogalmÆba a talajtakar(cid:2)t, valamint a hozzÆ kapcsol(cid:2)d(cid:2) felsz(cid:5)ni vizeket, amelyek felett tulajdonjog gyakorolhat(cid:2). Ide kell sorolni azokat a jelentısebb fejlesztØseket is, amelyek fizikailag nem vÆlaszthat(cid:2)k el magÆt(cid:2)l a f(cid:3)ldtıl. Nem tartoznak ide a f(cid:3)ldter(cid:4)leten talÆlhat(cid:2), vagy azon Ætvezetı Øp(cid:4)letek Øs egyØb Øp(cid:5)tmØnyek, a termesztett n(cid:3)vØnyek, a fÆk Øs az Ællatok, a felsz(cid:5)n alatti ÆsvÆnykincsek, a mßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok Øs a felsz(cid:5)n alatti v(cid:5)zkØszletek. A f(cid:3)ld fogalma tartalmazza a k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott Øp(cid:4)le- tek Øs Øp(cid:5)tmØnyek alatt hœz(cid:2)d(cid:2) f(cid:3)ldter(cid:4)leteket, a mßvelØs alatt Æll(cid:2) f(cid:3)ldter(cid:4)lete- ket, az (cid:4)d(cid:4)lıter(cid:4)leteket Øs a hozzÆjuk kapcsol(cid:2)d(cid:2) felsz(cid:5)ni vizeket, valamint az egyØb f(cid:3)ldter(cid:4)leteket a hozzÆjuk kapcsol(cid:2)d(cid:2) felsz(cid:5)ni vizekkel. (cid:6)p(cid:4)letek Øs Øp(cid:5)tmØnyek alatt hœz(cid:2)d(cid:2) f(cid:3)ldter(cid:4)letek (AN. 2111) Olyan f(cid:3)ldter(cid:4)let, amelyen lakÆsok, nem lakÆs cØljÆra szolgÆl(cid:2) Øp(cid:4)letek Øs Øp(cid:5)t- mØnyek Ællnak, vagy amelybe ezek alapjait beleÆstÆk, beleØrtve a gazdasÆgok Øs nem mezıgazdasÆgi lakÆsok szerves rØszØnek tekintett udvarokat Øs kerteket, valamint a gazdasÆgokhoz vezetı utakat. MßvelØs alatt Æll(cid:2) f(cid:3)ldter(cid:4)letek (AN. 2112) F(cid:3)ld, amelyen kereskedelmi cØlra vagy sajÆt sz(cid:4)ksØgletre t(cid:3)rtØnı mezıgazdasÆgi, illetve kertØszeti termelØs folyik, elvben beleØrtve az (cid:4)ltetvØnyek, gy(cid:4)m(cid:3)lcs(cid:3)sker- tek Øs szılıkkel be(cid:4)ltetett f(cid:3)ldter(cid:4)leteket is. (cid:7)d(cid:4)lıter(cid:4)let Øs a hozzÆ kapcsol(cid:2)d(cid:2) felsz(cid:5)ni vizek (AN. 2113) EgyØb f(cid:3)ldter(cid:4)let Øs a hozzÆ kapcsol(cid:2)d(cid:2) felsz(cid:5)ni vizek (AN. 2119) MagÆntulajdonœ, k(cid:3)zparkok Øs (cid:4)d(cid:4)lı(cid:3)vezetek, valamint a hozzÆjuk kapcsol(cid:2)d(cid:2) felsz(cid:5)ni vizek. szØp fekvØsß ter(cid:4)letek, parkok Øs vidÆmparkok, tovÆbbÆ MÆshovÆ be nem sorolt f(cid:3)ldter(cid:4)letek, beleØrtve a nem sajÆt sz(cid:4)ksØgletre vagy kereskedelmi cØlra mßvelt magÆnkerteket Øs telkeket, a k(cid:3)z(cid:3)ssØgi legelıket, a lak(cid:2)helyeket (cid:3)vezı f(cid:3)ldter(cid:4)leteket, a gazdasÆgi Øs nem gazdasÆgi Øp(cid:4)letek elvÆ- laszthatatlannak tekintett rØszØt kØpezı udvarokon Øs kerteken k(cid:5)v(cid:4)l, tovÆbbÆ a hozzÆjuk kapcsol(cid:2)d(cid:2) felsz(cid:5)ni vizek. 176 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Az eszk(cid:3)z(cid:3)k besorolÆsa MeghatÆrozÆsok Felsz(cid:5)n alatti ÆsvÆnykincsek (AN. 212) A f(cid:3)ld felsz(cid:5)nØn vagy felsz(cid:5)ne alatt hœz(cid:2)d(cid:2) ÆsvÆnylelıhelyeken bizony(cid:5)tottan fel- tÆrt Øs az adott technol(cid:2)giai szint Øs relat(cid:5)v Ærak mellett gazdasÆgosan kiaknÆz- tulajdonjog ÆltalÆban hat(cid:2) kØszletek. A felsz(cid:5)n alatti ÆsvÆnykincsek feletti elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)l magÆnak a f(cid:3)ldnek a birtoklÆsÆt(cid:2)l. A felsz(cid:5)n alatti ÆsvÆnykincsek k(cid:3)zØ a k(cid:3)vetkezıkben meghatÆrozott szØn-, kıolaj- Øs f(cid:3)ldgÆzkØszleteket, valamint fØmtartalmœ Øs nem fØmtartalmœ ÆsvÆnykØszletek kell sorolni. SzØn-, kıolaj Øs f(cid:3)ldgÆzkØszletek (AN. 2121) Antracit-, feketeszØn- Øs barnaszØnlelıhelyek, tovÆbbÆ kıolaj- Øs f(cid:3)ldgÆzkØszle- tek, valamint mezık. FØmtartalmœ ÆsvÆnykØszletek (AN. 2122) Vastartalmœ, nem vastartalmœ Øs nemesfØmtartalmœ Ørcek. Nem fØmtartalmœ ÆsvÆnykØszletek (AN. 2123) Kıfejtık, agyag- Øs homokbÆnyÆk, kØmiai Øs talajjav(cid:5)t(cid:2) ÆsvÆnyianyag-lelıhelyek, s(cid:2)telepek, kvarc-, gipsz-, termØszetes drÆgakı-, aszfalt- Øs bitumen-, tızeg Øs egyØb nem fØmes ÆsvÆnyianyag-lelıhelyek tartalma a szØnen Øs kıolajon k(cid:5)v(cid:4)l. MßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok (AN. 213) Egyszeri Øs rendszeres termØkeket szolgÆltat(cid:2) Ællatok Øs n(cid:3)vØnyek, amelyek felett tulajdonosi jogok gyakorolhat(cid:2)k, de amelyek n(cid:3)vekedØse Øs/vagy regenerÆl(cid:2)dÆsa felett semmilyen intØzmØnyi egysØg nem gyakorol k(cid:3)zvetlen ellenırzØst, felelıs- sØget, illetve irÆny(cid:5)tÆst. Ide kell sorolni t(cid:3)bbek k(cid:3)z(cid:3)tt egy-egy orszÆg ter(cid:4)letØn az ıserdıket Øs halgazdasÆgokat. Csak azokat az erıforrÆsokat kell idesorolni, amelyek gazdasÆgi cØlb(cid:2)l jelenleg kiaknÆzhat(cid:2)ak, vagy val(cid:2)sz(cid:5)nßleg hamarosan azzÆ vÆlnak. V(cid:5)zkØszletek (AN. 214) V(cid:5)ztÆrol(cid:2) rØtegek Øs mÆs talajv(cid:5)zkØszletek, amennyiben ezek szßk(cid:3)ssØge tulaj- don- Øs/vagy hasznÆlati jogok gyakorlÆsÆhoz, piaci ØrtØk megÆllap(cid:5)tÆsÆhoz Øs bizonyos gazdasÆgi ellenırzı intØzkedØsek megtØtelØhez vezet. Nem termelt immateriÆlis javak (AN. 22) Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek szellemi javak. LØtezØs(cid:4)ket olyan jogi vagy szÆmviteli mßveletek igazoljÆk, mint a szabadalom megadÆsa, vagy valamilyen gazdasÆgi haszonnak egy harmadik fØlre t(cid:3)rtØnı ÆtruhÆzÆsa. NØhÆnyan k(cid:3)z(cid:4)l(cid:4)k tevØkenysØgeket feljogos(cid:5)tjÆk tulajdonosaikat, hogy bizonyos meghatÆrozott vØgezzenek, m(cid:5)g mÆs intØzmØnyi egysØgeket a tulajdonos engedØlyØnek hiÆ- nyÆban kizÆrnak ezen tevØkenysØgekbıl. A nem termelt immateriÆlis javak k(cid:3)zØ a szabadalmakat, a haszonbØrletet Øs az egyØb ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØseket, a vÆsÆrolt cØgØrtØket Øs az egyØb nem termelt immateriÆlis javakat kell sorolni. Szabadalmak (AN. 221) A mßszaki œjdonsÆg kateg(cid:2)riÆiba tartoz(cid:2) talÆlmÆnyok, amelyekre t(cid:3)rvØny vagy b(cid:5)r(cid:2)i hatÆrozat erejØnØl fogva szabadalmi vØdettsØg nyœjthat(cid:2). Ide kell sorolni pØldÆul az anyagok, folyamatok, mechanizmusok, elektromos Øs elektronikus Æramk(cid:3)r(cid:3)k, tovÆbbÆ kØsz(cid:4)lØkek (cid:3)sszetØtelØt, gy(cid:2)gyszeripari kØsz(cid:5)tmØnyek, vala- mint ØlılØnyek œjabb fajtÆinak mestersØges œton t(cid:3)rtØnı lØtrehozÆsÆt. HaszonbØrlet Øs egyØb ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØsek (AN. 222) VÆsÆrolt cØgØrtØk (AN. 223) f(cid:4)ggetlen(cid:4)l harmadik fØlre ÆtruhÆzni. illetve szerzıdØs, amelyben a haszonbØrlınek jogÆban Æll a HaszonbØrlet, Ide kell haszonbØrletet a bØrbead(cid:2)t(cid:2)l sorolni pØldÆul a f(cid:3)ld, az Øp(cid:4)letek Øs egyØb Øp(cid:5)tmØnyek haszonbØrletØt, a kon- cesszi(cid:2)kat, illetve az ÆsvÆnyianyag-lelıhelyek, vagy a halÆszati ter(cid:4)letek hasz- nos(cid:5)tÆsÆra vonatkoz(cid:2) kizÆr(cid:2)lagos jogokat, a sportol(cid:2)kkal Øs mßvek szerzıivel k(cid:3)t(cid:3)tt ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØseket, valamint a mØg meg nem termelt tÆrgyi esz- k(cid:3)z(cid:3)kre vonatkoz(cid:2) elıvÆsÆrlÆsi jogÆt. A gØpek haszonbØrletbe adÆsa nem tarto- zik a nem pØnz(cid:4)gyi immateriÆlis javak k(cid:3)zØ. Valamely mßk(cid:3)dı vÆllalkozÆsØrt megfizetett ØrtØk, valamint a vÆllalat eszk(cid:3)zei- nek a k(cid:3)telezettsØgei (cid:3)sszegØvel cs(cid:3)kkentett ØrtØke k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zet, ahol az eszk(cid:3)z(cid:3)k minden egyes tØtele k(cid:4)l(cid:3)n-k(cid:4)l(cid:3)n ker(cid:4)l megÆllap(cid:5)tÆsra Øs ØrtØkelØsre. EzØrt a cØgØrtØk bÆrmely olyan, a vÆllalkozÆsnak hosszœ tÆvon hasznot jelentı dolgot magÆban foglal, amelyet k(cid:4)l(cid:3)n eszk(cid:3)zkØnt nem hatÆroztak meg, vala- mint annak a tØnynek az ØrtØkØt, hogy az eszk(cid:3)z(cid:3)k csoportjÆt egy(cid:4)ttesen hasz- nos(cid:5)tjÆk, Øs az nem egyszerßen elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)thetı eszk(cid:3)z(cid:3)k gyßjtemØnye. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 177 Az eszk(cid:3)z(cid:3)k besorolÆsa MeghatÆrozÆsok Nem termelt egyØb immateriÆlis javak (AN. 229) P(cid:6)NZ(cid:7)GYI ESZK(cid:10)Z(cid:10)K (cid:6)S K(cid:10)TELEZETTS(cid:6)GEK (AF. ) MÆshovÆ be nem sorolt nem termelt immateriÆlis javak. A pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k olyan gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek k(cid:3)zØ a fizetıeszk(cid:3)z(cid:3)k, a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsek Øs azok a gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k tartoznak, amelyek jel- leg(cid:4)kben k(cid:3)zel Ællnak a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsekhez. A fizetıeszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)zØ tartoznak a monetÆris arany, a k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR), a kØszpØnz Øs az ÆtruhÆzhat(cid:2) betØtek. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsek feljogos(cid:5)tjÆk tulajdonosaikat, a hitelezıket, hogy mÆs intØzmØnyi egysØgektıl, az ad(cid:2)sokt(cid:2)l, akiknØl a k(cid:3)vetelØst ellentØtelezı k(cid:3)tele- zettsØgek felmer(cid:4)ltek, bÆrmifØle ellenszolgÆltatÆs nØlk(cid:4)l egyszeri vagy sorozato- san fizetett (cid:3)sszegekhez jussanak hozzÆ. A jelleg(cid:4)kben a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsekhez k(cid:3)zel Æll(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k k(cid:3)zØ kell sorolni pØldÆul a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket, valamint a rØszvØnye- ket Øs az egyØb tıkerØszesedØseket. MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:1)nleges leh(cid:3)vÆsi jogok (SDR) (AF. 1) Az e kateg(cid:2)riÆba sorolt pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k az egyed(cid:4)li olyan pØnz(cid:4)gyi esz- k(cid:3)z(cid:3)k, amelyekkel szemben a rendszerben nem Ællnak ellentØtelezı k(cid:3)telezettsØ- gek. MonetÆris arany (AF. 11) A monetÆris hat(cid:2)sÆgok vagy a hat(cid:2)sÆgok tØnyleges ellenırzØse alÆ tartoz(cid:2) mÆs egysØgek Æltal a devizatartalØk rØszekØnt tartott arany. K(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) (AF. 12) A Nemzetk(cid:3)zi Valutaalap (IMF) Æltal lØtrehozott Øs tagjai k(cid:3)z(cid:3)tt, azok meglØvı tartalØkeszk(cid:3)zeinek kiegØsz(cid:5)tØse cØljÆb(cid:2)l felosztott nemzetk(cid:3)zi tartalØkot kØpezı eszk(cid:3)z(cid:3)k. Fizetıeszk(cid:1)z Øs betØtek (AF. 2) A forgalomban lØvı pØnz, valamint a nemzeti Øs k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemben elhelye- zett betØtek valamennyi t(cid:5)pusa. Fizetıeszk(cid:3)z (AF. 21) A fizetØsek lebonyol(cid:5)tÆsÆnak eszk(cid:3)zekØnt ÆltalÆnosan hasznÆlt, forgalomban lØvı bankjegyek Øs ØrmØk. `truhÆzhat(cid:2) betØtek (AF. 22) EgyØb betØtek (AF. 29) Azok a betØtek (hazai vagy k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemben), amelyek azonnal kØszpØnzre vÆlthat(cid:2)k, vagy amelyek csekk, banki megb(cid:5)zÆs, illetve terhelØs œtjÆn vagy mÆs hasonl(cid:2) m(cid:2)don bÆrmifØle jelentısebb korlÆtozÆs vagy szankci(cid:2) alkalmazÆsa nØlk(cid:4)l ÆtruhÆzhat(cid:2)ak. Azok a betØtek (hazai vagy k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnznemben), amelyek mÆsra Æt nem ruhÆzhat(cid:2)ak. Az egyØb betØtek bÆrmifØle jelentısebb korlÆtozÆs vagy szankci(cid:2) alkalmazÆsa nØlk(cid:4)l nem hasznÆlhat(cid:2)ak fel bÆrmikor fizetØsre, tovÆbbÆ pØnzre vagy ÆtruhÆzhat(cid:2) betØtekre nem vÆlthat(cid:2)k Æt. RØszvØnyeken k(cid:3)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:3)rok (AF. 3) PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek olyan forgathat(cid:2) Øs bemutat(cid:2)ra sz(cid:2)l(cid:2) ØrtØkpap(cid:5)rok, amelyekkel rendszerint a mÆsodlagos piacokon kereskednek, Øs nem biztos(cid:5)ta- nak birtokosuknak semmilyen tulajdonjogot a kibocsÆt(cid:2) intØzmØnyi egysØgben. RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok a pØnz(cid:4)gyi derivat(cid:5)- vÆk kivØtelØvel (AF. 33) Azok a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok, amelyek szelvØnykifizetØsek (kamat) jogot biztos(cid:5)tanak valamilyen formÆjÆban tulajdonosuknak feltØtel nØlk(cid:4)li r(cid:3)gz(cid:5)tett, vagy szerzıdØsben meghatÆrozott m(cid:2)don vÆltoz(cid:2) (cid:3)sszegß pØnzj(cid:3)vede- lemre Øs/vagy egy vagy t(cid:3)bb meghatÆrozott napon, illetve a kiÆll(cid:5)tÆs idıpontjÆ- ban r(cid:3)gz(cid:5)tett idıpontt(cid:2)l kezdıdıen valamilyen megÆllap(cid:5)tott r(cid:3)gz(cid:5)tett (cid:3)sszegre. R(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØsz- vØnyek Øs a pØnz(cid:4)gyi derivat(cid:5)vÆk kivØtelØvel (AF. 331) A rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li olyan ØrtØkpap(cid:5)rok, amelyek eredeti lejÆrati ideje rendsze- rint egy Øv vagy annÆl r(cid:3)videbb, kivØteles esetekben pedig legfeljebb kØt Øv, kivØve a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket. Hosszœ lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs pØnz(cid:4)gyi derivat(cid:5)vÆk kivØtelØvel (AF. 332) A rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li olyan ØrtØkpap(cid:5)rok, amelyek eredeti lejÆrati ideje rendsze- rint egy ØvnØl hosszabb, kivØteles esetekben pedig legalÆbb kØt Øv, kivØve a szÆr- mazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket. SzÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k (AF. 34) MÆs elsıdleges eszk(cid:3)z(cid:3)n alapul(cid:2), vagy abb(cid:2)l szÆrmaztatott pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k. Az elsıdleges eszk(cid:3)z ÆltalÆban egy mÆsik pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z, de lehet Ærucikk vagy mutat(cid:2)szÆm is. 178 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Az eszk(cid:3)z(cid:3)k besorolÆsa MeghatÆrozÆsok Hitelek (AF. 4) PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek akkor j(cid:3)nnek lØtre, amikor a hitelezık akÆr k(cid:3)zvet- len(cid:4)l, akÆr br(cid:2)kerek k(cid:3)zvet(cid:5)tØsØvel pØnzt hiteleznek az ad(cid:2)soknak, amelyeket vagy nem forgathat(cid:2) okmÆnyok tÆmasztanak alÆ, vagy amelyeket nem igazolnak okmÆnyok. R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek (AF. 41) Hitelek, amelyek eredeti lejÆrati ideje rendszerint egy Øv, vagy annÆl kevesebb, kivØteles esetekben pedig legfeljebb kØt Øv, tovÆbbÆ a felsz(cid:2)l(cid:5)tÆsra visszafizetendı hitelek. Hosszœ lejÆratœ hitelek (AF. 42) Hitelek, amelyek eredeti lejÆrati ideje rendszerint egy ØvnØl hosszabb, kivØteles esetekben pedig legalÆbb kØt Øv. RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:1)vetelØsek (AF. 5) PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek tulajdonosi jogokat testes(cid:5)tenek meg vÆllalatokban Øs kvÆzi vÆllalatokban. Ezek a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆltalÆban jogot biztos(cid:5)tanak tulajdonosaiknak arra, hogy rØszes(cid:4)ljenek a vÆllalatok, illetve a kvÆzi vÆllalatok nyeresØgØbıl, tovÆbbÆ felszÆmolÆs esetØn rØszt kapjanak azok nett(cid:2) vagyonÆb(cid:2)l. RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel (AF. 51) A befektetØsi jegyeken k(cid:5)v(cid:4)li olyan pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek tulajdonosi jog- okat testes(cid:5)tenek meg vÆllalatokban vagy kvÆzi vÆllalatokban. Ezek a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆltalÆban jogot biztos(cid:5)tanak tulajdonosaiknak arra, hogy rØszes(cid:4)ljenek a vÆllalatok, illetve a kvÆzi vÆllalatok nyeresØgØbıl, tovÆbbÆ felszÆmolÆs esetØn rØszt kapjanak azok nett(cid:2) vagyonÆb(cid:2)l. Jegyzett rØszvØnyek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel (AF. 511) A rØszvØnyek ÆltalÆban forgathat(cid:2) ØrtØkpap(cid:5)r formÆjÆban jelen(cid:5)tik meg a vÆllala- tok tıkØjØben lØvı haszonØlvezeti jogot. A jegyzett rØszvØnyek k(cid:3)zØ azok a rØszvØnyek tartoznak, amelyekre valamely elismert ØrtØktızsdØn vagy a mÆsod- lagos piacokon jegyzØs t(cid:3)rtØnik. Nem jegyzett rØszvØnyek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel (AF. 512) A hivatalosan nem jegyzett rØszvØnyek azok a rØszvØnyek, amelyekre hivatalos jegyzØs nem t(cid:3)rtØnik. EgyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek (AF. 513) A tıkerØszesedØsek mindazon formÆi, amelyeket sem az AF. 511 Øs AF. 512 alpont, sem az AF. 52 alkateg(cid:2)ria nem tartalmaz. BefektetØsi jegyek (AF. 52) A pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok egy sajÆtos t(cid:5)pusa Æltal kibocsÆtott rØszvØnyek, amelyek kizÆr(cid:2)lagos rendeltetØse a pØnzpiacon, a tıkepiacon Øs/vagy az ingatlanforga- lomban beszedett (cid:3)sszegek befektetØse. Biztos(cid:3)tÆstechnikai tartalØkok (AF. 6) A biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs az (cid:3)nÆll(cid:2) vagy nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok technikai cØl- tartalØkai a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosokkal, illetve a kedvezmØnyezettekkel szemben, a biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek Øves Øs (cid:3)sszevont (konszolidÆlt) Øves beszÆmo- l(cid:2)ir(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2), 1991. december 19-i, 91/674/EGK tanÆcsi irÆnyelvØben megÆllap(cid:5)- tottak szerint. A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l (AF. 61) Azok a cØltartalØkok, amelyeket az Ørintett vÆllalatoknÆl a megÆllap(cid:5)tott feltØte- lek teljes(cid:4)lØse esetØben a vÆrhat(cid:2) k(cid:3)vetelØsek Øs elıny(cid:3)k kielØg(cid:5)tØse cØljÆra tarta- lØkolnak. A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l (AF. 611) A fennÆll(cid:2) kockÆzatokkal szemben Øs a nyeresØgrØszesedØsre jogos(cid:5)t(cid:2) biztos(cid:5)tÆ- sok szÆmÆra kØpzett tartalØkok, amelyek a megØlØsi biztos(cid:5)tÆsok vagy hasonl(cid:2) k(cid:3)tvØnyek lejÆratakor hozzÆad(cid:2)dnak azok ØrtØkØhez. A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l (AF. 612) A munkaad(cid:2)k Øs/vagy a munkavÆllal(cid:2)k, illetve az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k csoportjai Æltal a munkavÆllal(cid:2)k, illetve az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k nyugd(cid:5)jellÆtÆsa cØljÆb(cid:2)l lØtre- hozott (cid:3)nÆll(cid:2) Øs nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok birtokÆban lØvı cØltartalØkok. Biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jelılegek Øs f(cid:4)ggıkÆrok tartalØkai (AF. 62) A biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs az ((cid:3)nÆll(cid:2) vagy nem (cid:3)nÆll(cid:2)) nyugd(cid:5)jalapok Æltal – arra az (cid:3)sszegre, amely a brutt(cid:2) d(cid:5)jÆllomÆny azon rØszØt kØpviseli, amelyet a k(cid:3)vetkezı elszÆmolÆsi idıszakra kell allokÆlni (az elıre befizetett biztos(cid:5)- tÆsi d(cid:5)jak), 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 179 Az eszk(cid:3)z(cid:3)k besorolÆsa MeghatÆrozÆsok – az elszÆmolÆsi idıszak vØgØig bek(cid:3)vetkezett kÆresemØnyek alapjÆn felmer(cid:4)lt (cid:3)sszes, akÆr bejelentett, akÆr be nem jelentett kÆrigØny teljes becs(cid:4)lt vØgle- ges k(cid:3)ltsØgØre, cs(cid:3)kkentve az ilyen kÆrigØnyekre mÆr kifizetett (cid:3)sszegek- kel(f(cid:4)ggıkÆrok tartalØka). EgyØb k(cid:1)vetelØsek Øs k(cid:1)telezettsØgek szÆmlÆk (AF. 7) PØnz(cid:4)gyi vagy nem pØnz(cid:4)gyi mßvelet ellentØtelezØsekØnt olyan esetekben kelet- kezı pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amikor a mßvelet Øs az annak megfelelı kifizetØs eltØrı idıpontban k(cid:3)vetkezik be. Kereskedelmi hitelek Øs elılegek (AF. 71) A hitel a szÆll(cid:5)t(cid:2)k Øs a vÆsÆrl(cid:2)k Æltal a Ærukkal Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletekre, valamint folyamatban lØvı, vagy vÆllaland(cid:2) ilyen gazda- sÆgi mßveletekhez kapcsol(cid:2)d(cid:2) munkÆk utÆni elılegfizetØsek k(cid:3)zvetlen kiterjesz- tØsØbıl szÆrmaz(cid:2) pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsek. EgyØb k(cid:3)vetelØsek Øs k(cid:3)telezettsØgek szÆmlÆk a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel (AF. 79) PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k, amelyek a mÆsodlagos piacon vØgrehajtott j(cid:3)vedelemelosz- tÆssal kapcsolatos, illetve pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k, valamint az ezeknek megfelelı kifizetØsek k(cid:3)z(cid:3)tti idıbeli eltØrØsekbıl szÆrmaznak. Ide tartoznak az idıvel fel- halmoz(cid:2)d(cid:2) j(cid:3)vedelembıl fakad(cid:2) pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØsek is. EmlØkeztetı tØtelek A rendszer szÆmos emlØkeztetı tØtelt alkalmaz a k(cid:3)zponti keretrendszerben k(cid:4)l(cid:3)n meg nem nevezett azon eszk(cid:3)z(cid:3)k bemutatÆsÆra, amely rØszletesebb elem- zØsi igØnyeket elØg(cid:5)tenek ki. Tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek (AN. m) A hÆztartÆsokban vØgsı fogyasztÆs cØjÆra beszerzett tart(cid:2)s javak (azaz azok, amelyeket a hÆztartÆsok nem ØrtØkırzıkØnt hasznÆlnak fel, illetve azok, amelye- ket a hÆztartÆsok tulajdonÆban Æll(cid:2) nem jogi szemØlyisØgß vÆllalkozÆsok nem termelØsi cØlb(cid:2)l vesznek igØnybe). K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs ( AF. m) A k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs az egyik nemzetgazdasÆgban rezidens intØz- mØnyi egysØgnek (k(cid:3)zvetlen befektetı) az (cid:3)vØtıl eltØrı mÆs nemzetgazdasÆgban rezidens intØzmØnyi egysØgben (k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsben Ørintett) fennÆll(cid:2) tart(cid:2)s ØrdekeltsØgØt t(cid:4)kr(cid:3)zı hosszœ tÆvœ kapcsolatot jelenti. A k(cid:3)zvet- len befektetı cØlja, hogy komoly hatÆst gyakoroljon a mÆsik nemzetgazdasÆgban rezidens vÆllalat irÆny(cid:5)tÆsÆra. (1) A termØkek tevØkenysØg szerinti statisztikai osztÆlyozÆsa (CPA), 1993. 180 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 7. 2. mellØklet TØtellista a nyit(cid:2)mØrlegtıl a zÆr(cid:2)mØrlegig Az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs a k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsa, valamint a nett(cid:2) vagyon IV. 1 Nyit(cid:2)mØrleg III. 1 Øs III. 2 GazdasÆgi mßveletek III. 3. 1 EgyØb volumenvÆltozÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. P. 5, K. 1, K. 2 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 1 P. 5, K. 1 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k (1) AN. 11 P. 51, K. 1 TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 111 P. 511, K. 1 LakÆsok AN. 1111 P. 511, K. 1 EgyØb Øp(cid:4)letek Øs Øp(cid:5)tmØnyek AN. 1112 P. 511, K. 1 GØpek Øs berendezØsek AN. 1113 P. 511, K. 1 MßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 1114 P. 511, K. 1 ImmateriÆlis javak AN. 112 P. 512, K. 1 KØszletek AN. 12 P. 52 (cid:6)rtØktÆrgyak AN. 13 P. 53 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 2 K. 2, P. 51, K. 1 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 21 K. 21, P. 513, K. 1 K. 3, K. 4, K. 5, K. 6, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 2 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 2 III. 3. 2 Eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg III. 3. 2. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg III. 3. 2. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg IV. 3 ZÆr(cid:2)mØrleg K. 11. 1 K. 11. 2 AN. K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 111 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1111 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1112 K. 11. 1 K. 11. 1 K. 11. 1 K. 11. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 2 K. 11. 2 K. 11. 2 K. 11. 2 AN. 1113 AN. 1114 AN. 112 AN. 12 AN. 13 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 21 F(cid:3)ld AN. 211 K. 21, P. 513, K. 1 K. 3, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 211 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 181 Az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs a k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsa, valamint a nett(cid:2) vagyon IV. 1 Nyit(cid:2)mØrleg III. 1 Øs III. 2 GazdasÆgi mßveletek III. 3. 1 EgyØb volumenvÆltozÆsok Felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek AN. 212 K. 21, P. 513, MßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok AN. 213 K. 21, P. 513, V(cid:5)zkØszletek AN. 214 K. 21, P. 513, Nem termelt immateriÆlis javak AN. 22 K. 22, P. 513, PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k/ k(cid:3)telezettsØgek (2) AF. F. MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (csak eszk(cid:3)z(cid:3)k) AF. 1 F. 1 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AF. 2 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek AF. 3 AF. 4 RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek AF. 5 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tar- talØkok AF. 6 EgyØb k(cid:3)vetelØsek Øs k(cid:3)telezettsØgek szÆm- lÆk AF. 7 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 K. 3, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 21, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 21, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1. K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 III. 3. 2 Eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg III. 3. 2. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg III. 3. 2. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg IV. 3 ZÆr(cid:2)mØrleg K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 212 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 213 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 214 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 22 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Nett(cid:2) vagyon B. 90 B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 90 EmlØkeztetı tØtel: AN. m: tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkek. EmlØkeztetı tØtel: AF. m: k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØsek. (1) (2) AN. Æ, AF. Æ az eszk(cid:3)z(cid:3)k osztÆlyozÆsÆb(cid:2)l ÆtvØve. 182 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Egyenlegezı tØtelek B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 90 Megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:2) vagyonvÆltozÆs Eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsa miatti nett(cid:2) vagyonvÆltozÆs Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:2) vagyonvÆltozÆs ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:2) vagyonvÆltozÆs A nett(cid:2) tıkevagyon PØnz(cid:7)gyi eszk(cid:5)z(cid:5)kkel Øs k(cid:5)telezettsØgekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek F. F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkel Øs k(cid:3)telezettsØgekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyen k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsok TermØkekkel Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek P. 5 P. 51 P. 511 P. 512 P. 513 P. 52 P. 53 Brutt(cid:2) felhalmozÆs Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege ImmateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkn(cid:3)vekedØse KØszletvÆltozÆsok (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege EgyØb felhalmozÆsi tØtelek K. 1 K. 2 K. 21 K. 22 K. 3 K. 4 K. 5 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 10 K. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 21 K. 12. 22 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege F(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem termelt immateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban MßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok termØszetes n(cid:3)vekedØse A termØszetben elıfordul(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k kimer(cid:4)lØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k gazdasÆgb(cid:2)l val(cid:2) kiker(cid:4)lØsØnek egyØb esetei Katasztr(cid:2)fÆk miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshovÆ be nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshovÆ be nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg BesorolÆsi Øs a szerkezeti vÆltozÆsok A szektorok szerinti besorolÆsban Øs a szerkezetben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆs Az arany monetizÆlÆsa/demonetizÆlÆsa Az eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆban bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsok az arany monetizÆlÆsÆn/demoneti- zÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 183 8. FEJEZET A SZ`MLASOROZAT (cid:7)S AZ EGYENLEGEZ(cid:6) T(cid:7)TELEK 8. 01. Az ESA a gazdasÆgi folyamatokat Øs az ÆllomÆnyokat a szÆmlÆk meghatÆrozott rendszerØt k(cid:3)vetve szÆmolja el, bemutatva azt a gazdasÆgi cik- lust, amelyik a j(cid:3)vedelmek keletkezØsØnØl veszi kezdetØt, Øs a j(cid:3)vedelmek elosztÆsÆn Øs œjraelosztÆsÆn kereszt(cid:4)l azoknak eszk(cid:3)z(cid:3)k formÆjÆban t(cid:3)rtØnı akkumulÆci(cid:2)jÆval zÆrul. 8. 02. A gazdasÆgi mßveletek mindkØt oldalÆt felt(cid:4)ntetik a szÆmlÆk, egyrØszt mert ily m(cid:2)don ker(cid:4)lnek (cid:3)sszhangba sajÆt fogalmaikkal, mÆsrØszt a lØnyeges egyenlegezı tØteleken kereszt(cid:4)l biztos(cid:5)tott az Ætmenet egyik szÆmlÆr(cid:2)l a mÆsikra. 8. 03. A gazdasÆgi mßveletek szÆmbavØtele k(cid:3)vetelmØnykØnt szem elıtt tartja a gazdasÆgi Ølet logikai elemzØsØt, (cid:5)gy tehÆt a kØpzett aggregÆtumok alkalmasak valamely nemzetgazdasÆgi Ægazat, gazdasÆgi szektor, alszektor vagy a teljes gazdasÆg vizsgÆlatÆra. A szÆmlÆk szerkezetØnek kialak(cid:5)- tÆsÆnÆl az volt a meghatÆroz(cid:2) szempont, hogy seg(cid:5)tsØg(cid:4)kkel a leginkÆbb Ættekinthetı Øs a legfontosabb gazdasÆgi informÆci(cid:2)kat lehessen nyœj- tani. 8. 04. A szÆmlÆkat a k(cid:3)vetkezı hÆrom kateg(cid:2)riÆba kell sorolni: a) b) foly(cid:2)szÆmlÆk; felhalmozÆsi szÆmlÆk; c) mØrlegek. A foly(cid:2)szÆmlÆk a j(cid:3)vedelmek keletkezØsØt, elosztÆsÆt Øs œjraelosztÆsÆt, valamint azok vØgsı fogyasztÆs formÆjÆban t(cid:3)rtØnı felhasznÆlÆsÆt (cid:5)rjÆk le. VØg(cid:4)l pedig lehetıvØ teszik az akkumulÆci(cid:2) egyik fontos tØnyezıjØnek, a megtakar(cid:5)tÆsnak a kiszÆm(cid:5)tÆsÆt. A felhalmozÆsi szÆmlÆk a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı egysØgek eszk(cid:3)zeiben Øs k(cid:3)telezettsØgeiben bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsok k(cid:4)l(cid:3)nfØle (cid:3)sszetevıit elemzik, mik(cid:3)z- ben lehetıvØ teszik a nett(cid:2) vagyon (az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zete) vÆltozÆsainak elszÆmolÆsÆt. A mØrlegek kimutatjÆk a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı egysØgek elszÆmolÆsi idıszak elejØn Øs vØgØn meglØvı (cid:3)sszes eszk(cid:3)zØt Øs k(cid:3)telezettsØgØt, valamint a nett(cid:2) vagyont. A felhalmozÆsi szÆmlÆkon elszÆmolt eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek egyes tØteleivel kapcsolatos gazdasÆgi folyamatok a a vagyonmØrleg vÆltozÆsai szÆmlÆn szintØn megjelennek. 8. 05. A szÆmlasorozat teljesen vagy rØszben (cid:3)sszeÆll(cid:5)that(cid:2) szervezeti egysØgekre, gazdasÆgi szektorokra Øs alszektorokra, nemzetgazdasÆgi Ægaza- tokra, valamint a teljes gazdasÆgra. 8. 06. Az egyenlegezı tØtelekre a brutt(cid:2) Øs nett(cid:2) ØrtØken t(cid:3)rtØnı elszÆmolÆs egyarÆnt ØrvØnyes. Brutt(cid:2) az ØrtØk(cid:4)k akkor, ha elszÆmolÆsuk az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØnek levonÆsa elıtt t(cid:3)rtØnik, Øs nett(cid:2) akkor, ha kiszÆm(cid:5)tÆsÆra e levonÆst k(cid:3)vetıen ker(cid:4)l sor. A j(cid:3)vedelem szÆmlÆk egyenlegezı tØtelei esetØben a nett(cid:2) ØrtØken t(cid:3)rtØnı kimutatÆs a fontosabb. 8. 07. A szÆmlÆk t(cid:3)bbfØlekØppen is megjelen(cid:5)thetık, ezek a k(cid:3)vetkezık: a) b) az integrÆlt gazdasÆgi szÆmla, amely minden gazdasÆgi szektor, a teljes gazdasÆg Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆit egyetlen tÆblÆban mutatja be (lÆsd a 8. 83. –8. 87. pontot); a szÆmlasorozat mÆr rØszletesebb informÆci(cid:2)kkal szolgÆl. Az egyes szÆmlÆkat bemutat(cid:2) tÆblÆk e fejezet „A szÆmlasorozat” c(cid:5)mß rØszØben szerepelnek (lÆsd a 8. 09. –8. 82. pontot); c) a mÆtrixforma, ahol minden szÆmlÆnak egy-egy sor/oszlop pÆr felel meg (lÆsd a 8. 104. –8. 125. pontot. 8. 08. A szÆmlÆk, az egyenlegezı tØtelek Øs a fı aggregÆtumok Ættekintı bemutatÆsa: 184 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet a s Æ t a t u m e b ı t n i k e t t Æ k o m u t Æ g e r g g a ı f a s Ø k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e z a , k Æ l m Æ z s A – a l b Æ t. 1 8 ) P D N / P D G ( k Ø m r e t i a z a H y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M m e l e d e v (cid:3) j s e y g e V k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) z o k l a l l Æ V ) I N N , I N G ( m e l e d e v (cid:3) j i t e z m e N k e m l e d e v (cid:3) j s e g e l d ı s l E i t e z m e n (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R e g e l n e y g e m e l e d e v (cid:3) j m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z - e k l e d n e r t l Æ g i r r o K m e l e d e v (cid:3) j. 1 B. 2 B. 3 B. 4 B. 5 B. 6 B. 7 B s Æ t (cid:5) r a k a t g e m i t e z m e N s Æ t (cid:5) r a k a t g e M. 8 B k o m u t Æ g e r g g a ı F k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g E m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) z o k l a l l Æ V. 1 2 1. I I. a l m Æ z s a s Æ t z s o l e k e m l e d e v (cid:3) j s e g e l d ı s l e b Ø y g E. a l m Æ z s. 2 2 1. I I. a l m Æ z s a s Æ t z s o l e k e m l e d e v (cid:3) j s e g e l d ı s l E. 2 1. I I a l m Æ z s a s Æ t z s o l e a r j œ k e m l e d e v (cid:3) j s o g a l d o s Æ m k e m l e d e v (cid:3) J. 2. I I a l m Æ z s a s Æ t z s o l e i n e b t e z s Ø m r e T. 3. I I a s Æ l Æ n z s a h l e f m e l e d e v (cid:3) J. 4. I I e s Ø z e k t e l e k m e l e d e v (cid:3) J a l m Æ z s. 1 1. I I s e g e l d ı s l e k e m l e d e v (cid:3) J a l m Æ z s i s Ø l e m r e T. 1. I I. I a l m Æ z s a s Æ t z s o l e s Ø i s Æ t z s o l e m e l e d e v (cid:3) J k Æ l m Æ z s i s Æ l Æ n z s a h l e f a l m Æ z s i s Ø l e m r e T. I. I I a t a z o r o s a l m Æ z s k o r o t k e z s i g Æ s a d z a g A k Æ l m Æ z s (cid:2) y l o F k Æ l m Æ z S - t e k ı t s Ø s Æ t (cid:5) r a k a t g e M s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n i t t a i m k e r e f z s n a r / s Æ t j œ y n l e t i h l e t Ø v l e f l e t i h (cid:2) t t e N (cid:2) t t e N e g e l n e y g e / s Æ t j œ y n l e t i h l e t Ø v l e f l e t i h (cid:2) t t e N (cid:2) t t e N e g e l n e y g e l - u o v b Ø y g e k (cid:3) z (cid:3) k z s E s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n i t t a i m a s Æ z o t l Æ v n e m i s Æ t r a t z (cid:3) k z s e s e g e l v Ø N - n o y g a v (cid:2) t t e n i t t a i m g Ø s e t z s e v / g Ø s e r e y n - r a t z (cid:3) k z s e s e g e l m e S - e t z s e v / g Ø s e r e y n i s Æ t (cid:2) t t e n i t t a i m g Ø s s Æ z o t l Æ v n o y g a v a t t a i m g Ø s e t z s e v / g Ø s - e r e y n i s Æ t r a t z (cid:3) k z s e - o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n i s Æ t r a t n o y g a v l Æ e R s Æ z o t l Æ v a s Æ z. 1 0 1 B. - t e k ı t s Ø s Æ t (cid:5) r a k a t g e M (cid:2) t t e n i t t a i m k e r e f z s n a r a l m Æ z s s Æ z o t l Æ v n o y g a v. 1 1. I I I. 9 B. 9 B e s Ø z r e z s e b k (cid:3) z (cid:3) k - z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N. 2 1. I I I a l m Æ z s. 2 0 1 B. 3 0 1 B. 1 3 0 1 B. 2 3 0 1 B. - r a t z (cid:3) k z s e s e g e l m e S - e t z s e v / g Ø s e r e y n a l m Æ z s i s Æ t g Ø s. 1 2 3. I I I g Ø s e t z s e v / g Ø s e r e y n i s Æ t r a t z (cid:3) k z s e l Æ e R. a l m Æ z s. 2 2 3. I I I l - u o v b Ø y g e k (cid:3) z (cid:3) k z s E a l m Æ z s i a s Æ z o t l Æ v n e m. 1 3. I I I k Æ l m Æ z s i s Ø l e k Ø t r Ø t `. 2 3. I I I a s Æ l Æ n z s a h l e f m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R a l m Æ z s a l m Æ z s. 1 4. I I - o t l Æ v b Ø y g e k (cid:3) z (cid:3) k z s E a l m Æ z s a s Æ z a l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø P. 2. I I I. 3. I I I a l m Æ z s a s Æ l Æ n z s a h l e f m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e r t l Æ g i r r o K. 2 4. I I a l m Æ z s e k ı T. 1. I I I k Æ l m Æ z s i s Æ z o m l a h l e F. I I I i s Æ z o m l a h l e F k Æ l m Æ z s 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 185 a s Æ z o t l Æ v n o y g a v i t e z m e N s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e N 0 1 B. n e s e z s s (cid:3) n o y g a v i t e z m e N n o y g a v (cid:2) t t e N 0 9 B. n o y g a v i t e z m e N n o y g a v (cid:2) t t e N 0 9 B. k o m u t Æ g e r g g a ı F k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g E e g e l r Ø m i m l e d e k s e r e k (cid:4) k l k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k u r ` i m l e d e k s e r e k (cid:4) k l k o s 1 1 B. ı s l (cid:4) k k (cid:2) i c k a z n a r t (cid:2) y l o F e g e l n e y g e g e l n e y g e ı s l (cid:4) k (cid:2) y l o F 2 1 B. e g e l r Ø m e t e z y l e h i y g (cid:4) z n Ø p (cid:2) t t e n l d (cid:3) f l (cid:4) k A n o y g a v (cid:2) t t e n A 0 1. B e t e z y l e h a s Æ z o t l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p (cid:2) t t e n l d (cid:3) f l (cid:4) k A n o y g a v (cid:2) t t e N 0 9. B n o y g a v (cid:2) t t e N 0 9. B / s Æ t j œ y n l e t i h l e t Ø v l e f l e t i h (cid:2) t t e N (cid:2) t t e N - o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n A s Ø s Æ t (cid:5) r a k a t g e m a s Æ z t t a i m k e r e f z s n a r t e k ı t / s Æ t j œ y n l e t i h l e t Ø v l e f l e t i h (cid:2) t t e N (cid:2) t t e N e g e l n e y g e / s Æ t j œ y n l e t i h l e t Ø v l e f l e t i h (cid:2) t t e N (cid:2) t t e N e g e l n e y g e l - u o v b Ø y g e k (cid:3) z (cid:3) k z s E s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n i t t a i m a s Æ z o t l Æ v n e m - r a t z (cid:3) k z s e s e g e l v Ø n A - e t z s e v g Ø s e r e y n i s Æ t (cid:2) t t e n i t t a i m g Ø s s Æ z o t l Æ v n o y g a v. 1 0 1 B. - t e k ı t s Ø s Æ t (cid:5) r a k a t g e M s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n i t t a i m k e r e f z s n a r a l m Æ z s. 1 1. I I I. V. 9 B. 9 B - z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N. e s Ø z r e z s e b k (cid:3) z (cid:3) k a l m Æ z s. 2 1. I I I. V. 2 0 1 B. l - u o v b Ø y g e k (cid:3) z (cid:3) k z s E a l m Æ z s a s Æ z o t l Æ v n e m. 1 3. I I I. V. 3 0 1 B. a l m Æ z s i s Ø l e k Ø t r Ø t ` 2 3. I I I. V k e r e f z s n a r t (cid:2) y l o f s Ø a j Æ l m Æ z s l d (cid:3) f l (cid:4) k k e m l e d e v (cid:3) j s e g e l d ı s l E. I I. V a l m Æ z s e k ı T 1. I I I. V i s Æ z o m l a h l e f ı s l (cid:4) K. I I I. V k Æ l m Æ z s i s Æ z o m l a h l e F k Æ l m Æ z s ) i Æ l m Æ z s k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a g ı s l (cid:4) k ( k Æ l m Æ z s l d (cid:3) f l (cid:4) K a j Æ l m Æ z s l d (cid:3) f l (cid:4) k k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k u r `. I. V a l m Æ z s l d (cid:3) f l (cid:4) K. V k Æ l m Æ z s (cid:2) y l o F a l m Æ z s k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e k Ø m r e T. 0 - o t l Æ v b Ø y g e k (cid:3) z (cid:3) k z s E 3. I I I. V a l m Æ z s i a s Æ z a l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø P 2. I I I. V - o t l Æ v g e l r Ø m n o y g a v A. 2 V I. V a l m Æ z s i a s Æ z g e l r Ø m (cid:2) r Æ Z. 3 V I. V g e l r Ø m (cid:2) t i y N. 1 V I. V e g e l r Ø m n o y g a v l d (cid:3) f l (cid:4) K. V I. V - e l r Ø m n o y g a V k e g - o t l Æ v g e l r Ø m n o y g a v A g e l r Ø m (cid:2) t i y N g e l r Ø m (cid:2) r Æ Z i a s Æ z a t a z o r o s a l m Æ z s k o r o t k e z s i g Æ s a d z a g A k Æ l m Æ z S. 1 V I. 2 V. I k e g e l r Ø m n o y g a V. V I - e l r Ø m n o y g a V k e g. 3 V. I i Æ l m Æ z s k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G k e k Ø m r e T - l Æ g l o z s s Ø. 0 k o s Æ t a t a l m Æ z s 186 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet SZ`MLASOROZAT 8. 09. A szÆmlasorozatot a szÆmlÆk hÆrom fı kateg(cid:2)riÆja alkotja: a) foly(cid:2)szÆmlÆk: 1. termelØsi szÆmla (I); 2. j(cid:3)vedelemelosztÆsi Øs -felhasznÆlÆsi szÆmlÆk (II); b) felhalmozÆsi szÆmlÆk (III); c) vagyonmØrlegek (IV). FOLY(cid:5)SZ`ML`K TermelØsi szÆmla (I) (1) 8. 10. A termelØsi szÆmla (I) a termelØsi folyamathoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) gazdasÆgi mßveleteket t(cid:4)nteti fel. GazdasÆgi szektorokra Øs nemzetgazdasÆgi Ægaza- tokra kØsz(cid:4)l. ForrÆsai tartalmazzÆk a kibocsÆtÆst, Øs felhasznÆlÆsa a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆst. 8. 11. A termelØsi szÆmlÆb(cid:2)l nyerhetı a rendszer egyik legfontosabb egyenlegezı tØtele, a hozzÆadott ØrtØk, azaz a termelıtevØkenysØget vØgzı egy- sØgek Æltal elıÆll(cid:5)tott ØrtØk, valamint az egyik alapvetı aggregÆtum: a brutt(cid:2) hazai termØk. A hozzÆadott ØrtØk gazdasÆgilag fontos mutat(cid:2) mind a gazdasÆgi szektorokra, mind a nemzetgazdasÆgi Ægazatokra nØzve, 8. 12. A hozzÆadott ØrtØk (a szÆmla egyenlegezı tØtele) – mint a kØsıbb bemutatÆsra ker(cid:4)lı t(cid:3)bbi szÆmla egyenlegezı tØtele is – az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØnek levonÆsa elıtt, illetve utÆn is kiszÆm(cid:5)that(cid:2); azaz brutt(cid:2) vagy nett(cid:2) m(cid:2)don. Mivel a kibocsÆtÆs ØrtØkelØse alapÆron t(cid:3)rtØnik, a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsØ pedig beszerzØsi Æron, œgy a hozzÆadott ØrtØk nem tartalmazza a termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØt. 8. 13. A teljes gazdasÆgra (cid:3)sszeÆll(cid:5)tott termelØsi szÆmla forrÆsoldala az Æruk Øs szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l a termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØt is tartalmazza. ˝gy kiszÆm(cid:5)that(cid:2) (piaci Ærakon) a brutt(cid:2) hazai termØk, mint egyenlegezı tØtel is. 8. 14. Mivel a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆt (FISIM) nem lehet a felhasznÆl(cid:2) szektorok k(cid:3)z(cid:3)tt felosztani, ezØrt a FISIM-kibocsÆtÆs teljes ØrtØkØt egy kØpzett szektor foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsakØnt kell kezelni. E szektor kibocsÆtÆsa nulla Øs negat(cid:5)v a hozzÆa- dott ØrtØke, amelynek ØrtØke azonos a termelıfelhasznÆlÆs ØrtØkØvel, csak termØszetesen ellenkezı elıjellel. Ilyen m(cid:2)don az (cid:3)sszes szektor Øs az (cid:3)sszes nemzetgazdasÆgi Ægazat Æltal elıÆll(cid:5)tott hozzÆadott ØrtØket ezzel az ØrtØkkel cs(cid:3)kkenteni kell. A szÆmlÆk bemutatÆsÆnak egyszer- ßs(cid:5)tØse ØrdekØben m(cid:2)d van arra, hogy a kØpzett szektor ne szerepeljen k(cid:4)l(cid:3)n (oszlopban), csak a teljes gazdasÆg (cid:3)sszesen oszlopÆban. J(cid:1)vedelemelosztÆsi Øs felhasznÆlÆsi szÆmlÆk (II) 8. 15. A j(cid:3)vedelem elosztÆsÆt Øs felhasznÆlÆsÆt nØgy szinten kell elemezni: elsıdleges elosztÆs, mÆsodlagos elosztÆs, termØszetbeni œjraelosztÆs Øs j(cid:3)vedelemfelhasznÆlÆs. Az elsı szint a k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a termelØsi folyamatb(cid:2)l eredı j(cid:3)vedelem keletkezØsØt, valamint e j(cid:3)vedelem termelØsi tØnyezık (munka, tıke) Øs a kormÆnyzat (termelØsi Øs importad(cid:2)kon, illetve tÆmogatÆsokon kereszt(cid:4)l) k(cid:3)z(cid:3)tti elosztÆsÆt foglalja magÆban. E szÆmla alapjÆn meghatÆroz- hat(cid:2) a mßk(cid:3)dØsi eredmØny (illetve a hÆztartÆsok vonatkozÆsÆban a vegyes j(cid:3)vedelem), valamint az elsıdleges j(cid:3)vedelem. A mÆsodik szint a j(cid:3)vedelemnek a termØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsokon k(cid:5)v(cid:4)li transzfereken kereszt(cid:4)l t(cid:3)rtØnı œjraelosztÆsÆt k(cid:3)veti nyomon. Ennek eredmØnye a rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem. A harmadik szint a termØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsokon kereszt(cid:4)l t(cid:3)rtØnı œjraelosztÆst (cid:5)rja le, aminek eredmØnye a korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem. A negyedik szint azt mutatja be, hogy a j(cid:3)vedelmet hogyan hasznÆljÆk fel, illetve takar(cid:5)tjÆk meg, aminek eredmØnye a megtakar(cid:5)tÆs. (1) LÆsd a 3. fejezetet: „TermØkekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek”. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 187 5 9 5 3 8 4 0 3 1 7 1 6 7 3 5 9 5 3 7 3 9 6 2 1 4 3 4 2 0 1 3 5 7 1 s Æ t Æ s c o b K i 8 4 0 3 1 2 9 2 1 1 4 7 2 0 1 2 2 7 1 M I S I F / s Æ t Æ s c o b i k i c a i P 1 7 1 0 0 4 1 0 0 1 3 œ l Ø c i s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v t Æ j a S s Ø l e m r e t 1 P. 1 1 P. 2 1 P. 6 7 3 6 1 0 6 3 s Æ t Æ s c o b i k i c a i p m e n b Ø y g E 3 1 P. n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( g Æ s a d l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) 5 9 5 3 5 9 5 3 8 4 0 3 8 4 0 3 1 7 1 1 7 1 6 7 3 6 7 3 3 3 1 3 3 1 k o s Æ t a g o m Æ t s Ø k (cid:2) d a k Ø m r e T e g e l n e y g e M I S I F. 1 3 D - 1 2 D. 3 3 1 3 3 1 4 0 9 1 4 0 9 1 / s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o F 2 P. 1 8 8 9 2 6 4 2 4 9 6 6 4 0 9 1 4 0 9 1 e s Ø n e k k (cid:3) s c k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l `. 1 K 7 3 1 / (cid:2) t t e n , k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H n * k Ø m r e t i a z a h (cid:2) t t e n. 1 B / n 1 B. 5 3 7 0 1 3 6 0 3 2 4 3 2 2 2 8 5 1 3 3 5 8 2 2 0 6 1 / (cid:2) t t u r b , k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H b * k Ø m r e t i a z a h (cid:2) t t u r b. 1 B / b 1 B. 2 7 8 3 7 8 8 1 5 7 5 1 3 4 2 8 1. n e ı l e l e f g e m ) 8 4 ( k e n - M I S I F a z s u n m (cid:5) ) 3 3 1 ( k e n Ø g e l n e y g e k o s Æ t a g o m Æ t s Ø k (cid:2) d a k Ø m r e t a z s u p l , ) 9 3 7 1 ( k e n Ø g e z s s (cid:3) k o r o t k e z s i g Æ s a d z a g. n e ı l e l e f g e m ) 8 4 ( k e n - M I S I F a s Ø ) 6 5 8 1 ( k e n Ø g e z s s (cid:3) k o r o t k e z s i g Æ s a d z a g a a 4 0 9 1 : g Æ s a d z a g 4 2 8 1 : g Æ s a d z a g s e j l e T s e j l e T ) 9 1 1 P (. M I S I F a 8 4 l ı b b e s Ø 2 0 1 : k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P 4 2 8 1 2 2 2 2 0 6 1 1 1 P. 2 P g 1 B. a l m Æ z s i s Ø l e m r e T : a l m Æ z s. I – a l b Æ t. 2 8. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F 188 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet J(cid:5)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmlÆk (II. 1) J(cid:1)vedelem keletkezØse szÆmla (II. 1. 1) A gazdasÆgi szektorok j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmlÆinak szerkezetØt a 8. 3 tÆbla mutatja be. 8. 16. A j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmla Ægazati bontÆsban is rendelkezØsre Æll a forrÆs Øs felhasznÆlÆs tÆblÆk oszlopaiban. 8. 17. A j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmla a szektorokat, alszektorokat Øs a nemzetgazdasÆgi Ægazatokat, mint az elsıdleges j(cid:3)vedelmek forrÆsÆt, s nem mint ezek rendetetØsi helyØt mutatja be. 8. 18. A szÆmla azt elemzi, hogy a hozzÆadott ØrtØk milyen mØrtØkben kØpes fedezni a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmet, valamint az egyØb termelØsi ad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØt. MØri a mßk(cid:3)dØsi eredmØnyt, amely a termelıtevØkenysØgek sorÆn keletkezett nyeresØgnek/vesztesØgnek felel meg, amelynØl azok a kamatok, bØrleti d(cid:5)jak Øs egyØb d(cid:5)jak mØg nem ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra, amelyet a termelıegysØgeknek: a) pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z utÆn vagy az Æltaluk bØrelt vagy k(cid:3)lcs(cid:3)nz(cid:3)tt nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k utÆn kell fizetni(cid:4)k; illetve amelyet b) a tulajdonukban levı pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zeik, vagy nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)zeik utÆn kell kapniuk. A mßk(cid:3)dØsi eredmØny annak a j(cid:3)vedelemnek felel meg, amelyhez az egysØgek sajÆt termelıeszk(cid:3)zeik hasznÆlata rØvØn jutnak. Ez az utols(cid:2) olyan egyenlegezı tØtel, amely egyarÆnt kiszÆm(cid:5)that(cid:2) nemzetgazdasÆgi Ægazatokra, illetve gazdasÆgi szektorokra Øs alszektorokra is. 8. 19. A hÆztartÆsok szektorÆhoz tartoz(cid:2) jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı vÆllalkozÆsok esetØben a j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmla egyenlegezı tØtele implicit m(cid:2)don tartalmazza a tulajdonos vagy csalÆdtagjai Æltal vØgzett munka ellenØrtØkØt is, amely nem k(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)thetı el a vÆllalkoz(cid:2)i minısØgben kapott nyeresØgtıl. Ez a j(cid:3)vedelem a „vegyes j(cid:3)vedelem”. 8. 20. A tulajdonos hÆztartÆsok Æltal nyœjtott sajÆt tulajdonœ lakÆsszolgÆltatÆs esetØben a j(cid:3)vedelmek keletkezØse szÆmla egyenlegezı tØtele a mßk(cid:3)dØsi eredmØny. Elsıdleges j(cid:1)vedelmek elosztÆsa szÆmla (II. 1. 2) 8. 21. A j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmlÆt(cid:2)l eltØrıen az elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmla a rezidens egysØgeket Øs gazdasÆgi szektorokat mint az elsıdleges j(cid:3)vedelemben rØszes(cid:4)lıket, s nem mint j(cid:3)vedelemtermelıket kezeli. 8. 22. Az elsıdleges j(cid:3)vedelem az a j(cid:3)vedelem, amelyhez a rezidens egysØgek a termelØsi folyamatban val(cid:2) k(cid:3)zvetlen rØszvØtel(cid:4)k rØvØn jutnak, tovÆbbÆ az a j(cid:3)vedelem, amelyet valamely pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z vagy nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z tulajdonosa azØrt kap, mert pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket vagy nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)zt bocsÆt egy mÆsik szervezeti egysØg rendelkezØsØre. 8. 23. Az elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmla (II. 1. 2) csak intØzmØnyi szektorokra Øs alszektorokra Æll(cid:5)that(cid:2) (cid:3)ssze, mivel – a tevØkenysØgi Ægak tekintetØben – bizonyos finansz(cid:5)rozÆssal (hitelnyœjtÆs Øs hitelfelvØtel) Øs eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatos folyamatok nem bonthat(cid:2)k fel. 8. 24. Mivel a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆsok k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)ja (FISIM) nem oszthat(cid:2) fel a felhasznÆl(cid:2) szektorok k(cid:3)z(cid:3)tt, kamatkØnt a tØnylegesen kifizetett, illetve kapott kamatj(cid:3)vedelmek ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra. Emiatt korrekci(cid:2) bevezetØsØre van sz(cid:4)ksØg, amelyet a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok oszlopÆban (negat(cid:5)v elıjellel) Øs a kØpzett szektor oszlopÆban (pozit(cid:5)v elıjellel) kell szerepeltetni a forrÆsoldalon. A szÆmlÆk bemuta- tÆsÆnak egyszerßs(cid:5)tØse ØrdekØben m(cid:2)d van a kØpzett szektor szÆmÆra fenntartott kiegØsz(cid:5)tı oszlop elhagyÆsÆra, Øs helyette a megfelelı adatot a teljes gazdasÆg (cid:3)sszesen oszlopÆban kell elszÆmolni. 8. 25. Az elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmlÆt a vÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem szÆmlÆra (II. 1. 2. 1. ) Øs az egyØb elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmlÆra (II. 1. 2. 2. ) kell bontani. VÆllalkoz(cid:4)i j(cid:5)vedelem szÆmla (II. 1. 2. 1) 8. 26. A vÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem szÆmla cØlja, hogy a seg(cid:5)tsØgØvel meghatÆrozhat(cid:2) egyenlegezı tØtel az (cid:4)zleti k(cid:3)nyvelØsben szokÆsosan alkalmazott, felosztÆs Øs j(cid:3)vedelemad(cid:2) elıtti foly(cid:2) nyeresØg fogalmÆnak megfeleljen. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 189 n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H t s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( g Æ s a d - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) a l m Æ z s e s Ø z e k t e l e k m e l e d e v (cid:1) J : a l m Æ z s. 1 1. I I – a l b Æ t. 3 8. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m a s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F 4 2 8 1 2 0 6 1 0 0 0 0 4 2 8 1 1 3 5 7 5 8 8 1 3 7 2 7 8 / (cid:2) t t u r b , k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H k Ø m r e t i a z a h (cid:2) t t u r b. b * 1 B / b 1 B. 2 0 6 1 8 2 3 3 5 8 5 1 3 6 5 3 7 / (cid:4) t t e n , k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H n * k Ø m r e t i a z a h (cid:4) t t e n. 1 B / n 1 B. m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M. 1 D 5 4 5 5 1 0 4 1 9 3 3 2 2 6 7 k (cid:2) d a œ s u p (cid:5) t k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H 1 1 2 D. ) A (cid:6) H ( l e v Ø l e t Ø v i k A (cid:6) H a k o m Æ v a s Ø k (cid:2) d a t r o p m I 2 1 2 D. k (cid:2) d a k Ø m r e T 1 2 D. i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t - (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t k (cid:2) d a a k n u M 2 1 D. 4 2 1 s e g e l y n Ø t k (cid:2) d a a k n u M i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h t l Æ t u p m i k (cid:2) d a a k n u M i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h 1 2 1 D. 2 1 1 2 2 1 D. 2 1 k (cid:2) d a t r o p m i s Ø i s Ø l e m r e T. 2 D 6 8 5 4 1 3 3 5 8 4 5 2 0 0 0 3 k e t e s e r e k s Ø k e r Ø B 1 1 D. 1 2 4 0 1 7 8 9 3 2 1 1 1 9 6 5 3 9 1 0 1 4 7 1 1 0 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 0 0 0 0 2 6 7 9 6 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 190 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` 0 0 0 0 0 0 0 0 0 g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H t s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v l e v Ø l e t Ø v i k k o m Æ v a s Ø A (cid:6) H a k (cid:2) d a t r o p m I 2 2 1 2 D. z a s Ø A (cid:6) H a k (cid:2) d a k Ø m r e T l e v Ø l e t Ø i k k (cid:2) d a t r o p m i 4 1 2 D. k o m Æ v t r o p m I 1 2 1 2 D. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m a s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) k o s Æ t a g o m Æ t k Ø m r e t b Ø y g E 9 1 3 D. k o s Æ t a g o m Æ t k Ø m r e T 1 3 D. k o s Æ t a g o m Æ t t r o p m I 1 1 3 D. k (cid:2) d a i s Ø l e m r e t b Ø y g E 9 2 D. 6 8 k o s Æ t a g o m Æ T. 3 D 5 3 – 3 0 2 0 3 1 – k o s Æ t a g o m Æ t i s Ø l e m r e t b Ø y g E 9 3 D. 5 3 – 0 0 1 – (cid:2) t t u r b , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M g 2 B. 6 7 2 5 5 6 4 2 9 (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j s e y g e V g 3 B. 2 4 4 0 0 0 8 (cid:4) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:5) k ß M n 2 B. 9 3 1 5 4 6 1 0 6 5 7 1 2 (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j s e y g e V n 3 B. 2 3 4 2 3 4 7 1 g Æ s a d 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 9 2 4 2 4 4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 191 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 8 6 7 5 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 2 2 0 0 0 0 0 0 0 2 3 4 6 6 7 3 7 5 3 9 1 2 3 4 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 4 7 1 9 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j s e y g e V i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h k (cid:2) d a a k n u M k e t e s e r e k s Ø k e r Ø B s e g e l y n Ø t k (cid:2) d a a k n u M i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h t l Æ t u p m i k (cid:2) d a a k n u M i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h k (cid:2) d a t r o p m i s Ø i s Ø l e m r e T k (cid:2) d a k Ø m r e T g 2 B. g 3 B. n 2 B. n 3 B. 1 D 1 1 D. 2 1 D. 1 2 1 D. 2 2 1 D. 2 D 1 2 D. k (cid:2) d a œ s u p (cid:5) t k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H 1 1 2 D. ) A (cid:6) H ( l e v Ø l e t Ø v i k A (cid:6) H a k o m Æ v a s Ø k (cid:2) d a t r o p m I 2 1 2 D. 9 2 4 8 2 9 6 4 5 5 6 7 2 (cid:2) t t u r b , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M 2 4 4 2 4 4 (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j s e y g e V 7 1 2 5 0 6 6 1 5 4 9 3 1 (cid:4) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:5) k ß M n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( g Æ s a d a l m Æ z s i s Æ t z s o l e m e l e d e v (cid:1) j s e g e l d ı s l E : a l m Æ z s. 2 1. I I – a l b Æ t. 4 8. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) 6 6 0 0 0 0 6 6 192 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 6 4 4 2 2 2 0 0 2 1 0 6 0 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9 3 2 2 7 1 4 1 3 7 1 0 3 4 9 g Æ s a d 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 7 0 4 0 0 2 0 3 0 1 6 4 7 5 - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v l e v Ø l e t Ø v i k k o m Æ v a s Ø A (cid:6) H a k (cid:2) d a t r o p m I 2 2 1 2 D. z a s Ø A (cid:6) H a k (cid:2) d a k Ø m r e T l e v Ø l e t Ø v i k k (cid:2) d a t r o p m i 4 1 2 D. k o m Æ v t r o p m I 1 2 1 2 D. k (cid:2) d a i s Ø l e m r e t b Ø y g E 9 2 D. k o s Æ t a g o m Æ t k Ø m r e T 1 3 D. k o s Æ t a g o m Æ t t r o p m I 1 1 3 D. k o s Æ t a g o m Æ T. 3 D k o s Æ t a g o m Æ t i s Ø l e m r e t b Ø y g E 9 3 D. k o s Æ t a g o m Æ t k Ø m r e t b Ø y g E 9 1 3 D. - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( g Æ s a d 0 0 0 0 0 0 0 0 l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) 5 5 0 0 0 4 3 1 0 3 0 6 1 3 3 2 1 5 2 1 7 5 3 1 4 4 8 1 5 3 1 8 4 – 5 2 5 2 8 7 5 2 3 3 e m l e d e v (cid:3) j t t o t z s o l e f k o t a l a l l Æ V 2 4 D. 8 4 k o k Ø l a t z s O 1 2 4 D. 4 2 6 3 6 3 l (cid:2) b k o t a l a l l Æ v i z Æ v k a a s Æ n o v i k m e l e d e v (cid:3) J 2 2 4 D. 4 2 0 m e l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u T. 4 D 5 4 1 8 3 1 M I S I F s Æ t (cid:5) z a g i i K 9 1 1 P. t a m a K 1 4 D. 6 6 7 7 6 4 9 3 0 4 4 7 1 7 7 0 0 8 3 6 6 6 0 2 6 1 0 4 8 0 6 4 2 6 3 0 6 3 6 4 4 2 2 2 0 0 2 1 0 6 0 6 i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 193 n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( g Æ s a d l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F 4 1 5 2 5 6 0 0 4 1 0 3 0 5 2 0 0 2 0 5 6 0 1 2 0 7 0 3 4 5 1 4 e m l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u t k o s o n o d j a l u t y n Ø v t (cid:3) k i s Æ t (cid:5) s o t z i B 4 4 D. 5 2 5 2 k a j (cid:5) d i t e l r Ø B 5 4 D. 1 3 0 7 7 2 0 5 6 e g Ø s e r e y n t t o t a g r o f a z s s i v l i d (cid:3) f l (cid:4) k n e l t e v z (cid:3) K s Ø t e t k e f e b e k ı t 3 4 D. 0 0 0 0 0 4 1 4 1 5 2 5 6 (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j i t e z m e n / (cid:2) t t u r b , e g e l n e y g e k e m l e d e v (cid:3) j s e g e l d ı s l E g * (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j i t e z m e n / (cid:4) t t e n , e g e l n e y g e k e m l e d e v (cid:5) j s e g e l d ı s l E n *. 5 B / g 5 B. 5 B / n 5 B. 9 0 2 9 2 1 2 2 0 9 3 1 6 5 5 8 1 5 5 8 1 2 7 9 1 1 9 1 8 4 3 1 3 3 3 6 1 3 3 6 1. e g e z s s (cid:3) ) 8 4 + ( r o t k e z s t t e z p Ø k a s Ø ) 8 4 – ( r o t k e z s k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø p a , ) 0 ( n e b Ø t e s e g Æ s a d z a g s e j l e t a M I S I F s Æ t (cid:5) z a g i i k A 194 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 8. 27. A kormÆnyzat Øs a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit szervezetek vonatkozÆsÆban ez a szÆmla kizÆr(cid:2)lag piaci tevØkenysØg(cid:4)kre Ørtelmezhetı. 8. 28. A vÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem egyenlı: a mßk(cid:3)dØsi eredmØny vagy a vegyes j(cid:3)vedelem (a forrÆsoldalon): plusz a vÆllalkozÆshoz tartoz(cid:2) pØnz(cid:4)gyi Øs egyØb eszk(cid:3)z(cid:3)kkel kapcsolatos tulajdonosi j(cid:3)vedelem (a forrÆsoldalon); m(cid:6)nusz a vÆllalkozÆs Æltal visszafizetendı tartozÆsok kamata Øs a vÆllalkozÆs Æltal bØrelt f(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k utÆn fizetendı bØrleti d(cid:5)j (a felhasznÆlÆsoldalon). A vÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelembıl nem kell levonni az osztalØk formÆjÆban fizetendı tulajdonosi j(cid:3)vedelmet, illetve a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefekte- tØs utÆni visszaforgatott nyeresØget. EgyØb elsıdleges j(cid:5)vedelmek elosztÆsa szÆmla (II. 1. 2. 2) 8. 29. Az egyØb elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmla rendeltetØse, hogy a vÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem fogalmÆt(cid:2)l visszakanyarodjon az elsıdleges j(cid:3)ve- delem fogalmÆhoz. EzØrt az elsıdleges j(cid:3)vedelemnek azokat az elemeit tartalmazza, amelyek a vÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem szÆmlÆn nem szerepel- nek. Ezek a k(cid:3)vetkezık: a) a vÆllalkozÆsok esetØben a kifizetett osztalØk Øs a k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge (a felhasznÆlÆsoldalon); b) a hÆztartÆsok esetØben: 1. fizetett tulajdonosi j(cid:3)vedelem, a vÆllalkozÆsi tevØkenysØggel kapcsolatban fizetett bØrleti d(cid:5)jak Øs kamatok nØlk(cid:4)l (a felhasznÆlÆsolda- lon); 2. a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem (a forrÆsoldalon); 3. kapott tulajdonosi j(cid:3)vedelem, a vÆllalkozÆs tevØkenysØgØvel kapcsolatban kapott tulajdonosi j(cid:3)vedelem nØlk(cid:4)l (a forrÆsoldalon); c) a kormÆnyzat esetØben: 1. fizetett tulajdonosi j(cid:3)vedelem, a piaci tevØkenysØggel kapcsolatban fizetett tulajdonosi j(cid:3)vedelem nØlk(cid:4)l (a felhasznÆlÆsoldalon); 2. a tÆmogatÆsokkal cs(cid:3)kkentett termelØsi Øs importad(cid:2)k (a forrÆsoldalon); 3. kapott tulajdonosi j(cid:3)vedelem, azok nØlk(cid:4)l, amelyek a piaci jellegß tevØkenysØggel kapcsolatosak (a forrÆsoldalon). J(cid:5)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmla (II. 2) 8. 30. A j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmla azt mutatja be, hogy egy gazdasÆgi szektor elsıdleges j(cid:3)vedelmØnek egyenlege az œjraelosztÆs – foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon stb. , tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok Øs juttatÆsok (a termØszetbeni tÆrsadalmi transzferek kivØtelØvel) Øs az egyØb foly(cid:2) transzferek – sorÆn hova ker(cid:4)l. 8. 31. A szÆmla egyenlegezı tØtele a rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem, amely a foly(cid:2) gazdasÆgi mßveleteket t(cid:4)kr(cid:3)zi, Øs kifejezetten kizÆrja a tıketransz- fereket, a reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget Øs vesztesØget, valamint az olyan esemØnyek k(cid:3)vetkezmØnyeit, mint a termØszeti katasztr(cid:2)fÆk. 8. 32. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat (2) a hÆztartÆsok esetØben a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmla felhasznÆlÆsoldalÆn Øs a tÆrsa- dalombiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆst nyœjt(cid:2) gazdasÆgi szektorok j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆinak forrÆsoldalÆn kell elszÆmolni. Amikor a munkaad(cid:2)k fizetik be a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆst a munkavÆllal(cid:2)ik utÆn, ez elısz(cid:3)r munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelemkØnt ker(cid:4)l elszÆmolÆsra a munkaad(cid:2)k j(cid:3)vedelmek keletkezØse szÆmlÆjÆnak felhasznÆlÆsoldalÆn, mivel ez a bØrk(cid:3)ltsØgek rØszØt kØpezi. MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelemkØnt is elszÆmolÆsra ker(cid:4)l a hÆztartÆsok elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆnak forrÆsoldalÆn, mivel ez a hÆztartÆsok rØszØre biztos(cid:5)tott juttatÆs. (2) A hÆztartÆsok j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆja felhasznÆlÆsi oldalÆn bemutatott tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs nem tartalmazza a nyugd(cid:5)jalapok Øs mÆs biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok szolgÆltatÆsi d(cid:5)jait, amelyek forrÆsa rØszben vagy egØszben a tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 195 a l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v t s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( g Æ s a d - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - z a g s e j l e T - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n s Ø k a r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n n e s e z s s (cid:10) a l m Æ z S i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m a l m Æ z s i s Æ t z s o l e m e l e d e v (cid:1) j s e g e l d ı s l e b Ø y g E : s Æ r r o F. 2 2 1. I I s Ø a l m Æ z s m e l e d e v (cid:1) j i (cid:2) z o k l a l l Æ V : a l m Æ z s. 1 2 1. I I – a l b Æ t. 5 8. s Æ l Æ n z s a h l e F i (cid:2) z o k l a l l Æ V m e l e d e v (cid:3) j. 1 2 1. I I. 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 8 6 2 6 6 1 0 2 4 2 4 0 1 1 5 4 4 9 2 4 8 2 9 6 4 5 5 6 7 2 , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M g 2 B. (cid:2) t t u r b 2 4 4 2 4 4 (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j s e y g e V g 3 B. 7 1 2 5 0 6 6 1 5 4 9 3 1 (cid:4) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:5) k ß M n 2 B. 0 1 2 6 1 5 5 0 2 3 4 7 4 2 0 5 1 7 3 7 3 0 1 1 5 4 4 0 0 0 0 0 2 3 4 (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j s e y g e V n 3 B. 5 0 5 5 0 0 4 0 4 4 0 0 0 0 0 6 1 8 7 m e l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u T. 4 D 7 9 2 0 1 5 2 1 5 2 t a m a K 1 4 D. 6 6 7 7 9 2 7 0 2 2 7 1 2 7 2 7 4 1 3 1 8 4 – 5 2 5 2 0 7 0 3 3 3 0 4 5 i z Æ v k a a s Æ n o v i k m e l e d e v (cid:3) J 2 2 4 D. l (cid:2) b k o t a l a l l Æ v - a g r o f a z s s i v s Ø t e t k e f e b e k ı t e g Ø s e r e y n t t o t l i d (cid:3) f l (cid:4) k n e l t e v z (cid:3) K 3 4 D. t t o t z s o l e f k o t a l a l l Æ V 2 4 D. e m l e d e v (cid:3) j k Ø l a t z s O 1 2 4 D. e m l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u t k a t t o t (cid:5) s o t z i B 4 4 D. 5 2 1 4 j (cid:5) d i t e l r Ø B 5 4 D. 1 3 0 7 7 (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) z o k l a l l Æ V g 4 B. 7 5 2 5 6 1 4 2 3 5 (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j i (cid:4) z o k l a l l Æ V n 4 B. 0 2 1 5 5 1 1 0 9 4 0 6 3 5 2 5 4 1 0 9 9 7 6 4 1 M I S I F s Æ t (cid:5) z a g i i K 9 1 1 D. 0 4 4 2 0 6 1 0 4 1 5 2 5 4 1 0 9 9 7 6 i (cid:2) z o k a l l Æ V m e l e d e v (cid:3) j. 1 2 1. I I. 196 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet. 2 2 1. I I. 1 0 9 - e l d ı s l e b Ø y g E - l e d e v (cid:3) j s e g a s Æ t z s o l e k e m 9 7 6 8 6 7 5 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 2 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 9 g Æ s a d 9 7 6 6 6 7 3 7 5 3 9 1 6 6 7 3 7 5 3 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 4 7 1 4 7 1 9 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M. 1 D i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h k (cid:2) d a a k n u M 2 1 D. k e t e s e r e k s Ø k e r Ø B 1 1 D. i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h s e g e l y n Ø t k (cid:2) d a a k n u M 1 2 1 D. i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h t l Æ t u p m i k (cid:2) d a a k n u M 2 2 1 D. k (cid:2) d a t r o p m i s Ø i s Ø l e m r e T. 2 D k (cid:2) d a k Ø m r e T 1 2 D. œ s u p (cid:5) t k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H 1 1 2 D. ) A (cid:6) H ( k (cid:2) d a a k o m Æ v s Ø k (cid:2) d a t r o p m I 2 1 2 D. l e v Ø l e t Ø v i k A (cid:6) H k o m Æ v t r o p m I 1 2 1 2 D. l e v Ø l e t Ø v i k k o m Æ v a s Ø A (cid:6) H a k (cid:2) d a t r o p m I 2 2 1 2 D. l e v Ø l e t Ø v i k k (cid:2) d a t r o p m i z a s Ø A (cid:6) H a k (cid:2) d a k Ø m r e T 4 1 2 D. k (cid:2) d a i s Ø l e m r e t b Ø y g E 9 2 D. k o s Æ t a g o m Æ t k Ø m r e T 1 3 D. k o s Æ t a g o m Æ T. 3 D - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - z a g s e j l e T - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n s Ø k a r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n n e s e z s s (cid:10) a l m Æ z S t s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( g Æ s a d. 2 2 1. I I. 6 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 - e l d ı s l e b Ø y g E a s Æ t z s o l e k e m - l e d e v (cid:3) j s e g a l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v 6 3 2 3 5 1 4 5 6 7 5 2 , m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) z o k l a l l Æ V g 4 B. (cid:2) t t u r b 0 9 4 1 1 5 5 0 2 1 (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j i (cid:4) z o k l a l l Æ V n 4 B. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 197 a l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` 0 8 – 6 3 – 8 7 1 6 5 8 7 8 1 0 6 3 0 2 1 2 0 0 0 8 1 6 2 1 9 3 0 8 – 6 3 – g Æ s a d 0 6 1 0 5 6 6 9 7 5 3 0 2 1 2 5 5 0 0 0 0 0 0 9 2 1 3 3 2 5 8 4 4 3 0 2 1 2 0 8 – 6 3 – 6 2 2 1 4 1 1 3 1 ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v k o s Æ t a g o m Æ t k Ø m r e t b Ø y g E 9 1 3 D. k o s Æ t a g o m Æ t t r o p m I 1 1 3 D. k o s Æ t a g o m Æ t i s Ø l e m r e t b Ø y g E 9 3 D. i z Æ v k a a s Æ n o v i k m e l e d e v (cid:3) J 2 2 4 D. 4 2 l (cid:2) b k o t a l a l l Æ v e g Ø s e r e y n t t o t a g r o f a z s s i v s Ø t e t k e f e b e k ı t l i d (cid:3) f l (cid:4) k n e l t e v z (cid:3) K 3 4 D. 0 i s o n o d j a l u t k a t t o t (cid:5) s o t z i B 4 4 D. e m l e d e v (cid:3) j 0 0 e m l e d e v (cid:3) j t t o t z s o l e f k o t l a l a l l Æ V 2 4 D. 8 4 6 3 k Ø l a t z s O 1 2 4 D. 4 2 6 3 m e l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u T. 4 D 8 4 6 3 t a m a K 1 4 D. 7 3 7 3 7 3 7 1 5 5 g Æ s a d 3 6 1 9 5 4 8 0 6 4 2 0 0 0 0 9 3 3 6 3 0 6 3 0 0 0 2 0 2 2 6 0 2 1 0 6 0 6 0 t s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - z a g s e j l e T - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n s Ø k a r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n n e s e z s s (cid:10) a l m Æ z S i t e z m e n / (cid:4) t t e n , e g e l n e y g e n *. 5 B (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j i t e z m e N k e m l e d e v (cid:3) j s e g e l d ı s l E / (cid:2) t t u r b , e g e l n e y g e g / g 5 B. *. 5 B 9 0 2 9 2 1 2 2 0 9 3 1 j (cid:5) d i t e l r Ø B 5 4 D. 0 2 0 6 0 2 5 5 8 1 0 2 5 5 8 1 k e m l e d e v (cid:5) j s e g e l d ı s l E / n 5 B. 2 7 9 1 1 9 1 8 4 3 1 3 3 3 6 1 3 3 6 1 i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F 198 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 3 1 2 9 4 0 2 2 2 3 3 0 3 4 7 1 0 6 1 4 1 7 9 5 5 8 1 5 5 8 1 6 0 9 3 1 1 2 2 9 2 9 0 2 k e m l e d e v (cid:3) j s e g e l d ı s l E g * i t e z m e n / (cid:2) t t u r b , e g e l n e y g e (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j 3 3 6 1 3 3 6 1 3 8 4 3 1 1 9 1 9 1 2 7 , e g e l n e y g e k e m l e d e v (cid:5) j s e g e l d ı s l E n * (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j i t e z m e n / (cid:4) t t e n. 5 B / g 5 B. 5 B / n 5 B. n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v 2 2 3 1 8 6 2 9 3 4 1 i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ T k o s Æ l u r Æ j Æ z z o h 1 6 D. s e g e l y n Ø T 1 1 6 D. 3 1 2 9 4 0 2 3 1 2 9 4 0 2 k (cid:2) d a. b t s - n o y g a v - m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) y l o F. 5 D 4 2 0 1 k (cid:2) d a (cid:2) y l o f b Ø y g E 9 5 D. 4 k (cid:2) d a m e l e d e v (cid:3) J 1 5 D. 0 2 7 3 3 0 3 4 7 1 0 6 1 4 1 7 9 3 6 2 8 3 5 5 1 8 1 4 4 1 5 1 2 1 1 i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t s Æ l u r Æ j Æ z z o h s e g e l y n Ø t k (cid:2) d a a k n u M i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h s e g e l y n Ø t k (cid:2) d a a k n u M i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h 1 1 1 6 D. 4 7 1 4 7 1 1 1 1 1 6 D. 0 6 1 0 6 1 1 1 3 s e g e l y n Ø t k (cid:2) d a a k n u M 2 1 1 1 6 D. i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t s e t n Ø k n (cid:3) i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h 6 7 0 2 1 - z i b m o l a d a s r Æ t k (cid:2) l a l l Æ v a k n u M 2 1 1 6 D. i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t 4 1 7 9 4 1 7 9 - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H 8 7 1 6 7 1 2 2 2 3 3 0 3 ) H S I P N ( g Æ s a d 2 1 2 9 3 0 2 2 2 3 3 0 3 l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) 1 1 3 1 2 9 4 0 2 2 2 3 3 0 3 4 7 1 0 6 1 4 1 7 9 i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m s Æ r r o F a l m Æ z s i s Æ t z s o l e m e l e d e v (cid:1) j s o g a l d o s Æ M : a l m Æ z s 2. I I – a l b Æ t. 6 8. s Æ l Æ n z s a h l e F 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 199 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 2 3 3 2 3 2 9 2 n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 g Æ s a d - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F 9 6 5 1 1 k (cid:2) l a l l Æ v a k n u M 1 2 1 1 6 D. 2 3 2 2 0 1 7 5 i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h s e t n Ø k n (cid:3) k (cid:2) l a l l Æ v a k n u M i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h m e n a s Ø k (cid:2) z o k l a l l Æ v (cid:2) l l Æ n (cid:10) k e y l Ø m e z s t t o t a t z o k l a l g o f i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h 2 2 1 1 6 D. 3 1 1 6 D. k e y l Ø m e z s t t o t a t z o k l a g o f i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h m e n a s Ø k (cid:2) z o k l a l l Æ v (cid:2) l l Æ n (cid:10) 1 3 1 1 6 D. i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t s e t n Ø k n (cid:3) k e y l Ø m e z s t t o t a t z o k l a l g o f i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h m e n a s Ø k (cid:2) z o k l a l l Æ v (cid:2) l l Æ n (cid:10) 2 3 1 1 6 D. 9 1 1 5 1 2 1 i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t t l Æ t u p m I 2 1 6 D. 2 3 3 2 3 3 n e k e r e f z s n a r t i n e b t e z s Ø m r e T i m l a d a s r Æ t b Ø y g e i l (cid:4) v (cid:5) k k o s Æ t a t t u j k o s Æ l u r Æ j Æ z z o h 2 6 D. 3 1 9 2 9 8 2 1 2 3 3 9 2 9 2 k o p a l a i s Æ t (cid:5) s o t z i b n Æ g a M 2 2 6 D. 1 8 2 i a s Æ t a t t u j 2 3 2 2 3 2 i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i n e b z n Ø P 1 2 6 D. 2 3 2 k o s Æ t a t t u j 2 3 2 9 2 - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 ) H S I P N ( 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 g Æ s a d l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 2 3 3 2 3 2 9 2 200 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 9 1 2 5 8 7 2 5 4 5 4 6 9 2 3 6 5 n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( g Æ s a d l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` 9 1 g Æ s a d 2 5 ) H S I P N ( 9 1 2 5 k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t ß r e z s p a l a m e n k o s Æ t a t t u j t t o t j œ y n k a n k (cid:2) l a l l Æ v a k n u M 3 2 6 D. 2 1 1 5 1 9 1 k o s Æ t a t t u j i m l a d a s r Æ t i n e b z n Ø p ß g e l l e j i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ T 4 2 6 D. 2 5 2 5 9 3 9 3 2 6 3 6 3 8 0 1 9 4 0 1 k e r e f z s n a r t (cid:2) y l o f b Ø y g E. 7 D 1 1 6 4 9 3 1 1 7 2 9 6 2 3 5 4 2 4 6 9 1 3 1 5 3 1 6 ı d e r e l (cid:2) b s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø m e N 2 7 D. 5 4 k e s Ø l e t e v (cid:3) k 5 4 k a j (cid:5) d i s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø m e n (cid:2) t t e N 1 7 D. 8 4 1 3 6 9 1 (cid:2) y l o f i l (cid:4) l e b n o t a z y n Æ m r o K 3 7 D. k e r e f z s n a r t i z (cid:3) k t e z m e n (cid:2) y l o F s Ø d (cid:3) k ß m t t (cid:4) y g e 4 7 D. 6 9 1 3 3 4 5 4 6 9 1 3 1 5 5 6 3 1 0 1 4 4 k e r e f z s n a r t (cid:2) y l o f b Ø y g E 5 7 D. 3 1 8 0 4 2 4 5 9 2 1 2 (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R g 6 B. 5 8 1 2 3 2 8 3 7 8 1 1 0 4 6 2 8 1 (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j (cid:4) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R n 6 B. 8 4 2 2 2 5 3 5 4 1 1 7 3 4 0 6 1 9 1 2 5 8 7 2 5 4 5 4 6 9 2 3 6 5 6 2 8 1 4 0 6 1 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 201 n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( g Æ s a d - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m s Æ r r o F a l m Æ z s a s Æ t z s o l e a r j œ m e l e d e v (cid:1) j i n e b t e z s Ø m r e T : a l m Æ z s 3. I I – a l b Æ t. 7 8. s Æ l Æ n z s a h l e F 6 2 8 1 4 0 6 1 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 , m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R g 6 B. (cid:2) t t u r b 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 , m e l e d e v (cid:5) j (cid:4) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R n 6 B. (cid:4) t t e n 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 k e r e f z s n a r t i m l a d a s r Æ t i n e b t e z s Ø m r e T 3 6 D. 6 0 2 3 1 9 1 2 k o s Æ t a t t u j i m l a d a s r Æ t i n e b t e z s Ø m r e T 1 3 6 D. 2 6 1 0 2 6 1 k e s Ø t (cid:5) r Ø t a z s s i v , k o s Æ t a t t u j i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i n e b t e z s Ø m r e T 1 1 3 6 D. ß g e l l e j i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ T i m l a d a s r Æ t i n e b t e z s Ø m r e t k o s Æ t a t t u j i n e b t e z s Ø m r e t b Ø y g E i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t k o s Æ t a t t u j 2 1 3 6 D. 3 1 3 6 D. k e r e f z s n a r t s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e k Ø m r e t i c a i p m e n œ l Ø c i s Æ t z s a y g o f i n Ø y g E 2 3 6 D. 8 7 5 6 9 1 4 4 8 7 5 6 0 9 1 3 1 7 5 (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e r t l Æ g i r r o K g 7 B. 5 8 1 2 3 6 7 1 6 0 4 1 7 2 6 2 8 1 (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j (cid:4) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e r t l Æ g i r r o K n 7 B. 8 4 2 2 6 4 1 4 6 3 1 4 2 4 0 6 1 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 6 2 8 1 4 0 6 1 202 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet TermØszetbeni j(cid:5)vedelmek œjraelosztÆsa szÆmla (II. 3) 8. 33. A termØszetbeni j(cid:3)vedelmek œjraelosztÆsa szÆmla a hÆztartÆsok j(cid:3)vedelmØrıl azÆltal nyœjt Ætfog(cid:2)bb kØpet, hogy a hÆztartÆsok rØszØre ingyene- sen biztos(cid:5)tott egyØni fogyasztÆsi cØlt szolgÆl(cid:2) Æruk Øs szolgÆltatÆsok, azaz a termØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok Øs az egyØni fogyasztÆsi cØlœ nem piaci termØkek Øs szolgÆltatÆstranszferek felhasznÆlÆsÆt le(cid:5)r(cid:2) gazdasÆgi folyamatokat is magÆban foglalja, mely gazdasÆgi folyamatok e kØt kateg(cid:2)riÆja egy(cid:4)ttesen a termØszetbeni tÆrsadalmi transzferek kateg(cid:2)riÆjÆba tartozik. Ez az ØrtelmezØs seg(cid:5)ti az (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsokat olyan idıszakban, amikor a gazdasÆgi Øs tÆrsadalmi feltØtelekben eltØrØsek vagy vÆltozÆsok mutatkoznak, tovÆbbÆ hozzÆjÆrul a kormÆnyzat j(cid:3)vedel- mek œjraelosztÆsÆban bet(cid:3)lt(cid:3)tt szerepØnek vizsgÆlatÆhoz. 8. 34. A termØszetbeni tÆrsadalmi transzfereket a hÆztartÆsok esetØben a termØszetbeni j(cid:3)vedelmek œjraelosztÆsa szÆmla forrÆsoldalÆn, a kormÆnyzat Øs a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyek esetØben pedig a szÆmla felhasznÆlÆsoldalÆn kell elszÆmolni. 8. 35. A termØszetbeni j(cid:3)vedelmek œjraelosztÆsa szÆmla egyenlegezı tØtele a korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem. J(cid:5)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla (II. 4) 8. 36. A vØgsı fogyasztÆssal rendelkezı gazdasÆgi szektorok vonatkozÆsÆban a j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla azt mutatja meg, hogy a rendelke- zØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem (vagy a korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem) mikØnt oszlik meg a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs (vagy vØgsı fogyasztÆs) Øs a megtakar(cid:5)tÆs k(cid:3)z(cid:3)tt. 8. 37. A rendszerben kizÆr(cid:2)lag a kormÆnyzatnak, a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyeknek Øs a hÆztartÆsoknak van vØgsı fogyasztÆsa. Ezenk(cid:5)v(cid:4)l a j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla a hÆztartÆsoknÆl Øs a nyugd(cid:5)jalapoknÆl egy korrekci(cid:2)s tØtelt is tartalmaz (D. 8 A magÆnnyugd(cid:5)j- pØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2)), amelynek ØrtØke att(cid:2)l f(cid:4)gg, hogyan t(cid:3)rtØnik a hÆztartÆsok Øs a nyugd(cid:5)jalapok k(cid:3)z(cid:3)tti gaz- dasÆgi mßveletek elszÆmolÆsa (3). A rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:1)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla (II. 4. 1) 8. 38. A rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı Ørintett szektorok, azaz a hÆztartÆsok, a kormÆnyzat Øs a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit szervezetek Æltal finansz(cid:5)rozott vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs fogalmÆt hasznÆlja. 8. 39. A rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla egyenlegezı tØtele a megtakar(cid:5)tÆs. A korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:1)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla (II. 4. 2) 8. 40. A korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla a vØgsı fogyasztÆs fogalmÆt hasznÆlja, amely megfelel a hÆztartÆsok rendelkezØ- sØre Æll(cid:2) vØgsı fogyasztÆsi cØlt szolgÆl(cid:2) Æruk Øs szolgÆltatÆsok ØrtØkØnek mØg akkor is, ha azok beszerzØsØt a kormÆnyzat, vagy a hÆztartÆso- kat seg(cid:5)tı nonprofit szervezetek finansz(cid:5)rozzÆk. K(cid:3)vetkezØskØppen a kormÆnyzat vØgsı fogyasztÆsa csak a kollekt(cid:5)v vØgsı fogyasztÆsnak felel meg. Mivel a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit szervezetek vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa teljes mØrtØkben egyØni fogyasztÆsnak minıs(cid:4)l, ezØrt e szektor vØgsı fogyasztÆsa nulla. 8. 41. A vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs Øs a vØgsı fogyasztÆs ØrtØke a teljes gazdasÆg szintjØn megegyezik; k(cid:4)l(cid:3)nbsØg csak az egyes szektorok vonatkozÆsÆ- ban van. Ugyanez igaz a rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelemre Øs a korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelemre. 8. 42. A j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla mindkØt vÆltozatÆnÆl a megtakar(cid:5)tÆs az egyenlegezı tØtel. (cid:6)rtØke minden szektornÆl azonos akkor is, ha a rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelembıl a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs vagy a korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelembıl a vØgsı fogyasztÆs ker(cid:4)l levo- nÆsra. (3) LÆsd a 4. fejezetet: „J(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek”. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 203 6 2 8 1 4 0 6 1 1 7 3 1 1 7 3 1 5 1 2 1 5 1 2 1 6 5 1 6 5 1 n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s 1 1 0 1 1 1 1 i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m a l m Æ z s a s Æ l Æ n z s a h l e f m e l e d e v (cid:1) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e r A : a l m Æ z s. 1 4. I I – a l b Æ t. 8 8. s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 , m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R g 6 B. (cid:2) t t u r b 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 , m e l e d e v (cid:5) j (cid:4) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R n 6 B. - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( g Æ s a d l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f i n Ø y g E (cid:4) t t e n s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f v (cid:5) t k e l l o K (cid:2) t t e n k a r Æ t z n Ø p j (cid:5) d g u y n n Æ g a M t t a i m a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) i c k e r r o k 3 P. 1 3 P. 2 3 P. 2 6 3 6 9 9 3 1 1 7 3 1 6 0 2 6 9 9 3 1 5 1 2 1 6 5 1 6 5 1. 8 D 0 1 1 0 0 1 1 0 (cid:2) t t u r b , s Æ t (cid:5) r a k a t g e M g 8 B. 5 8 1 1 2 0 2 2 0 2 7 2 5 5 4 (cid:4) t t e n , s Æ t (cid:6) r a k a t g e M n 8 B. 8 4 1 1 0 1 – 0 6 1 4 2 3 3 2 e g e l n e y g e ı s l (cid:7) k k (cid:4) i c k a z n a r t (cid:4) y l o F 2 1 B. 1 4 – 1 7 3 1 5 1 2 1 6 5 1 1 1 5 5 4 3 3 2 1 4 – 204 8. 43. HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet A megtakar(cid:5)tÆs az akkumulÆci(cid:2)val kapcsolatot teremtı, a foly(cid:2) gazdasÆgi mßveletek eredmØnyekØnt ad(cid:2)d(cid:2) (pozit(cid:5)v vagy negat(cid:5)v) ØrtØk(cid:3)sszeg. Ha a megtakar(cid:5)tÆs pozit(cid:5)v, az el nem k(cid:3)lt(cid:3)tt j(cid:3)vedelmet eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØre vagy k(cid:3)telezettsØgek kifizetØsØre ford(cid:5)tjÆk. Ha a megtakar(cid:5)tÆs negat(cid:5)v, bizonyos eszk(cid:3)z(cid:3)k felszÆmolÆsra ker(cid:4)ltek, vagy bizonyos k(cid:3)telezettsØgek ØrtØke emelkedett. FELHALMOZ`SI SZ`ML`K (III) (4) 8. 44. A felhalmozÆsi szÆmlÆk gazdasÆgi folyamatokat (cid:5)rnak le. Az egysØgek eszk(cid:3)zeiben Øs k(cid:3)telezettsØgeiben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok okait, vala- mint az egysØgek nett(cid:2) vagyonÆban bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsokat mutatjÆk ki. 8. 45. Az eszk(cid:3)z(cid:3)k vÆltozÆsai a szÆmlÆk bal oldalÆn (pozit(cid:5)v vagy negat(cid:5)v elıjellel), a k(cid:3)telezettsØgekben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa a jobb oldalon (pozit(cid:5)v vagy negat(cid:5)v elıjellel) ker(cid:4)l elszÆmolÆsra. TıkeszÆmla (III. 1) 8. 46. A tıkeszÆmla a rezidens egysØgek nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei nett(cid:2) beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlegØt mutatja ki, Øs mØri a megtakar(cid:5)tÆs (a foly(cid:2)szÆmlÆk vØgsı egyenlegezı tØtele) Øs tıketranszferek miatti nett(cid:2) vagyonvÆltozÆst. 8. 47. A tıkeszÆmla lehetıvØ teszi annak meghatÆrozÆsÆt, hogy a nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k eladÆssal cs(cid:3)kkentett beszerzØsØt milyen mØrtØkben finansz(cid:5)roztÆk megtakar(cid:5)tÆsb(cid:2)l, illetve tıketranszferrel. A szÆmla kimutatja a nett(cid:2) hitelnyœjtÆs ØrtØkØt, ami annak az (cid:3)sszegnek felel meg, amely valamely egysØg vagy szektor rendelkezØsØre Æll egy mÆsik egysØg vagy szektor k(cid:3)zvetlen vagy k(cid:3)zvetett finansz(cid:5)rozÆsÆra, vagy kimu- tatja azt az ØrtØket, amely valamely egysØg vagy szektor nett(cid:2) hitelfelvØtelØnek felel meg, amelyet tehÆt egy mÆsik egysØgtıl vagy mÆsik szek- tort(cid:2)l kell felvennie. Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatt a nett(cid:4) vagyon vÆltozÆsa szÆmla (III. 1. 1) 8. 48. Ez a szÆmla lehetıvØ teszi a megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszfer miatti nett(cid:2) vagyonvÆltozÆs meghatÆrozÆsÆt, ami a nett(cid:2) megtakar(cid:5)tÆs Øs a kapott tıketranszfer (cid:3)sszegØnek felel meg, levonva ebbıl a fizetett tıketranszfert. Nem pØnz(cid:7)gyi eszk(cid:5)z(cid:5)k beszerzØse szÆmla (III. 1. 2) 8. 49. Ezen a szÆmlÆn a nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlegØt kell elszÆmolni annak ØrdekØben, hogy vissza lehessen tØrni a megtakar(cid:5)tÆs Øs a tıketranszferekkel kapcsolatos nett(cid:2) vagyonvÆltozÆs fogalmÆt(cid:2)l a nett(cid:2) hitelnyœjtÆshoz, illetve nett(cid:2) hitelfelvØtelhez. PØnz(cid:4)gyi szÆmla (III. 2) 8. 50. A pØnz(cid:4)gyi szÆmla a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k fajtÆi szerint mutatja ki a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek vÆltozÆsait, amelyek a nett(cid:2) hitel- nyœjtÆs, illetve nett(cid:2) hitelfelvØtel (cid:3)sszetevıi. 8. 51. Az eszk(cid:3)z(cid:3)knek Øs k(cid:3)telezettsØgeknek a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆban alkalmazott osztÆlyozÆsa megegyezik a vagyonmØrlegekben alkalmazott osztÆly- ozÆssal. Eszk(cid:1)z(cid:1)k egyØb vÆltozÆsa szÆmla (III. 3) 8. 52. Az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsa szÆmlÆn az egysØgek eszk(cid:3)zeinek Øs k(cid:3)telezettsØgeinek azon vÆltozÆsai ker(cid:4)lnek elszÆmolÆsra, amelyek nem Æll- nak kapcsolatban a megtakar(cid:5)tÆssal Øs az (cid:3)nkØntesen nyœjtott vagyontranszferekkel, ezek elszÆmolÆsa a tıke-, valamint a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn t(cid:3)rtØnik. A szÆmla kØt rØszbıl Æll: az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai szÆmlÆb(cid:2)l (III. 3. 1. ) Øs az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆb(cid:2)l (III. 3. 2. ). (4) LÆsd az 5. fejezetet: „PØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k”, valamint a 6. fejezetet: „EgyØb folyamatok”. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 205 6 2 8 1 4 0 6 1 1 7 3 1 1 7 3 1 5 1 2 1 5 1 2 1 6 5 1 6 5 1 n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m a l m Æ z s a s Æ l Æ n z s a h l e f m e l e d e v (cid:1) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e r t l Æ g i r r o k A : a l m Æ z s. 2 4. I I – a l b Æ t. 9 8. s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F 6 2 8 1 7 2 6 0 4 1 6 7 1 2 3 5 8 1 (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e r t l Æ g i r r o K g 7 B. (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j 4 0 6 1 4 2 4 6 3 1 6 4 1 2 2 8 4 (cid:4) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e r t l Æ g i r r o K n 7 B. - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) s Æ t z s a y g o f i g Ø s s (cid:3) z (cid:3) k s e g e l y n Ø T s Æ t z s a y g o f i n Ø y g e s e g e l y n Ø T (cid:2) t t e n k a r Æ t z n Ø p j (cid:5) d g u y n n Æ g a M t t a i m a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) i c k e r r o k (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V 4 P. 1 4 P. 2 4 P. 6 5 1 6 5 1 5 1 2 1 5 1 2 1 (cid:2) t t u r b , s Æ t (cid:5) r a k a t g e M g 8 B. 5 8 1 1 2 0 2 2 0 2 7 2 5 5 4 (cid:4) t t e n , s Æ t (cid:6) r a k a t g e M n 8 B. 8 4 1 1 0 1 – 0 6 1 4 2 3 3 2 e g e l n e y g e ı s l (cid:7) k k (cid:4) i c k a z n a r t (cid:4) y l o F 2 1 B. 1 4 – 1 7 3 1 5 1 2 1 6 5 1 1 1 5 5 4 3 3 2 1 4 – g Æ s a d 1 7 3 1 5 1 2 1 6 5 1 1 1 0 1 1 1 1. 8 D 0 1 1 0 0 1 1 0 206 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( g Æ s a d l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m a l m Æ z s a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a t t a i m k e r e f z s n a r t e k ı t s Ø s Æ t (cid:3) r a k a t g e M : a l m Æ z s. 1 1. I I I – a l b Æ t. 0 1 8. a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k o s Æ r r o F a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E 3 3 2 1 4 – 6 6 2 7 2 7 3 6 6 – 2 – 7 2 – 7 3 – 4 4 1 4 – 2 6 2 3 2 7 3 1 – 5 6 – 3 – 2 – 7 2 – 3 2 3 2 5 – 2 – 6 2 4 3 3 t t o p a k , k e r e f z s n a r t e k ı T e g e l n e y g e ı s l (cid:7) k k (cid:4) i c k a z n a r t (cid:4) y l o F t t o p a k , k (cid:2) d a e k ı T 3 2 , k o s Æ t a g o m Æ t i s Æ z Æ h u r e B t t o p a k 0 1 t t o p a k , k e r e f z s n a r t e k ı t b Ø y g E 4 3 – 7 – 6 1 – t t e t e z i f , k e r e f z s n a r t e k ı T 7 2 – , k o s Æ t a g o m Æ t i s Æ z Æ h u r e B t t e t e z i f t t e t e z i f , k (cid:2) d a e k ı T 3 3 2 4 2 0 6 1 0 1 – 1 1 8 4 (cid:4) t t e n , s Æ t (cid:6) r a k a t g e M n 8 B. 2 1 B. 9 D 1 9 D. 2 9 D. 9 9 D. 9 D 1 9 D. 2 9 D. 1 – 6 3 – 3 – 3 – 7 – 7 – 6 1 – t t e t e z i f , k e r e f z s n a r t e k ı t b Ø y g E 9 9 D. k e r e f z s n a r t e k ı t s Ø s Æ t (cid:6) r a k a t g e M s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:4) t t e n i t t a i m. 1 0 1 B. 5 6 4 8 3 – 8 7 1 1 2 0 3 2 8 3 – 2 9 1 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 207 n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v 2 9 1 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 k e r e f z s n a r t e k ı t s Ø s Æ t (cid:6) r a k a t g e m a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:4) t t e n A t t a i m. 1 0 1 B. 6 7 3 6 7 3 3 0 3 3 0 3 5 0 3 5 0 3 1 1 1 1 3 1 – 3 1 – 1 5 1 5 3 5 3 5 6 6 8 – 8 – 2 2 2 2 5 5 7 1 7 1 s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r B 1 5 P. 0 5 2 k a n Æ s Æ d a l e s Ø k e n Ø s Ø z r e z s e b e g e l n e y g e k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g r Æ T 1 1 5 P. 9 0 2 e s Ø z r e z s e b k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g r Æ t j (cid:11) 1 1 1 5 P. 1 1 2 e s Ø z r e z s e b k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g r Æ t t l Æ n z s a H 2 1 1 5 P. 4 a s Æ z Æ h u r t Æ k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g r Æ t t l Æ n z s a H 3 1 1 5 P. 6 – k a n Æ s Æ d a l e s Ø k e n Ø s Ø z r e z s e b e g e l n e y g e k a v a j s i l Æ i r e t a m m I 2 1 5 P. 1 2 e s Ø z r e z s e b k a v a j s i l Æ i r e t a m m i j (cid:11) 1 2 1 5 P. 1 2 e s Ø z r e z s e b k a v a j s i l Æ i r e t a m m i t l Æ n z s a H 2 2 1 5 P. 1 e s Ø t (cid:5) s e k Ø t r Ø k a v a j s i l Æ i r e t a m m i t l Æ n z s a H 3 2 1 5 P. 1 – i y g (cid:4) z n Ø p m e n t l e m r e t m e N e s Ø d e k e v (cid:3) n k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e 3 1 5 P. 0 2 i y g (cid:4) z n Ø p m e n t l e m r e t m e N i a s Æ t (cid:5) v a j y g a n k (cid:3) z (cid:3) k z s e 1 3 1 5 P. 3 - Æ s Æ z Æ h u r t Æ n o d j a l u t k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e n t l e m r e t m e N i e g Ø s t l (cid:3) k k a n 2 3 1 5 P. 7 1 9 8 7 1 1 1 - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( 7 3 3 2 4 2 1 1 6 9 4 0 5 4 2 – 5 – 9 1 4 1 3 1 1 g Æ s a d 6 7 3 3 0 3 5 0 3 1 1 3 1 – 2 1 2 1 5 1 5 2 1 2 2 – 2 2 9 3 0 1 3 5 6 5 – 8 – 2 2 5 7 1 6 7 3 3 0 3 5 0 3 1 1 3 1 – 1 5 3 5 6 8 – 2 2 5 7 1 i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k o s Æ r r o F a l m Æ z s e s Ø z r e z s e b k (cid:1) z (cid:1) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N : a l m Æ z s. 2 1. I I I – a l b Æ t. 1 1 8. a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E 208 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` 8 2 0 1 8 2 0 1 g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k o s Æ r r o F a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( g Æ s a d - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) e s Ø n e k k (cid:3) s c k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l `. 1 K 7 3 1 – 0 1 – 0 3 – 2 4 – 3 – 2 2 2 – 2 2 2 – e g e l n e y g e k a n Æ s Æ d a l e s Ø k e n Ø s Ø z r e z s e b k a y g r Æ t k Ø t r (cid:6) 3 5 P. 2 k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø K 2 5 P. 6 2 i y g (cid:4) z n Ø p m e n , t l e m r e t m e N s Ø k e n Ø s Ø z r e z s e b k (cid:3) z (cid:3) k z s e e g e l n e y g e k a n Æ s Æ d a l e k e n Ø s Ø z r e z s e b k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g r Æ t t l e m r e t m e n b Ø y g e s Ø l d (cid:3) F e g e l n e y g e k a n Æ s Æ d a l e s Ø s i l Æ i r e t a m m i t l e m r e t m e N s Ø k e n Ø s Ø z r e z s e b k a v a j e g e l n e y g e k a n Æ s Æ d a l e (cid:4) t t e n / ) + ( s Æ t j œ y n l e t i h (cid:4) t t e N e g e l n e y g e ) – ( l e t Ø v l e f l e t i h. 2 K 7 – 1 2 K. 6 – 2 2 K. 1 – 3 2 2 2 5 4 3 1 1 1 8 2 0 1 8 2 0 1. 9 B 9 6 – 5 0 5 – 8 4 1 4 8 3 8 3 – 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 209 n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( g Æ s a d l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m a l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø P : a l m Æ z s 2. I I I – a l b Æ t. 2 1 8. a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k o s Æ r r o F a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E 0 8 3 – 8 3 4 8 4 1 0 5 – 5 9 6 – (cid:4) t t e n / ) + ( s Æ t j œ y n l e t i h (cid:4) t t e N e g e l n e y g e ) – ( l e t Ø v l e f l e t i h. 9 B (cid:2) t t e n k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P F 1 7 7 3 2 0 2 1 1 8 1 2 3 1 4 6 0 5 1 9 6 1 9 6 8 8 3 0 6 8 2 3 3 0 7 1 2 3 2 0 4 1 0 3 1 2 – 2 3 1 7 3 4 6 9 2 3 4 1 4 5 2 6 8 8 6 1 6 4 2 5 3 1 – 5 6 3 – 2 3 0 2 3 2 1 7 3 0 1 7 2 3 7 1 2 4 2 8 2 6 7 7 1 1 4 1 3 4 7 4 1 1 7 1 2 2 4 6 4 9 2 3 2 6 0 3 1 5 3 3 6 2 3 3 5 3 1 6 1 7 6 1 5 5 6 2 s e g e l n (cid:3) (cid:4) k l s Ø y n a r a s i r Æ t e n o M ) R D S ( k o g o j i s Æ v (cid:5) h e l (cid:2) t t e n k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) K e s Ø l (cid:4) r e m l e f e s Ø z r e z s e b F 1 F. k e t Ø t e b s Ø z n Ø p z s Ø K 2 F. 7 1 z n Ø p z s Ø K 1 2 F. 5 k e t Ø t e b (cid:2) t a h z Æ h u r t ` 2 2 F. 0 1 k e t Ø t e b b Ø y g E 9 2 F. 2 1 – 5 1 5 1 7 2 4 1 i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e y n Ø v z s Ø R k o r (cid:5) p a p k Ø t r Ø 3 F. 8 1 3 5 6 2 9 2 2 1 8 3 1 œ t a r Æ j e l d i v (cid:3) R 1 4 F. 6 1 3 6 1 œ t a r Æ j e l œ z s s o H 2 4 F. 1 1 4 0 1 4 4 k e l e t i H 4 F. 7 2 7 6 1 5 4 k e s Ø d e s e z s Ø r e k ı t s Ø k e y n Ø v z s Ø R 5 F. 2 3 6 3 5 3 2 3 4 4 2 0 1 3 8 1 6 1 4 4 3 7 2 0 1 1 4 7 1 2 7 3 4 3 2 6 3 2 3 2 6 5 1 – 1 8 6 2 1 9 1 1 1 1 0 3 1 7 3 4 6 9 2 3 4 1 4 5 2 6 8 8 6 1 6 4 210 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 6 3 3 3 2 2 1 1 3 2 8 6 3 6 4 n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k o s Æ r r o F a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - z a g s e j l e T k e y n Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` 6 3 3 3 2 2 1 1 3 g Æ s a d ) H S I P N ( k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t 6 3 3 3 2 2 1 1 3 k o k Ø l a t r a t i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B i s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø z a e s Ø d e s e z s Ø r (cid:2) t t e n k o s Æ t r a t z Æ h A l (cid:2) b i a k Ø l a t r a t k o p a l a j (cid:5) d g u y n a s Ø l (cid:2) b k o k Ø l a t r a t 6 F. 1 6 F. i s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø z a e s Ø d e s e z s Ø r l (cid:2) b k o k Ø l a t r a t (cid:2) t t e n k o s Æ t r a t z Æ h A 1 1 6 F. k o p a l a j (cid:5) d g u y n a e s Ø d e s e z s Ø r l (cid:2) b i a k Ø l a t r a t (cid:2) t t e n k o s Æ t r a t z Æ h A 2 1 6 F. i a k Ø l a t r a t k o r Æ k ı g g (cid:4) f s Ø k a j (cid:5) d i s Æ t (cid:5) s o t z i b t t e t e z i f e b e r ı E l 2 6 F. k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H 6 3 3 3 2 2 1 1 3 ) H S I P N ( 6 3 3 3 2 2 1 1 3 g Æ s a d 0 3 2 5 8 1 8 1 2 1 4 3 5 4 1 0 1 6 4 7 3 8 9 2 v (cid:5) z s s a p s Ø v (cid:5) t k a b Ø y g E k o s Æ l o m Æ z s l e 7 F. 7 k e g e l ı l e s Ø k e l e t i h i m l e d e k s e r e K 1 7 F. 6 a k Æ l m Æ z s k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k s Ø k e l e t i h i m l e d e k s e r e k s Ø k e s Ø l e t e v (cid:3) k b Ø y g E l e v Ø l e t Ø v i k k e g e l ı l e 9 7 F. 1 6 1 5 0 4 8 1 6 1 2 1 1 8 1 8 1 9 2 8 3 4 3 6 3 3 3 2 2 1 1 3 2 8 6 3 6 4 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 211 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsai szÆmla (III. 3. 1. ) 8. 53. Az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai szÆmlÆn elszÆmolt mozgÆsok kihatnak az Ørintett egysØgek, szektorok Øs alszektorok vagyonmØrlegØ- ben elszÆmolt nett(cid:2) vagyonra. Ez a vÆltozÆs, amelynek elnevezØse a „nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai miatt”, a szÆmla egyenlegezı tØtele. `tØrtØkelØsi szÆmla (III. 3. 2. ) 8. 54. Az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆn az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek ØrtØkØnek azok ÆrvÆltozÆsa miatt bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsokat kell elszÆmolni. Adott eszk(cid:3)z vagy k(cid:3)telezettsØg esetØben e vÆltozÆs mØrØse a k(cid:3)vetkezı m(cid:2)dokon t(cid:3)rtØnhet: a) b) az elszÆmolÆsi idıszak vØgi ØrtØk Øs az elszÆmolÆsi idıszak eleji ØrtØk k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØgkØnt vagy a vagyonmØrlegbe t(cid:3)rtØnı elsı beker(cid:4)- lØsØnek idıpontja alapjÆn; vagyonmØrlegbıl val(cid:2) kiker(cid:4)lØs (a le(cid:5)rÆs) idıpontjÆban ØrvØnyes ØrtØk Øs az elszÆmolÆsi idıszak eleji ØrtØk k(cid:4)l(cid:3)nbsØgekØnt vagy a vagyon- mØrlegbe t(cid:3)rtØnı elsı beker(cid:4)lØse idıpontja alapjÆn. Ez a k(cid:4)l(cid:3)nbsØg a „nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (vagy vesztesØg)”. A nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg valamely eszk(cid:3)z pozit(cid:5)v irÆnyœ vagy valamely (pØnz(cid:4)gyi) k(cid:3)telezettsØg negat(cid:5)v irÆnyœ ÆtØrtØkelØsØnek felel meg. A nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi vesztesØg valamely eszk(cid:3)z negat(cid:5)v irÆnyœ vagy valamely (pØnz(cid:4)gyi) k(cid:3)telezettsØg pozit(cid:5)v irÆnyœ ÆtØrtØkelØsnek felel meg. 8. 55. Az ÆtØrtØkelØsi szÆmlÆn elszÆmolt gazdasÆgi folyamatok megvÆltoztatjÆk az Ørintett egysØgek vagyonmØrlegØben felt(cid:4)ntetett nett(cid:2) vagyonÆt. Ez a vÆltozÆs „a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg miatt” a szÆmla egyenlegezı tØtele. A forrÆsok Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsai oldalon kell elszÆmolni. 8. 56. Az ÆtØrtØkelØsi szÆmla kØt alszÆmlÆra bonthat(cid:2): a semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg szÆmlÆra (III. 3. 2. 1. ), valamint a reÆl eszk(cid:3)ztar- tÆsi nyeresØg Øs vesztesØg szÆmlÆra (III. 3. 2. 2. ). Semleges eszk(cid:1)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg szÆmla (III. 3. 2. 1. ) 8. 57. A semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg szÆmlÆn az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek ØrtØkØben az ÆltalÆnos Ærsz(cid:5)nvonal vÆltozÆsaival arÆ- nyos vÆltozÆsait kell elszÆmolni. Az ÆtØrtØkelØs ilyen vÆltozÆsai azØrt sz(cid:4)ksØgesek, mert az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek ÆltalÆnos vÆsÆrl(cid:2)erejØt (cid:5)gy lehet szinten tartani. Ezt az ÆtØrtØkelØst a nemzeti vØgsı felhasznÆlÆsra (kØszletvÆltozÆsok nØlk(cid:4)l) vonatkoz(cid:2) Ærindex bevonÆsÆval kell elvØ- gezni. ReÆl eszk(cid:1)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg szÆmla (III. 3. 2. 2. ) 8. 58. A reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg a nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg, valamint a semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs veszte- sØg k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØget mØri. 8. 59. Ha egy adott eszk(cid:3)z(cid:3)n a nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi vesztesØggel cs(cid:3)kkentett nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg meghaladja a semleges eszk(cid:3)ztartÆsi vesztesØggel cs(cid:3)kkentett semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget, akkor annÆl az egysØgnØl, amelynek ez az eszk(cid:3)z a tulajdonÆban van, reÆl eszk(cid:3)z- tartÆsi nyeresØg keletkezik. Ez a nyeresØg arra a tØnyre vilÆg(cid:5)t rÆ, hogy az eszk(cid:3)z tØnyleges Æra az ÆltalÆnos Ærsz(cid:5)nvonalnÆl gyorsabban emelke- dett. Ford(cid:5)tott esetben az eszk(cid:3)z relat(cid:5)v ÆrÆnak cs(cid:3)kkenØse a tulajdonos egysØgnØl reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi vesztesØget eredmØnyez. Hasonl(cid:2)kØppen valamely k(cid:3)telezettsØg relat(cid:5)v ÆrÆnak emelkedØse reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi vesztesØget, m(cid:5)g a k(cid:3)telezettsØg relat(cid:5)v ÆrÆnak cs(cid:3)kkenØse reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØget eredmØnyez a k(cid:3)telezettsØgekben. 212 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - z a g t e z m e N g Æ s a d - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` k e y n k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v e s Ø n e l e j g e m k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 4 K n a b g Æ s a d z a g a k e g Ø s e t z s e v i t t a i m a f (cid:2) r t z s a t a K. 7 K 5 – k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N N A 2 1 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 1 N A 2 – 2 – 2 – 3 – 3 4 – s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g t e z m e N - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m a l m Æ z s i a s Æ z o t l Æ v b Ø y g e k e n Ø n e m u o v l k (cid:1) z (cid:1) k z s e z A : a l m Æ z s. 1 3. I I I – a l b Æ t. 3 1 8. i a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K i a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E b Ø y g e t l o r o s m e n a v o h s Æ m k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N i a s Æ z o t l Æ v n e m u o v l. 9 K 1 k o s Æ z o t l Æ v i t e z e k r e z s s Ø i s Æ l o r o s e B 2 1 K. 3 2 – 3 – i l (cid:4) k l Ø n s Æ t (cid:5) n a l a t r Æ K k o s Æ n o v o l e n o d j a l u t. 8 K 1 – 1 n e b t e z e k r e z s s Ø n a b s Æ l o r o s e b k o s Æ z o t l Æ v t t e z e k t e v (cid:3) k e b i t n i r e z s k o r o t k e z s A k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s E i a s Æ z o t l Æ v k a n Æ s Æ l o r o s e b / a s Æ l Æ z i t e n o m y n a r a z A a s Æ l Æ z i t e n o m e d k a n Æ s Æ l o r o s e b k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k y g a v k (cid:3) z (cid:3) k z s e z A l (cid:4) v (cid:5) k n Æ s Æ l Æ z i t e n o m e d y n a r a z a i a s Æ z o t l Æ v / n a s Æ l Æ z i t e n o m. 1 2 1 K. 2 2 1 K. 1 2 2 1 K. 2 2 2 1 K. 3 3 – 2 – 2 – k e t e l z s Ø K. 2 1 N A 1 – : l ı b b e k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l `. 1 1 N A 1 – 3 – 0 1 7 – 3 9 – 1 2 – 2 – 2 – 4 – 1 – g Æ s a d l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) 0 1 7 – 3 9 – 1 2 – 2 – 2 – 4 – 1 – 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 213 n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - z a g t e z m e N g Æ s a d - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` k e y n k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G n a b g Æ s a d z a g a e s Ø n e l e j g e m k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N (cid:2) l l Æ m e n t t a l a s Ø l e v ß M k a y g r Æ t k Ø t r (cid:6). 3 1 N A. 2 N A. 3 K. 5 K 4 1 4 2 - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v 2 – k o s Æ r r o f ı r e i a i g (cid:2) o b i l e s Ø d e k e v (cid:3) n s e t e z s Ø m r e t l (cid:2) b g Æ s a d z a g a e s Ø l (cid:4) r e k i k k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N l (cid:2) u d r o f ı l e n e b t e z s Ø m r e T k (cid:3) z (cid:3) k z s e i g Æ s a d z a g e s Ø l (cid:4) r e m i k i e t e s e b Ø y g e k e n Ø s Ø l (cid:4) r e k i k k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N (cid:2) l a v l (cid:2) b g Æ s a d z a g. 6 K 7 – 1 6 K. 6 – 2 6 K. 1 – k e g Ø s e t z s e v i t t a i m a f (cid:2) r t z s a t a K. 7 K b Ø y g e t l o r o s m e n a v o h s Æ m k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N i a s Æ z o t l Æ v n e m u o v l i l (cid:4) k l Ø n s Æ t (cid:5) n a l a t r Æ K k o s Æ n o v l e n o d j a l u t. 9 K. 8 K 4 – n e b t e z e k r e z s s Ø n a b s Æ l o r o s e b k o s Æ z o t l Æ v t t e z e k t e v (cid:3) k e b i t n i r e z s k o r o t k e z s A k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s E i a s Æ z o t l Æ v k a n Æ s Æ l o r o s e b k a n Æ s Æ l o r o s e b k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k y g a v k (cid:3) z (cid:3) k z s e z A l (cid:4) v (cid:5) k n Æ s Æ l Æ z i t e n o m e d y n a r a z a i a s Æ z o t l Æ v / n a s Æ l Æ z i t e n o m. 1 2 1 K. 2 2 1 K. 2 2 2 1 K. k o s Æ z o t l Æ v i t e z e k r e z s s Ø i s Æ l o r o s e B 2 1 K. 1 1 - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g t e z m e N - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n 3 4 2 – 2 – 4 2 – 1 – 1 – s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( 2 – 7 1 4 2 4 9 – 8 – 1 – 2 – g Æ s a d l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) 2 – 7 1 4 2 4 9 – 8 – 1 – 2 – i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m i a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K i a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E 214 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - z a g t e z m e N g Æ s a d - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` k e y n k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G : l ı b b e - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g t e z m e N - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m i a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K i a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E 2 – 1 – 2 3 – s i l Æ i r e t a m m i t l e m r e t m e N. 2 2 N A k a v a j k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g r Æ t t l e m r e t m e N. 1 2 N A 4 1 k e g Ø s e t z s e v i t t a i m a f (cid:2) r t z s a t a K s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k i l (cid:4) k l Ø n s Æ t (cid:5) n a l a t r Æ K k o s Æ n o v l e n o d j a l u t. 7 K. 8 K F A 2 3 1 3 – 3 2 – 2 4 – s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P 0 1 K. 1 – 1 – 1 1 m e n Æ v o h s Æ m k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k i a s Æ z o t l Æ v n e m u o v l b Ø y g e t l o r o s k o s Æ z o t l Æ v i t e z e k r e z s s Ø i s Æ l o r o s e B 2 1 K. n e b t e z e k r e z s s Ø n a b s Æ l o r o s e b k o s Æ z o t l Æ v t t e z e k t e v (cid:3) k e b i t n i r e z s k o r o t k e z s A k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s E i a s Æ z o t l Æ v k a n Æ s Æ l o r o s e b / a s Æ l Æ z i t e n o m y n a r a z A a s Æ l Æ z i t e n o m e d k a n Æ s Æ l o r o s e b k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k y g a v k (cid:3) z (cid:3) k z s e z A l (cid:4) v (cid:5) k n Æ s Æ l Æ z i t e n o m e d y n a r a z a i a s Æ z o t l Æ v / n a s Æ l Æ z i t e n o m. 1 2 1 K. 2 2 1 K. 1 2 2 1 K. 2 2 2 1 K. R D S s Ø y n a r a s i r Æ t e n o M k e t Ø t e b s Ø z n Ø p z s Ø K : l ı b b e. 1 F A. 2 F A 2 2 1 2 2 2 7 2 – 2 – 2 2 g Æ s a d 7 1 5 3 2 2 2 7 l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) 7 1 5 3 2 2 2 7 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 215 n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s - z a g t e z m e N g Æ s a d - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - z Æ h m a l l ` k e y n k o s Æ t r a t z Æ H s Æ t r a t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G - (cid:4) z n Ø p m e N - a l a l l Æ v i y g k o t i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t k o s Æ t r a t z Æ H ) H S I P N ( - z Æ h m a l l ` k e y n Ø m z Ø t n i - z a g t e z m e N - o s Æ t r a t z Æ H ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m i a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K i a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E 7 1 2 2 4 – 7 1 a s Æ z o t l Æ v n e m u l o v b Ø y g e k (cid:5) z (cid:5) k z s E s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:4) t t e n i t t a i m. 2 0 1 B. 4 – 2 1 – 3 – k e l e t i H. 4 F A 4 – i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e y n Ø v z s Ø R k o r (cid:5) p a p k Ø t r Ø. 3 F A 3 – 3 k e s Ø d e s e z s Ø r e k ı t s Ø k e y n Ø v z s Ø R. 5 F A 2 2 – 2 k o k Ø l a t r a t i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B v (cid:5) z s s a p s Ø v (cid:5) t k a b Ø y g E k o s Æ l o m Æ z s l e. 6 F A. 7 F A 2 2 g Æ s a d 4 – l d (cid:3) f l (cid:4) k A k a n Æ j Æ l m Æ z s s Ø k u r ` - Æ t a t l Æ g l o z s - Æ l m Æ z s k o s k a n Æ j n e s e z s s (cid:10) 4 – 2 216 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i i s Ø l e k Ø t r Ø t ` a l m Æ z s. 2 3. I I I - t e z m e N g Æ s a d z a g ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v g Ø s e t z s e v / g Ø s e r e y n i s Æ t r a t z (cid:3) k z s e s e g e l v Ø N 1 1 K. k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N N A 4 4 1 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 1 N A 3 6 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 2 N A 1 8 k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g r Æ t t l e m r e t m e N. 1 2 N A 0 8 s i l Æ i r e t a m m i t l e m r e t m e N. 2 2 N A 1 k a v a j k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l `. 1 1 N A 8 5 k a y g r Æ t k Ø t r (cid:6). 3 1 N A 1 k e t e l z s Ø K. 2 1 N A 4 4 2 2 2 1 8 7 3 6 7 7 1 5 8 1 s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P F A 8 7 5 k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k k e t Ø t e b s Ø z n Ø p z s Ø K. 2 F A R D S s Ø y n a r a s i r Æ t e n o M. 1 F A 1 1 4 4 0 2 8 1 1 1 3 2 3 2 2 1 0 8 5 3 8 2 2 5 5 4 5 4 8 5 5 3 3 - t e z m e N g Æ s a d z a g 0 8 2 6 2 1 1 1 1 7 8 4 5 1 2 5 1 2 6 1 1 4 8 7 2 1 4 4 2 2 4 7 4 3 1 i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e y n Ø v z s Ø R. 3 F A 3 0 3 6 1 0 4 4 k o r (cid:5) p a p k Ø t r Ø k e l e t i H. 4 F A 4 3 4 3 7 1 6 1 s Ø k e y n Ø v z s Ø R. 5 F A 5 6 1 0 1 1 1 3 3 k e s Ø d e s e z s Ø r e k ı t i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B. 6 F A k o k Ø l a t r a t 0 8 2 6 2 1 1 1 1 7 8 4 5 1 2 5 1 2 1 9 2 1 4 4 4 3 i s Ø l e k Ø t r Ø t ` a l m Æ z s. 2 3. I I I a l m Æ z s i s Ø l e k Ø t r Ø t ` : a l m Æ z s. 2 3. I I I – a l b Æ t. 4 1 8. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m i a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K i a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 217 k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - t e z m e N g Æ s a d z a g ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v v (cid:5) z s s a p s Ø v (cid:5) t k a b Ø y g E. 7 F A k o s Æ l o m Æ z s l e i s Æ t r a t z (cid:3) k z s e s e g e l m e S g Ø s e r e y n a l m Æ z s. 1 2 3. I I I 2 9 2 4 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:4) t t e n A t t a i m g Ø s e t z s e v / g Ø s e r e y n i s Æ t r a t z (cid:5) k z s e s e g e l m e s i s Æ t r a t z (cid:3) k z s e s e g e l m e S g Ø s e t z s e v / g Ø s e r e y n. 3 0 1 B. 1 1 1 K. k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N N A 1 0 1 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 1 N A 0 6 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 2 N A 1 4 k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g r Æ t t l e m r e t m e N. 1 2 N A 0 4 s i l Æ i r e t a m m i t l e m r e t m e N. 2 2 N A 1 k a v a j k a y g r Æ t k Ø t r (cid:6). 3 1 N A 1 k e t e l z s Ø K. 2 1 N A 2 k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l `. 1 1 N A 8 5 3 2 2 1 1 2 3 2 9 2 1 2 6 2 1 k e t Ø t e b s Ø z n Ø p z s Ø K. 2 F A 8 2 3 1 6 6 2 1 2 6 4 1 8 6 6 3 s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P F A 8 1 0 7 k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k R D S s Ø y n a r a s i r Æ t e n o M. 1 F A 4 1 s Æ t r a t k o s 2 3 6 5 0 2 4 3 8 1 8 2 2 4 2 2 2 2 1 1 2 1 2 1 8 2 3 - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S ) H S I P N ( 6 5 5 2 2 - t e z m e N g Æ s a d z a g 8 9 1 1 2 1 1 1 1 5 5 8 7 6 7 1 8 9 1 1 2 1 1 1 1 5 5 8 7 6 7 1 - z s e s e g e l m e S i s Æ t r a t z (cid:3) k g Ø s e r e y n a l m Æ z s. 1 2 3. I I I 6 3 3 6 3 1 1 1 7 4 1 7 1 2 0 3 2 5 1 5 1 2 3 i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m i a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K i a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E 218 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet i s Æ t r a t z (cid:3) k z s e l Æ e R g Ø s e r e y n a l m Æ z s. 2 2 3. I I I 8 2 9 2 8 2 8 7 4 1 2 2 6 2 - t e z m e N g Æ s a d z a g 1 1 6 9 2 8 2 7 6 8 0 2 1 8 7 8 6 2 5 2 8 i t t a i m g Ø s e t z s e v / g Ø s e r e y n i s Æ t r a t z (cid:5) k z s e s e g e l m e S s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:4) t t e n i s Æ t r a t z (cid:3) k z s e l Æ e R g Ø s e t z s e v / g Ø s e r e y n k o s Æ l o m Æ z s l e. 1 3 0 1 B. 2 1 1 K. 2 3 v (cid:5) z s s a p s Ø v (cid:5) t k a b Ø y g E. 7 F A 3 ) H S I P N ( 1 3 k o s s Æ t r a t 4 7 k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` 4 1 7 8 1 4 1 k o k Ø l a t r a t i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B. 6 F A 1 1 k e s Ø d e s e z s Ø r e k ı t s Ø k e y n Ø v z s Ø R. 5 F A 4 k e l e t i H. 4 F A 1 4 2 3 1 2 8 6 1 k o r (cid:5) p a p k Ø t r Ø 1 2 1 i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e y n Ø v z s Ø R. 3 F A 2 9 1 4 1 5 2 k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( - t e z m e N g Æ s a d z a g - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m i a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K i a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E 8 2 6 2 7 5 1 8 5 3 2 7 7 6 7 1 3 1 2 1 3 8 2 9 2 8 2 8 7 1 8 5 3 2 7 7 6 7 1 - z (cid:3) k z s e l Æ e R - e r e y n i s Æ t r a t a l m Æ z s g Ø s. 2 2 3. I I I k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N N A 3 4 1 2 1 4 2 2 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 1 N A 3 k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l `. 1 1 N A k a y g r Æ t k Ø t r (cid:6). 3 1 N A k e t e l z s Ø K. 2 1 N A 3 s i l Æ i r e t a m m i t l e m r e t m e N. 2 2 N A k a v a j k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 2 N A 0 4 k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g r Æ t t l e m r e t m e N. 1 2 N A 0 4 1 1 2 1 2 1 1 1 2 2 2 2 2 2 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 219 k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - t e z m e N g Æ s a d z a g ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( - t e z m e N g Æ s a d z a g - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m i a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K i a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E 4 5 – 3 – 0 5 – 2 – 6 – 7 – 7 1 – 8 1 – s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P F A 0 1 – 3 1 – 6 – 0 2 – 2 – 2 5 – 5 – 7 5 – k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k 2 3 – 7 1 6 9 2 – 8 – 7 – 8 7 1 – 0 8 2 9 2 1 5 1 5 i s Æ t r a t z (cid:5) k z s e l Æ e R 2 3 0 1 B. i t t a i m g Ø s e t z s e v / g Ø s e r e y n s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:4) t t e n 2 – 9 2 – 1 – 2 – 6 2 – 1 – k e t Ø t e b s Ø z n Ø p z s Ø K. 2 F A 8 – 3 – 7 1 – 2 – 0 3 – 2 – 1 – 6 – 1 – 2 – 3 – v (cid:5) z s s a p s Ø v (cid:5) t k a b Ø y g E. 7 F A 3 – k o s Æ l o m Æ z s l e 1 – 7 – 7 – i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B. 6 F A 1 – 1 – k o k Ø l a t r a t 6 3 3 s Ø k e y n Ø v z s Ø R. 5 F A 1 3 k e s Ø d e s e z s Ø r e k ı t 1 6 1 3 3 1 1 i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e y n Ø v z s Ø R. 3 F A 1 1 1 k o r (cid:5) p a p k Ø t r Ø 9 2 – 1 – 3 – 7 – 8 1 – k e l e t i H. 4 F A 1 – 4 2 – 2 – 2 2 6 – 1 – 5 1 1 5 8 2 – 1 – 7 – 1 – 5 – 3 – R D S s Ø y n a r a s i r Æ t e n o M. 1 F A 3 – 3 – 3 – 2 3 – 7 1 6 9 2 – 8 – 7 – 220 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet VAGYONM(cid:6)RLEGEK (IV) (5) 8. 60. A mØrlegek cØlja, hogy az elszÆmolÆsi idıszak kezdetØn Øs vØgØn Ætfog(cid:2) kØpet adjanak az egysØgek eszk(cid:3)zeirıl, k(cid:3)telezettsØgeirıl Øs nett(cid:2) vagyonÆr(cid:2)l, valamint a mØrlegek k(cid:3)z(cid:3)tti vÆltozÆsokr(cid:2)l. A sorrend a k(cid:3)vetkezı: a) nyit(cid:2)mØrleg (IV. 1); b) a vagyonmØrleg vÆltozÆsai (IV. 2); c) zÆr(cid:2)mØrleg (IV. 3). Nyit(cid:2)mØrleg (IV. 1) 8. 61. A nyit(cid:2)mØrlegben azoknak az eszk(cid:3)z(cid:3)knek Øs k(cid:3)telezettsØgeknek az ØrtØkØt kell elszÆmolni, amellyel a szervezeti egysØgek az elszÆmolÆsi idı- szak kezdetØn rendelkeznek. Ezeknek a tØteleknek az osztÆlyozÆsa az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek osztÆlyozÆsÆt k(cid:3)veti. (cid:6)rtØkelØs(cid:4)k az elszÆmolÆsi idıszak kezdetØn ØrvØnyes foly(cid:2) Æron t(cid:3)rtØnik. Az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØg – a szÆmla egyenlegezı tØtele – az elszÆmolÆsi idıszak kezdetØn rendelkezØsre Æll(cid:2) nett(cid:2) vagyon. A vagyonmØrleg vÆltozÆsai (IV. 2) 8. 62. A vagyonmØrleg vÆltozÆsai szÆmlÆn az elszÆmolÆsi idıszak folyamÆn az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek ØrtØkØben bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsokat kell elszÆmolni, tovÆbbÆ ez a szÆmla (cid:3)sszes(cid:5)ti a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı felhalmozÆsi szÆmlÆkon elszÆmolt ØrtØkeket, azaz (cid:3)sszevonja a megtakar(cid:5)tÆs Øs tıket- ranszfer miatti nett(cid:2) vagyonvÆltozÆst, az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsai miatti nett(cid:2) vagyonvÆltozÆst Øs a nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg miatti nett(cid:2) vagyonvÆltozÆst. ZÆr(cid:2)mØrleg (IV. 3) 8. 63. A zÆr(cid:2)mØrlegben azoknak az eszk(cid:3)z(cid:3)knek Øs k(cid:3)telezettsØgeknek az ØrtØke szerepel, amellyel a szervezeti egysØgek az elszÆmolÆsi idıszak vØgØn rendelkeznek. Ezeknek a tØteleknek az osztÆlyozÆsa ugyanazt az osztÆlyozÆst k(cid:3)veti, amelynek alapjÆn a nyit(cid:2)mØrleg (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsa t(cid:3)rtØ- nik, s az ØrtØkelØs az idıszak vØgØnek foly(cid:2)Ærain alapul. Az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØg az elszÆmolÆsi idıszak vØgØn meglØvı nett(cid:2) vagyon. 8. 64. Valamely eszk(cid:3)z vagy k(cid:3)telezettsØg zÆr(cid:2)mØrlegben felt(cid:4)ntetett ØrtØke a nyit(cid:2)mØrlegben szereplı ØrtØk Øs a vagyonmØrleg vÆltozÆsai szÆmlÆn az eml(cid:5)tett tØtel vonatkozÆsÆban elszÆmolt ØrtØk (cid:3)sszegØnek felel meg. A K(cid:10)LF(cid:9)LD SZ`ML`K (V. ) 8. 65. A k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆin a rezidens Øs a nem rezidens egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveleteket kell elszÆmolni. A k(cid:4)lf(cid:3)ld mint olyan nem kØpez gazdasÆgi szektort, de a rendszer struktœrÆjÆn bel(cid:4)l ilyen szerepet t(cid:3)lt be. 8. 66. A k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆk ugyanazt a felØp(cid:5)tØst k(cid:3)vetik, mint a gazdasÆgi szektorok szÆmlÆi, tehÆt a k(cid:3)vetkezıkØppen csoportos(cid:5)that(cid:2)ak: a) foly(cid:2)szÆmlÆk; b) felhalmozÆsi szÆmlÆk; c) vagyonmØrlegek. 8. 67. Ezek a szÆmlÆk a k(cid:4)lf(cid:3)ld szempontjÆb(cid:2)l figyelik a gazdasÆgi mßveleteket. ˝gy az, ami a k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmÆra forrÆs, a teljes gazdasÆg szÆmÆra fel- hasznÆlÆst jelent Øs ford(cid:5)tva. TovÆbbÆ valamely k(cid:4)lf(cid:3)ldi tulajdonban lØvı pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z a teljes gazdasÆg szÆmÆra k(cid:3)telezettsØget jelent Øs ford(cid:5)tva (kivØve a monetÆris aranyat Øs a k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogokat). (5) LÆsd a 7. fejezetet: „VagyonmØrlegek”. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 221 a l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( g Æ s a d - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - z a g s e j l e T - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n n e s e z s s (cid:10) a l m Æ z S g e l r Ø m (cid:2) t i y N k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k 7 8 5 1 8 8 3 1 4 5 4 1 9 0 4 1 6 1 1 7 7 7 1 3 1 1 3 1 1 7 4 1 8 3 0 1 2 2 0 1 2 1 2 1 8 2 1 0 4 3 5 0 1 4 4 7 3 4 1 3 4 9 6 1 8 2 3 6 0 4 1 4 5 1 7 7 9 8 7 8 6 k o r (cid:5) p a p k Ø t r Ø i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e y n Ø v z s Ø R. 3 F A 0 9 0 5 9 R D S s Ø y n a r a s i r Æ t e n o M. 1 F A 0 9 6 0 8 k e t Ø t e b s Ø z n Ø p z s Ø K. 2 F A 2 8 3 0 5 1 0 4 8 8 9 1 k e s Ø d e s e z s Ø r e k ı t s Ø k e y n Ø v z s Ø R. 5 F A 0 0 2 1 5 6 2 1 1 1 4 k e l e t i H. 4 F A 0 5 7 8 1 1 5 1 1 4 2 0 1 1 5 2 8 2 2 0 7 7 2 8 4 1 5 0 1 3 6 2 1 5 2 1 4 8 3 1 0 7 6 9 2 1 3 1 1 0 7 7 7 8 5 1 8 8 3 1 4 5 4 1 9 0 4 1 6 9 3 5 2 1 7 3 5 9 1 5 3 3 2 1 i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B. 6 F A 5 2 0 3 0 2 1 9 2 4 0 7 3 6 2 6 9 3 k o k Ø l a t r a t. 1 V I 5 9 5 6 7 9 2 8 9 2 6 1 2 1 9 8 2 7 8 6 4 8 3 3 7 1 8 1 s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P F A 7 9 8 8 0 5 3 6 9 3 9 1 8 1 2 7 1 2 9 7 6 3 7 5 5 6 3 7 k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N N A 1 4 0 5 4 4 1 1 9 5 1 2 2 8 2 4 2 3 2 2 9 9 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 1 N A 1 0 0 3 4 0 1 1 0 0 1 8 9 6 1 3 4 2 7 4 0 6 k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l `. 1 1 N A 8 7 8 2 9 9 3 1 9 3 2 4 1 1 3 2 4 4 5 5 k a v a j s i l Æ i r e t a m m i t l e m r e t m e N. 2 2 N A 1 5 3 2 1 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 2 N A 0 4 0 2 0 4 k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g r Æ t t l e m r e t m e N. 1 2 N A 9 8 9 1 7 3 k e t e l z s Ø K. 2 1 N A 5 8 k a y g r Æ t k Ø t r (cid:6). 3 1 N A 8 3 5 7 4 1 4 0 9 5 8 7 5 7 9 8 7 1 4 2 1 1 4 2 1 1 2 0 1 1 8 1 8 1 3 2 2 7 2 5 7 3 9 0 8 3 6 6 2 2 9 9 7 4 0 6 4 4 5 5 1 3 2 2 7 2 5 7 8 3 9 0 8 3 6 6 g e l r Ø m (cid:2) t i y N. 1 V I i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K k e g e l r Ø m n o y g a V : a l m Æ z s. V I – a l b Æ t. 5 1 8. k (cid:1) z (cid:1) k z s E 222 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet a l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t 1 6 3 9 5 2 0 3 5 3 8 0 1 2 2 i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v 7 3 1 m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v k o s Æ l o m Æ z s l e v (cid:5) z s s a p s Ø v (cid:5) t k a b Ø y g E. 7 F A 0 5 1 9 1 5 5 3 7 2 2 4 3 1 1 6 3 k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( g Æ s a d - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - z a g s e j l e T - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n n e s e z s s (cid:10) a l m Æ z S i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K k (cid:1) z (cid:1) k z s E 2 9 6 0 1 6 7 2 6 1 4 0 1 5 7 3 2 5 3 4 0 0 3 1 8 6 2 1 2 1 4 n o y g a v (cid:4) t t e N 0 9 B. / s Æ z o t l Æ v z (cid:3) k z s e s e z s s (cid:10) s Æ z o t l Æ v g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N N A 0 9 2 1 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 1 N A 2 8 1 1 – s i l Æ i r e t a m m i t l e m r e t m e N. 2 2 N A k a v a j k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 2 N A 8 0 1 k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g r Æ t t l e m r e t m e N. 1 2 N A 8 0 1 2 1 k e t e l z s Ø K. 2 1 N A 9 2 k a y g r Æ t k Ø t r (cid:6). 3 1 N A 3 2 – k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l `. 1 1 N A 0 5 1 1 6 5 5 2 0 2 1 4 0 3 0 3 0 1 1 1 6 7 4 4 0 1 9 4 8 4 1 5 2 1 2 1 2 4 4 2 8 4 9 8 2 9 3 2 4 3 6 1 3 9 1 1 9 1 2 - o t l Æ v n o y g a V k o s Æ z 0 3 1 7 8 1 2 – 2 2 2 3 1 5 6 1 2 1 7 0 3 1 7 8 7 i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e y n Ø v z s Ø R. 3 F A 1 2 k o r (cid:5) p a p k Ø t r Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k R D S s Ø y n a r a s i r Æ t e n o M. 1 F A k e t Ø t e b s Ø z n Ø p z s Ø K. 2 F A 7 1 7 1 5 1 0 8 1 7 9 2 8 6 5 3 2 1 3 1 8 1 9 1 1 8 7 1 1 1 1 9. 2 V. I 7 6 7 1 9 7 7 6 8 2 3 3 6 7 1 5 8 2 5 5 1 s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P F A 1 8 4 9 2 3 2 1 9 9 1 3 3 0 3 7 7 5 2 8 4 9 8 2 9 3 2 4 3 6 1 3 9 1 1 9 1 2 7 8 7 9 1 0 3 1 7 8 1 - o t l Æ v n o y g a V k o s Æ z. 2 V. I 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 223 0 5 2 0 8 8 3 2 8 1 0 5 2 9 1 7 1 2 9 2 4 1 2 8 7 7 3 3 3 1 2 7 7 8 3 g Æ s a d 4 2 4 ) H S I P N ( 8 2 3 9 k o s s Æ t r a t 0 3 8 3 8 6 2 4 i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B. 6 F A k o k Ø l a t r a t k e s Ø d e s e z s Ø r e k ı t s Ø k e y n Ø v z s Ø R. 5 F A 9 k e l e t i H. 4 F A 7 2 3 6 1 9 1 5 4 4 3 5 3 1 8 3 1 0 4 2 5 7 g Æ s a d 8 3 0 1 5 4 6 1 – 0 8 8 0 2 8 2 7 8 6 2 9 2 1 5 5 2 8 1 5 7 1 2 2 4 – 7 1 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 s Ø k o s Æ t (cid:5) r a k a t g e M k e r e f z s n a r t e k ı t b Ø y g e k (cid:5) z (cid:5) k z s E - n e m u l o v a s Æ z o t l Æ v i s Æ t r a t z (cid:3) k z s e s e g e l m e S g Ø s e t z s e v / g Ø s e r e y n i s Æ t r a t z (cid:5) k z s e s e g e l v Ø N g Ø s e t z s e v / g Ø s e r e y n. 2 0 1 B. 3 0 1 B. 1 3 0 1 B. g Ø s e t z s e v / g Ø s e r e y n i s Æ t r a t z (cid:3) k z s e l Æ e R 2 3 0 1 B. 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 : t t a i m k ı z e k t e v (cid:5) k a. 1 0 1 B. 4 3 – 5 3 5 1 3 6 7 2 2 0 1 6 1 2 , s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:4) t t e N 0 1 B. n e s e z s s (cid:5) 0 3 2 5 5 0 1 7 3 v (cid:5) z s s a p s Ø v (cid:5) t k a b Ø y g E. 7 F A 7 6 0 4 8 1 6 1 2 k o s Æ l o m Æ z s l e 0 5 2 0 8 8 3 2 8 a l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - z a g s e j l e T - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n n e s e z s s (cid:10) a l m Æ z S i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K k (cid:1) z (cid:1) k z s E 224 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet a l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - z a g s e j l e T k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` g Æ s a d ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( g Æ s a d - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - z a g s e j l e T - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) k A - Æ j Æ l m Æ z s k a n s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s k o s Æ t - Æ j Æ l m Æ z s k a n n e s e z s s (cid:10) a l m Æ z S. 3 V. I 2 6 3 7 8 8 3 5 7 9 6 9 4 1 2 2 3 3 6 8 9 6 6 3 2 7 9 1 s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P F A 8 7 9 2 0 8 3 9 1 5 8 1 0 2 5 0 2 2 2 5 7 0 3 6 k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N N A 1 3 3 5 5 4 1 7 4 6 1 2 3 9 2 9 4 3 4 0 4 0 1 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 1 N A 3 8 1 3 3 0 1 6 2 0 1 9 5 7 1 4 6 2 6 3 3 6 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 2 N A 8 4 1 2 2 4 k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g r Æ t t l e m r e t m e N. 1 2 N A 7 9 0 2 8 3 k e t e l z s Ø K. 2 1 N A 4 1 1 k a y g r Æ t k Ø t r (cid:6). 3 1 N A 1 4 3 8 4 5 4 0 2 6 8 0 6 1 0 1 8 8 1 2 0 1 5 6 2 8 8 2 3 7 1 1 5 8 8 6 0 4 2 7 1 1 5 8 0 0 0 4 k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l `. 1 1 N A 8 2 0 3 0 0 1 3 3 9 0 7 4 1 2 5 2 3 8 7 5 k (cid:3) z (cid:3) k z s e s i l Æ i r e t a m m i t l e m r e t m e N. 2 2 N A 1 5 3 2 1 1 8 6 g e l r Ø m (cid:2) r Æ Z k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k 3 9 1 1 1 2 4 2 1 5 9 0 1 6 0 4 8 2 6 4 2 0 3 1 8 7 2 7 3 3 4 n o y g a v (cid:4) t t e N 0 9 B. 7 1 7 1 5 7 5 1 4 0 7 1 9 8 4 1 4 3 4 3 4 4 4 1 1 9 9 4 5 6 6 7 4 1 3 0 6 1 8 3 0 1 2 4 0 1 3 8 2 1 1 4 1 0 4 k e t Ø t e b s Ø a t u l a V. 2 F A 9 9 3 5 1 7 5 1 0 4 1 1 1 5 k e y n Ø v z s Ø r a k o r (cid:5) p a p k Ø t r (cid:6). 3 F A 1 1 1 0 3 0 1 9 2 8 0 9 3 3 2 2 2 1 1 0 6 1 6 1 1 8 3 1 4 4 1 4 3 1 l (cid:4) k l Ø n 0 5 6 1 7 6 7 9 1 1 2 4 3 8 4 1 4 4 5 4 7 5 6 9 9 2 7 k e s Ø d e s e z s Ø r e k ı t s Ø k e y n Ø v z s Ø R. 5 F A 9 0 2 0 7 6 6 4 4 2 4 k e l e t i H. 4 F A 7 7 0 5 3 1 0 6 1 9 2 8 3 2 4 2 6 1 0 8 1 7 1 8 1 1 5 2 9 0 4 5 9 1 3 7 3 2 1 i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B. 6 F A 5 2 0 3 0 2 9 2 3 4 8 0 4 6 2 k o k Ø l a t r a t 9 8 4 5 3 5 3 3 1 1 2 3 4 7 1 v (cid:5) z s s a p s Ø v (cid:5) t k a b Ø y g E. 7 F A 7 5 1 5 2 5 9 1 1 8 8 2 5 5 1 k o s Æ l o m Æ z s l e R D S s Ø y n a r a s i r Æ t e n o M. 1 F A 7 0 7 1 8 8 8 7 4 0 4 0 1 6 3 3 6 3 8 7 5 5 6 2 8 8 2 8 6 0 4 0 0 0 4 8 6 2 5 1 8 8 8 7 7 1 7 1 5 7 5 1 4 0 7 1 9 8 4 1 4 3 4 3 4 4 g e l r Ø m (cid:2) r Æ Z. 3 V. I i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K k (cid:1) z (cid:1) k z s E 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 225 FOLY(cid:1)SZ`ML`K TermØkek Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)lf(cid:1)ld szÆmlÆja (V. I) 8. 68. Az Æruk Øs szolgÆltatÆsok importjÆt a szÆmla forrÆsoldalÆn, m(cid:5)g azok exportjÆt a felhasznÆlÆsoldalÆn kell elszÆmolni. A forrÆsok Øs felhasznÆ- lÆsok k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØg a szÆmla egyenlegezı tØtele, aminek elnevezØse: „Æruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)lsı egyenlege”. Ha ennek ØrtØke pozit(cid:5)v, akkor a k(cid:4)lf(cid:3)ld szempontjÆb(cid:2)l t(cid:3)bblet keletkezett, a nemzetgazdasÆg oldalÆn pedig hiÆny, Øs ford(cid:5)tva, amennyiben az negat(cid:5)v. 8. 69. A rezidens egysØgek kibocsÆtÆsÆnak mØrØsØvel (cid:3)sszhangban Æll(cid:2) m(cid:2)don az importot alapÆron kell ØrtØkelni, azaz az importad(cid:2)k nØlk(cid:4)l, de az importtÆmogatÆsokkal egy(cid:4)tt. Az Æruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn az importot FOB-paritÆson kell ØrtØkelni. A termØkexport ØrtØkelØse ugyancsak FOB-paritÆson t(cid:3)rtØnik. Ha a szÆll(cid:5)tÆsi Øs biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat a rezidens egysØgek nyœjtjÆk, amelyek d(cid:5)jÆt a termØkek FOB-paritÆson ØrtØkelt importja tartal- mazza (azaz a gyÆr Øs az exportÆl(cid:2) orszÆg hatÆra k(cid:3)z(cid:3)tt), akkor ezek ØrtØkØnek szerepelnie kell az Ærut importÆl(cid:2) orszÆgok szolgÆltatÆsex- portjÆban. Ford(cid:5)tott esetben, tehÆt ha a termØkexport FOB-paritÆsœ ØrtØkØben foglalt szÆll(cid:5)tÆsi Øs biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat nem rezidens egy- sØgek nyœjtjÆk, akkor azokat az Ærut exportÆl(cid:2) gazdasÆg szolgÆltatÆsimportjÆnak ØrtØkØben kell elszÆmolni. Elsıdleges j(cid:1)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:1)ld szÆmlÆja (V. II) 8. 70. Az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆnak cØlja, hogy meghatÆrozza a foly(cid:2) tranzakci(cid:2)k k(cid:4)lsı egyenlegØt, amely a rendszer struktœrÆjÆban a gazdasÆgi szektorok Æltal elØrt megtakar(cid:5)tÆshoz kapcsol(cid:2)dik. Ez a szÆmla a szÆmlÆk sorozatÆnak egyetlen szektorra vonatkoz(cid:2) t(cid:3)m(cid:3)r(cid:5)tett vÆltozata, s elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆt(cid:2)l a j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmlÆig terjed. 8. 71. Az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆnak forrÆsoldalÆn az Æruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)lsı egyenlege jelenik meg. SzintØn ennek a szÆmlÆnak a forrÆs- vagy a felhasznÆlÆsoldalÆn kell elszÆmolni az (cid:3)sszes olyan j(cid:3)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßveletet (a tıket- ranszferek kivØtelØvel), amelynek a k(cid:4)lf(cid:3)ld is rØszese lehet. K(cid:7)LS(cid:8) FELHALMOZ`SI SZ`ML`K (V. III) TıkeszÆmla (V. III. 1) 8. 72. A k(cid:4)lsı tıkeszÆmlÆn a nem rezidens egysØgek nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlegØt kell elszÆmolni, Øs mØri a megtakar(cid:5)tÆs Øs a tıketranszferek miatti nett(cid:2) vagyonvÆltozÆst. 8. 73. A tıkeszÆmla egyenlegezı tØtele a k(cid:4)lf(cid:3)ld nett(cid:2) hitelnyœjtÆsa vagy nett(cid:2) hitelfelvØtele. Ennek nagysÆga azonos – de ellenkezı elıjellel – a rezi- dens gazdasÆgi szektorok nett(cid:2) hitelnyœjtÆsÆnak vagy nett(cid:2) hitelfelvØtelØnek (cid:3)sszegØvel. PØnz(cid:4)gyi szÆmla (V. III. 2) 8. 74. A k(cid:4)lsı pØnz(cid:4)gyi szÆmla felØp(cid:5)tØse azonos a gazdasÆgi szektorok pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆinak felØp(cid:5)tØsØvel. Az eszk(cid:1)z(cid:1)k egyØb vÆltozÆsai szÆmla (V. III. 3) 8. 75. A gazdasÆgi szektorokhoz hasonl(cid:2)an az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsa miatti, valamint a nØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:2) vagyonvÆltozÆst egymÆst k(cid:3)vetıen kell meghatÆrozni; az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg megoszlik semleges Øs reÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØgre Øs vesztesØgre. 8. 76. A termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k annak a konvenci(cid:2)nak az ØrtelmØben nem szerepelnek a k(cid:4)lf(cid:3)ld felhalmozÆsi szÆmlÆin, valamint vagyonmØrlegeiben, amely szerint be kell iktatni egy kØpzett szervezeti egysØget azt feltØtelezve, hogy a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)vetelØse van mÆs gazdasÆgok rezi- dens egysØgeinek eszk(cid:3)zeivel szemben, Øs ford(cid:5)tva. 226 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet VAGYONM(cid:6)RLEGEK (V. IV) 8. 77. A k(cid:4)lf(cid:3)ld vagyonmØrlege pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)ket Øs k(cid:3)telezettsØgeket tartalmaz. Ebben a vagyonmØrlegben az eszk(cid:3)z(cid:3)k oldalon a nem rezidens Øs a rezidens egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti monetÆrisarany- Øs az SDR-vÆsÆrlÆst Øs -ØrtØkes(cid:5)tØst kell elszÆmolni. 8. 16. tÆbla – A k(cid:4)lf(cid:1)ld teljes szÆmlasorozata (a k(cid:4)lgazdasÆgi mßveletek szÆmlÆi) V. I: TermØkek Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)lf(cid:1)ld szÆmlÆja FelhasznÆlÆs P. 6 P. 61 P. 62 TermØkek Øs szolgÆltatÆsok exportja TermØkexport SzolgÆltatÆsexport ForrÆs P. 7 P. 71 P. 72 536 462 74 `ru- Øs szolgÆltatÆsimport TermØkimport SzolgÆltatÆsimport 497 392 105 B. 11 `ruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:7)lsı egyenlege – 39 V. II: Elsıdleges j(cid:1)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:1)ld szÆmlÆja FelhasznÆlÆs ForrÆs B. 11 TermØkek Øs szolgÆltatÆsok k(cid:7)lsı egyenlege – 39 D. 1 D. 11 D. 2 D. 21 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem BØrek Øs keresetek TermelØsi Øs importad(cid:2)k TermØkad(cid:2)k D. 211 HozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:6)A) D. 212 Importad(cid:2)k Øs importvÆmok a H(cid:6)A kivØtelØvel D. 2121 ImportvÆmok D. 2122 D. 21 D. 214 Importad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs a vÆmok kivØtelØvel TermØkad(cid:2)k TermØkad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importad(cid:2)k kivØtelØvel D. 29 EgyØb termelØsi ad(cid:2)k D. 3 TÆmogatÆsok D. 31 D. 311 TermØktÆmogatÆsok ImporttÆmogatÆsok D. 319 D. 39 D. 4 D. 41 D. 42 EgyØb termØktÆmogatÆsok EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok Tulajdonosi j(cid:3)vedelem Kamat VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme 6 6 0 0 0 0 0 0 0 D. 1 D. 11 D. 12 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem BØrek Øs keresetek Munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 121 Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 122 Munkaad(cid:2)k imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 2 TermelØsi Øs importad(cid:2)k D. 211 HozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:6)A) 0 D. 212 Importad(cid:2)k Øs importvÆmok a H(cid:6)A kivØtelØvel D. 2121 ImportvÆmok D. 2122 Importad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs a vÆmok kivØtelØvel D. 214 TermØkad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importad(cid:2)k kivØtelØvel D. 29 EgyØb termelØsi ad(cid:2)k D. 3 D. 31 TÆmogatÆsok TermØktÆmogatÆsok D. 311 ImporttÆmogatÆsok D. 319 EgyØb termØktÆmogatÆsok 0 0 0 0 0 66 16 36 2 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 227 FelhasznÆlÆs D. 421 OsztalØk ForrÆs 0 D. 39 EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l 36 D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge 14 D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem D. 5 D. 51 D. 59 Foly(cid:2) j(cid:3)vedelemad(cid:2), vagyonad(cid:2) stb. J(cid:3)vedelemad(cid:2)k EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k D. 61 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 611 D. 6111 TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs hozzÆjÆrulÆsai D. 61111 Munkaad(cid:2)k k(cid:3)telezı tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs hozzÆjÆrulÆsai D. 61112 Munkaad(cid:2)k (cid:3)nkØntes tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs hozzÆjÆrulÆsai D. 6112 MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61121 MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs hozzÆjÆrulÆsai D. 61122 MunkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs hozzÆjÆrulÆsai D. 612 ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 62 PØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆsok D. 622 MagÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai D. 623 MunkavÆllal(cid:2)knak nyœjtott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok D. 7 EgyØb foly(cid:2) transzferek D. 71 Nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak D. 74 Foly(cid:2) nemzetk(cid:3)zi egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dØssel kapcsolatos tranzakci(cid:2)k D. 75 EgyØb foly(cid:2) transzferek D. 8 MagÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatt korrekci(cid:2) D. 41 Kamat D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge D. 44 Biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme D. 5 Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyonad(cid:2)k stb. D. 51 J(cid:3)vedelemad(cid:2)k D. 59 EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k D. 61 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jÆrulØk D. 611 TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 6111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61111 Munkaad(cid:2)k k(cid:3)telezı tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61112 Munkaad(cid:2)k (cid:3)nkØntes tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 6112 MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61121 Munkaad(cid:2)k (cid:3)nkØntes tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61122 MunkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 612 ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 62 PØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆsok D. 621 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs pØnzbeni juttatÆsai D. 622 MagÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai D. 624 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß pØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆsok 1 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9 2 1 2 0 0 39 22 17 14 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 D. 7 EgyØb foly(cid:2) transzferek 39 228 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 72 D. 74 Nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek Foly(cid:2) nemzetk(cid:3)zi egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dØssel kapcsolatos tranzakci(cid:2)k D. 75 EgyØb foly(cid:2) transzferek D. 8 MagÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyon- vÆltozÆsa miatt korrekci(cid:2) 3 31 1 0 B. 12 Foly(cid:4) tranzakci(cid:4)k k(cid:7)lkereskedelmi egyenlege – 41 V. III: K(cid:4)lsı felhalmozÆsi szÆmlÆk V. III. 1: TıkeszÆmlÆk V. III. 1. 1: M e g t a k a r (cid:5) t Æ s Ø s t ı k e t r a n s z f e r e k m i a t t i n e t t (cid:2) v a g y o n v Æ l t o z Æ s i s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatt a nett(cid:4) vagyon vÆltozÆsa – 38 B. 12 Foly(cid:4) egyenlege – 41 D. 9 Tıketranszferek, kapott D. 91 Tıkead(cid:2)k D. 92 BeruhÆzÆsi tÆmogatÆsok D. 99 EgyØb tıketranszferek D. 9 Tıketranszferek, fizetett D. 91 Tıkead(cid:2)k D. 92 BeruhÆzÆsi tÆmogatÆsok D. 99 EgyØb tıketranszferek 4 0 4 0 – 1 0 0 – 1 V. III. 1. 2: N e m p Ø n z (cid:4) g y i e s z k (cid:3) z (cid:3) k b e s z e r z Ø s e s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatt a – 38 nett(cid:4) vagyon vÆltozÆsa K. 2 K. 21 K. 22 B. 9 Nem termelt, nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege F(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem termelt immateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege 0 0 0 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/ nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) egyenlege – 38 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 229 V. III. 2: PØnz(cid:7)gyi szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆs K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa F PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:2) beszerzØse 50 F K(cid:3)telezettsØgek nett(cid:2) felmer(cid:4)lØse 88 F. 1 MonetÆris arany Øs SDR 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek 11 F. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek Fizetıeszk(cid:3)z Foly(cid:2)szÆmlabetØtek EgyØb betØtek 3 2 6 F. 21 Fizetıeszk(cid:3)z F. 22 `truhÆzhat(cid:2) betØtek F. 29 EgyØb betØtek F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 5 F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 F. 61 F. 611 F. 62 Hitelek 10 F. 4 Hitelek R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek Hosszœ lejÆratœ hitelek RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek 3 7 2 F. 41 R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek F. 42 Hosszœ lejÆratœ hitelek F. 5 RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok 0 F. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jelılegek Øs f(cid:4)ggıkÆrok tartalØka 0 0 0 F. 61 A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l F. 612 A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l F. 7 EgyØb passz(cid:5)v elszÆmolÆsok F. 7 EgyØb akt(cid:5)v elszÆmolÆsok 21 F. 71 Kereskedelmi hitelek Øs elılegek F. 71 Kereskedelmi hitelek Øs elılegek 18 F. 79 EgyØb passz(cid:5)v elszÆmolÆsok a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel F. 79 EgyØb akt(cid:5)v elszÆmolÆsok a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel 3 – 2 2 – 1 – 3 20 37 10 27 3 0 0 0 30 18 12 B. 9 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/ Nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) egyenlege – 38 230 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet V. III. 3: Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb vÆltozÆsai szÆmlÆk V. III. 3. 1: E s z k (cid:3) z (cid:3) k e g y Ø b v o l u m e n v Æ l t o z Æ s a i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AF K. 7 K. 8 K. 10 K(cid:3)telezettsØgek Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok MÆshovÆ nem sorolt pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok K. 12. 1 A szektorok szerinti besorolÆsban Øs szerkezetben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok K. 12. 2 Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs forrÆsok besorolÆsÆnak vÆltozÆsai K. 12. 22 Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy forrÆsok besorolÆsÆnak vÆltozÆsai az arany monetizÆlÆsan/ demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l ebbıl: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AF. 7 EgyØb passz(cid:5)v elszÆmolÆsok AN AN. 2 K. 8 K. 12 K. 12. 2 K. 12. 22 ebbıl: AN. 21 Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs forrÆsok besorolÆsÆnak vÆltozÆsai Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy forrÆsok besorolÆsÆnak vÆltozÆsai az arany monetizÆlÆsÆn/ demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF K. 7 K. 8 K. 10 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok K. 12. 2 K. 12. 22 Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs forrÆsok besorolÆsÆnak vÆltozÆsai Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy forrÆsok besorolÆsÆnak vÆltozÆsai az arany monetizÆlÆsÆn/ demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l ebbıl: AF. 1MonetÆris arany Øs SDR AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb passz(cid:5)v elszÆmolÆsok 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa miatt a nett(cid:4) vagyon vÆltozÆsa V. III. 3. 2: ` t Ø r t Ø k e l Ø s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/ vesztesØg (–): K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/ vesztesØg (–): AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 0 AF K(cid:3)telezettsØgek 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 231 Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok AF. 4 Hitelek AF. 5 RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AF. 7 EgyØb passz(cid:5)v elszÆmolÆsok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 MonetÆris arany Øs SDR Valuta Øs betØtek (cid:6)rtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)l Hitelek RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb akt(cid:5)v elszÆmolÆsok 0 0 7 0 0 4 0 3 0 B. 10. 3. NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatt a nett(cid:4) vagyon vÆltozÆsa V. III. 3. 2. 1: Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/ vesztesØg (–) : K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/ vesztesØg (–): AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak 0 0 0 AF K(cid:3)telezettsØgek AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok AF. 4 Hitelek AF PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 11 AF. 5 RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AF. 7 EgyØb passz(cid:5)v elszÆmolÆsok AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 MonetÆris arany Øs SDR Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb akt(cid:5)v elszÆmolÆsok 0 2 3 1 2 1 3 B. 10. 31 Semleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatt a nett(cid:4) vagyon vÆltozÆsa 0 2 0 0 0 0 4 6 2 2 0 0 1 1 6 232 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet V. III. 3. 2. 2: ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/ vesztesØg (–): K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/ vesztesØg (–): AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak 0 0 0 AF K(cid:3)telezettsØgek AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok AF. 4 Hitelek AF PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k – 5 AF. 5 RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek MonetÆris arany Øs SDR 0 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek – 2 AF. 7 EgyØb passz(cid:5)v elszÆmolÆsok AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb akt(cid:5)v elszÆmolÆsok V. IV: K(cid:4)lf(cid:1)ld vagyonmØrlege V. IV. 1: Nyit(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak 1 – 1 0 – 1 – 3 0 0 0 0 K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AF K(cid:3)telezettsØgek AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok AF. 4 Hitelek AF. 5 RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 573 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok MonetÆris arany Øs SDR 0 AF. 7 EgyØb passz(cid:5)v elszÆmolÆsok Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 105 125 – 3 – 2 1 0 0 – 1 – 1 297 116 77 17 3 25 59 B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatt a nett(cid:4) vagyon vÆltozÆsa 4 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 233 Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Hitelek RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb akt(cid:5)v elszÆmolÆsok 70 113 26 134 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 276 V. IV. 2: A vagyonmØrleg vÆltozÆsai Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon (cid:10)sszes eszk(cid:3)zvÆltozÆs (cid:10)sszes k(cid:3)telezettsØgvÆltozÆs AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak 0 0 0 0 AF K(cid:3)telezettsØgek AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok AF. 4 Hitelek AF. 5 RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 57 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok MonetÆris arany Øs SDR 1 AF. 7 EgyØb passz(cid:5)v elszÆmolÆsok Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb akt(cid:5)v elszÆmolÆsok 11 9 10 5 0 21 91 – 2 22 37 3 0 30 B. 10 Nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs (cid:5)sszesen a k(cid:5)vetkezık miatt: B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tÆrsadalmi transzferek B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 31 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/ vesztesØg – 34 – 38 0 4 6 B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg – 1 234 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet V. IV. 3: ZÆr(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak 0 0 0 0 K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AF K(cid:3)telezettsØgek AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok AF. 4 Hitelek AF. 5 RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek AF PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 630 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AF. 1 MonetÆris arany Øs SDR 0 AF. 7 EgyØb passz(cid:5)v elszÆmolÆsok 388 114 99 54 6 25 89 AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok AF. 4 Hitelek AF. 5 RØszvØnyek Øs egyØb tulajdonosi k(cid:3)vetelØsek AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AF. 7 EgyØb akt(cid:5)v elszÆmolÆsok 116 134 80 118 26 155 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 242 TermØkek Øs szolgÆltatÆsok szÆmla (0) 8. 78. A termØkek Øs szolgÆltatÆsok szÆmla termØkcsoportonkØnt Øs a nemzetgazdasÆgra vonatkoz(cid:2)an azt mutatja be, hogy a rendelkezØsre Æll(cid:2) ter- mØkek mikØnt ker(cid:4)lnek felhasznÆlÆsra. 8. 79. EzØrt termØkcsoportonkØnt Øs a nemzetgazdasÆgra vonatkoz(cid:2)an is felt(cid:4)nteti a forrÆsokat (kibocsÆtÆs Øs import), valamint az Æruk Øs szolgÆlta- tÆsok felhasznÆlÆsÆt (foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs, vØgsı fogyasztÆs, brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs, kØszletvÆltozÆs, ØrtØktÆrgyak eladÆssal cs(cid:3)kkentett beszerzØse, export). 8. 80. Tekintettel a kibocsÆtÆst alapÆron, m(cid:5)g a felhasznÆlÆst beszerzØsi Æron t(cid:3)rtØnı ØrtØkelØsØre, a termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØt a forrÆ- sok k(cid:3)z(cid:3)tt kell felt(cid:4)ntetni. 8. 81. A felhasznÆlÆst az Æruk Øs szolgÆltatÆsok egyenlegØnek jobb oldalÆn, m(cid:5)g a forrÆsokat a bal oldalÆn kell elszÆmolni, azaz a gazdasÆgi szektorok foly(cid:2)szÆmlÆinÆl alkalmazotthoz kØpest ellentØtes oldalon, mivel a termØkekkel kapcsolatos folyamatok Øs a monetÆris folyamatok egymÆst ellentØtelezı gazdasÆgi folyamatok. 8. 82. A termØkek Øs szolgÆltatÆsok szÆmla meghatÆrozÆsa szerint egyensœlyban van, Øs ezØrt nincs egyenlegezı tØtele. ForrÆs P. 1 P. 11 P. 12 P. 13 8. 17. tÆbla – 0. szÆmla: TermØkek Øs szolgÆltatÆsok egyenlege FelhasznÆlÆs KibocsÆtÆs Piaci kibocsÆtÆs 3 595 P. 2 Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs 3 048 SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs 171 P. 3/P. 4 VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs/ vØgsı fogyasztÆs EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs 376 P. 31/P. 41 EgyØni fogyasztÆsi kiadÆs/ 1 904 1 371 1 215 HÆztartÆsok tØnyleges fogyasztÆsa 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 235 ForrÆs D. 21 TermØkad(cid:2)k FelhasznÆlÆs 141 P. 32/P. 42 Kollekt(cid:5)v fogyasztÆsi kiadÆs/ TØnyleges kollekt(cid:5)v fogyasztÆs D. 31 TermØktÆmogatÆsok – 8 P. 51 Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs P. 7 TermØk- Øs szolgÆltatÆsimport 497 P. 511 TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege P. 71 P. 72 TermØkimport SzolgÆltatÆsimport 392 105 P. 5111 (cid:11)j tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse P. 5112 HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse P. 5113 HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k eladÆsa P. 512 ImmateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege P. 5121 (cid:11)j immateriÆlis javak beszerzØse P. 5122 HasznÆlt immateriÆlis javak beszerzØse P. 5123 HasznÆlt immateriÆlis javak eladÆsa P. 513 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkn(cid:3)vekedØse P. 5131 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nagyjav(cid:5)tÆsai P. 5132 Nem termelt, nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonÆtruhÆzÆsÆnak k(cid:3)ltsØgei P. 52 P. 53 P. 6 P. 61 P. 62 KØszletvÆltozÆsok (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege TermØkek Øs szolgÆltatÆsok exportja TermØkexport SzolgÆltatÆsexport 156 376 303 305 11 – 13 51 53 6 – 8 22 5 17 28 10 536 462 74 INTEGR`LT GAZDAS`GI SZ`ML`K 8. 83. Az integrÆlt gazdasÆgi szÆmlÆk (cid:3)sszefoglal(cid:2) ÆttekintØst adnak a gazdasÆg szÆmlÆir(cid:2)l: a foly(cid:2)szÆmlÆkr(cid:2)l, a felhalmozÆsi szÆmlÆkr(cid:2)l Øs a vagyon- mØrlegekrıl. Egyetlen tÆblÆban k(cid:3)zlik valamennyi gazdasÆgi szektor, a nemzetgazdasÆg Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆit, s egyensœlyt teremtenek valamennyi gazdasÆgi folyamat Øs valamennyi eszk(cid:3)z Øs k(cid:3)telezettsØg k(cid:3)z(cid:3)tt. LehetıvØ teszik azt is, hogy az egyes aggregÆtumok k(cid:3)zvetlen(cid:4)l leolvashat(cid:2)ak legye- nek. 8. 84. Az integrÆlt gazdasÆgi szÆmlÆk tÆblÆban a felhasznÆlÆst, az eszk(cid:3)z(cid:3)ket Øs az eszk(cid:3)z(cid:3)k vÆltozÆsait a baloldalon, m(cid:5)g a forrÆsokat, a k(cid:3)telezett- sØgeket, a k(cid:3)telezettsØgek vÆltozÆsÆt Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsÆt a jobb oldalon kell elszÆmolni. 8. 85. Annak ØrdekØben, hogy az integrÆlt szÆmlÆk tÆblÆja vilÆgosan k(cid:3)vethetı legyen, mik(cid:3)zben a gazdasÆg valamennyi folyamatÆt fel(cid:3)leli, a rend- szer struktœrÆjÆnak megØrtØsØvel mØg (cid:3)sszeegyeztethetı legmagasabb aggregÆlÆsi szinteket kell vÆlasztani. 8. 86. A tÆbla oszlopai az egyes gazdasÆgi szektorokat kØpviselik, nevezetesen a nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok, a pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok, az ÆllamhÆztartÆs, a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit szervezetek, valamint a hÆztartÆsok szektorait. A nemzetgazdasÆgnak Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek is jut egy-egy oszlop, vØg(cid:4)l egy tovÆbbi oszlop teremti meg az egyensœlyt az Æruk Øs szolgÆltatÆsok forrÆsai Øs felhasznÆlÆsai k(cid:3)z(cid:3)tt. 8. 87. A tÆbla soraiban a gazdasÆgi mßveletek, az eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı kateg(cid:2)riÆi, valamint az egyenlegezı tØtelek Øs az egyØb aggregÆtumok szerepelnek. 236 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) k e k Ø m r e T - l Æ g l o z s s Ø k o s Æ t a t - z s a h l e f ( ) s Æ l Æ n l d (cid:3) f l (cid:4) K - z a g s e j l e T - Ø m z Ø t n i - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p - n o n a j Æ l m Æ z s k Ø m - r e t l d (cid:3) f l (cid:4) k a / s Ø l e m r e T. I 7 9 4 7 9 4 6 3 5 6 3 5 g Æ s a d n e s e z s s (cid:3) ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` , k o t a m a y l o f b Ø y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k o y n Æ m o l l Æ m Æ z s d (cid:2) K i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( a j t r o p x e k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e k Ø m r e T t r o p m i s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø - k Ø m r e T 7 P. 6 P. 1 P. - t e z m e N g Æ s a d z a g l d (cid:3) f l (cid:4) K s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s - r o f ( k o s Æ t ) s Æ r n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S 6 3 5 6 3 5 7 9 4 7 9 4 a / s Ø l e m r e T. I a j Æ l m Æ z s k Ø m - r e t l d (cid:3) f l (cid:4) k 5 9 5 3 5 9 5 3 4 0 9 1 4 0 9 1 3 3 1 3 3 1 - e k t e l e k m e l a l m Æ z s e s Ø z - e d e v (cid:3) J. 1 1. I I 4 2 8 1 4 2 8 1 1 3 5 7 5 8 8 1 3 7 2 7 8 5 9 5 3 5 9 5 3 7 3 9 6 2 1 4 3 4 2 0 1 3 5 7 1 s Æ t Æ s c o b K i s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o F 2 P. 1 8 8 9 2 6 4 2 4 9 6 6 4 0 9 1 4 0 9 1 e g e l n e y g e k o s Æ t a g o m Æ t s Ø k (cid:2) d a k Ø m r e T / (cid:2) t t u r b , k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H k Ø m r e t i a z a h (cid:2) t t u r B e s Ø n e k k (cid:3) s c k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l `. 1 3 D - 1 2 D. g * 1 B / g 1 B. 2 7 8 3 7 8 8 1 5 7 5 1 3 4 2 8 1. 1 K 7 3 1 0 1 0 3 2 4 3 2 2 2 3 3 1 3 3 1 4 2 8 1 2 2 2 2 0 6 1 2 0 6 1 2 0 6 1 8 2 3 3 5 8 5 1 3 6 5 3 7 (cid:4) t t e n / (cid:4) t t e n , k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H k Ø m r e t i a z a h. n * 1 B / n 1 B. 5 3 7 3 6 8 5 1 3 3 5 8 2 2 0 6 1 9 3 – 9 3 – k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e k Ø m r e T 1 1 B. 9 3 – 9 3 – 9 2 4 8 2 9 6 4 5 5 6 7 2 (cid:2) t t u r b , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M g 2 B. 9 7 2 5 5 6 4 2 9 a s Æ t z s o l e k e m - l e d e v (cid:3) j s e g - e l d ı s l E. 2 1. I I 8 6 7 a l m Æ z s 1 9 1 3 3 1 8 5 9 2 4 2 0 0 0 6 6 7 1 9 1 3 3 1 8 5 6 6 7 1 9 1 3 3 1 8 5 t t e t n e k k (cid:3) s c l a k k o s Æ t a g o m Æ T k (cid:2) d a t r o p m i s Ø i s Ø l e m r e t e g e l n e y g e k o s Æ t a g o m Æ t s Ø k (cid:2) d a k Ø m r e T t t e t n e k k (cid:3) s c l a k k o s Æ t a g o m Æ T k (cid:2) d a i s Ø l e m r e t b Ø y g e e g e l n e y g e ı s l (cid:7) k i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M m e l e d e v (cid:3) j. 1 3 D - 1 2 D. 9 3 D - 9 2 D. 1 5 3 2 2. 3 D - 2 D. 1 5 3 2 2 0 1 9 1. 1 D 5 4 5 5 1 0 4 1 9 3 3 2 2 6 7 0 8 3 3 1 8 5 9 2 4 6 0 0 0 8 6 7 1 9 1 3 3 1 8 5 9 2 4 - t e l e k k e m l e d a l m Æ z s e s Ø z e k - e v (cid:3) J. 1 1. I I 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. k o s Æ r r o F k Æ l m Æ z s i g Æ s a d z a g t l Æ r g e t n I – a l b Æ t. 8 1 8. K ` L M ` Z S (cid:1) Y L O F s Æ l Æ n z s a h l e F 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 237 2 4 4 7 1 2 2 3 4 3 1 2 2 2 3 2 3 3 0 0 0 k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) k e k Ø m r e T - l Æ g l o z s s Ø k o s Æ t a t - z s a h l e f ( ) s Æ l Æ n l d (cid:3) f l (cid:4) K - z a g s e j l e T - Ø m z Ø t n i - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p - n o n 2 4 4 g Æ s a d n e s e z s s (cid:3) ) H S I P N ( 2 4 4 k o s s Æ t r a t k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` , k o t a m a y l o f b Ø y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k o y n Æ m o l l Æ m Æ z s d (cid:2) K i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j s e y g e V g 3 B. - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i s Æ t r a t k o s 2 4 4 ) H S I P N ( 2 4 4 - t e z m e N g Æ s a d z a g k o s Æ r r o F ) s Æ t a t y l o f ( k Æ l m Æ z s i g Æ s a d z a g t l Æ r g e t n I – a l b Æ t. 8 1 8. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 7 1 2 5 0 6 6 1 5 4 9 3 1 (cid:4) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:5) k ß M n 2 B. 9 3 1 5 4 6 1 0 6 5 7 1 2 2 3 4 2 3 4 (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j s e y g e V n 3 B. 2 3 4 2 3 4 k e m l e d e v (cid:3) J s o g a l d o s Æ m a s Æ t z s o l e a l m Æ z s 3 3 6 1 3 3 6 1 3 8 4 3 1 1 9 1 9 1 2 7 2. I I 5 5 8 1 5 5 8 1 6 0 9 3 1 1 2 2 9 2 9 0 2. n * 5 B / n 5 B. 2 7 9 1 1 9 1 8 4 3 1 3 3 3 6 1 3 3 6 1 g 5 B. 9 0 2 9 2 1 2 2 0 9 3 1 6 5 5 8 1 5 5 8 1 i t e z m e n / (cid:2) t t u r b , e g e l n e y g e k e m l e d e v (cid:3) j s e g e l d ı s l E (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j i t e z m e n / (cid:4) t t e n , e g e l n e y g e k e m l e d e v (cid:5) j s e g e l d ı s l E (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j , - m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) y l o F. b t s k (cid:2) d a n o y g a v 8 7 2 9 3 9 3 2 6 3 6 3 8 0 1 9 4 0 1 k e r e f z s n a r t (cid:2) y l o f b Ø y g E. 7 D 1 1 6 4 9 3 1 1 7 2 3 3 2 3 3 i m l a d a s r Æ t i n e b z n Ø P 2 6 D. 3 1 9 2 9 8 2 0 k o s Æ t a t t u j 1 2 2 3 3 0 9 6 2 9 k o s Æ l u r Æ j Æ z z o h 2 2 3 1 0 8 6 2 9 3 4 1 i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ T 1 6 D. 2 2 3 2 2 3 0 3 1 2 3 1 2. 5 D 4 2 0 1 0 8 7 1 0 2 1 2 1 6 4 4 9 3 7 0 4 5 4 3 1 0 3 0 6 1 8 7 m e l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u T. 4 D 5 4 1 8 3 1 6 4 4 4 7 0 8 3 6 6 6 4 4 l d (cid:3) f l (cid:4) K s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s - r o f ( k o s Æ t ) s Æ r n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S K ` L M ` Z S (cid:1) Y L O F s Æ l Æ n z s a h l e F 2 4 4 7 1 2 2 3 4 3 1 2 2 2 3 2 3 3 8 7 2 - d ı s l E - l e d e v (cid:3) j. 2 1. I I s e g e l a s Æ t z s o l e k e m a l m Æ z s - e v (cid:3) j A 2. I I s o g a l d o s Æ m k e m l e d a s Æ t z s o l e a l m Æ z s 238 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet i n e b t e z s Ø m r e T a s Æ t z s o l e a r j œ k e m l e d e v (cid:3) j a l m Æ z s. 3. I I 6 2 8 1 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j g 6 B. 5 8 1 2 3 2 8 3 7 8 1 1 0 4 6 2 8 1 4 0 6 1 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 , m e l e d e v (cid:5) j (cid:4) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R n 6 B. 8 4 2 2 2 5 3 5 4 1 1 7 3 4 0 6 1 (cid:4) t t e n 6 2 8 1 4 0 6 1 k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) k e k Ø m r e T - l Æ g l o z s s Ø k o s Æ t a t - z s a h l e f ( ) s Æ l Æ n l d (cid:3) f l (cid:4) K - z a g s e j l e T - Ø m z Ø t n i - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p - n o n g Æ s a d n e s e z s s (cid:3) ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` , k o t a m a y l o f b Ø y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k o y n Æ m o l l Æ m Æ z s d (cid:2) K i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( - t e z m e N g Æ s a d z a g l d (cid:3) f l (cid:4) K s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s - r o f ( k o s Æ t ) s Æ r n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. k o s Æ r r o F ) s Æ t a t y l o f ( k Æ l m Æ z s i g Æ s a d z a g t l Æ r g e t n I – a l b Æ t. 8 1 8. K ` L M ` Z S (cid:1) Y L O F s Æ l Æ n z s a h l e F 6 2 8 1 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 (cid:4) t t e n , m e l e d e v (cid:5) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j g 6 B. 4 0 6 1 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 , m e l e d e v (cid:5) j (cid:4) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R n 6 B. (cid:4) t t e n a s Æ l Æ n z s a h l e f a l m Æ z s (cid:2) t t u r b , m e l e d e v (cid:3) j m e l e d e v (cid:3) J 4. I I 6 2 8 1 6 2 8 1 7 2 6 0 4 1 6 7 1 2 3 5 8 1 (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e r t l Æ g i r r o K g 7 B. 5 8 1 2 3 6 7 1 6 0 4 1 7 2 6 2 8 1 4 0 6 1 4 0 6 1 4 2 4 6 3 1 6 4 1 2 2 8 4 (cid:4) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e r t l Æ g i r r o K n 7 B. 8 4 2 2 6 4 1 4 6 3 1 4 2 4 0 6 1 6 2 8 1 4 0 6 1 9 1 2 9 1 2 9 1 2 i m l a d a s r Æ t i n e b t e z s Ø m r e T 3 6 D. 6 0 2 3 1 9 1 2 9 1 2 k e r e f z s n a r t - e v (cid:3) j i n e b t e z s - e a r j œ k e m l e d - Ø m r e T 3. I I a s Æ t z s o l a l m Æ z s - e d e v (cid:3) J 4. I I - z s a h l e f m e l a l m Æ z s a s Æ l Æ n 1 7 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V 3 P. 2 6 3 6 9 9 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V 4 P. 6 5 1 5 1 2 1 1 7 3 1 1 7 3 1 1 1 0 1 1 1 1 k a r Æ t z n Ø p j (cid:5) d g u y n n Æ g a M a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) i c k e r r o k (cid:2) t t e n t t a i m. 8 D 0 1 1 0 0 1 1 0 1 1 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 239 k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) k e k Ø m r e T - l Æ g l o z s s Ø k o s Æ t a t - z s a h l e f ( ) s Æ l Æ n l d (cid:3) f l (cid:4) K - z a g s e j l e T - Ø m z Ø t n i - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p - n o n g Æ s a d n e s e z s s (cid:3) ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` , k o t a m a y l o f b Ø y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k o y n Æ m o l l Æ m Æ z s d (cid:2) K i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( - t e z m e N g Æ s a d z a g l d (cid:3) f l (cid:4) K s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s - r o f ( k o s Æ t ) s Æ r n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S s Æ t (cid:5) r a k a t g e M. 1 1. I I I 3 3 2 s Ø 1 4 – 1 4 – a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K 3 3 2 4 2 0 6 1 0 1 – 1 1 8 4 (cid:2) t t e n , s Æ t (cid:5) r a k a t g e M g e l n e y g e ı s l (cid:4) k (cid:2) y l o F n 8 B. 2 1 B. r e f z s n a r t e k ı t (cid:2) t t e n i t t a i m a s Æ z o t l Æ v n o y g a v a l m Æ z s 6 6 4 2 6 0 3 2 6 0 3 3 s Ø l e t e v (cid:3) k , k e r e f z s n a r t e k ı T. 9 D 6 6 – 1 – 5 6 – 3 – 5 – 4 3 – 7 – 6 1 – , k e r e f z s n a r t e k ı T ) – ( g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k. 9 D K ` L M ` Z S I S ` Z O M L A H L E F a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E - a t g e M. 1 1. I I I s Ø s Æ t - (cid:5) r a k r e f z s n a r t - e k ı t - o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n i t t a i m a l m Æ z s a s Æ z (cid:2) t t u r b , s Æ t (cid:5) r a k a t g e M g 8 B. 5 8 1 1 2 0 2 2 0 2 7 2 5 5 4 (cid:4) t t e n , s Æ t (cid:6) r a k a t g e M n 8 B. 8 4 1 1 0 1 – 0 6 1 4 2 3 3 2 5 5 4 3 3 2 g e l n e y g e ı s l (cid:7) k (cid:4) y l o F 2 1 B. 1 4 – 1 4 – i y g (cid:4) z n Ø p k (cid:3) z (cid:3) k z s e e s Ø z r e z s e b a l m Æ z s 6 7 3 6 7 3 m e N. 2 1. I I I 2 9 1 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 r e f z s n a r t e k ı t s Ø s Æ t (cid:6) r a k a t g e M s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:4) t t e n i t t a i m. 1 0 1 B. 5 6 - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r B s Æ z o m l a h l e f 1 5 P. 0 5 2 4 9 7 3 1 6 9 1 6 7 3 8 3 – 8 7 1 1 2 0 3 2 8 3 – 2 9 1 6 7 3 ) – ( e s Ø n e k k (cid:3) s c k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l `. 1 K 7 3 1 – 0 1 – 0 3 – 2 4 – 3 – 2 2 2 – 2 2 2 – - z s e i y g (cid:4) z n Ø p - r e z s e b k (cid:3) z (cid:3) k a l m Æ z s e s Ø z m e N. 2 1. I I I 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. k o s Æ r r o F ) s Æ t a t y l o f ( k Æ l m Æ z s i g Æ s a d z a g t l Æ r g e t n I – a l b Æ t. 8 1 8. K ` L M ` Z S (cid:1) Y L O F s Æ l Æ n z s a h l e F 240 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) k e k Ø m r e T - l Æ g l o z s s Ø k o s Æ t a t - z s a h l e f ( ) s Æ l Æ n l d (cid:3) f l (cid:4) K - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p - n o n - Ø m z Ø t n i 8 2 0 1 8 2 0 1 - t e z m e N g Æ s a d z a g ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` , k o t a m a y l o f b Ø y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k o y n Æ m o l l Æ m Æ z s d (cid:2) K i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v k e n Ø s Ø z r e z s e b k a y g r Æ t k Ø t r (cid:6) e g e l n e y g e k a n Æ s Æ d a l e s Ø 3 5 P. 2 k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø K 2 5 P. 6 2 0 0 ) s Æ t a t y l o f ( k Æ l m Æ z s i g Æ s a d z a g t l Æ r g e t n I – a l b Æ t. 8 1 8. a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i 0 3 2 2 5 4 s Æ t r a t k o s 0 0 1 ) H S I P N ( 8 2 0 1 - t e z m e N g Æ s a d z a g 0 0 8 2 0 1 0 0 l d (cid:3) f l (cid:4) K s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s - r o f ( k o s Æ t ) s Æ r n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S K ` L M ` Z S I S ` Z O M L A H L E F a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E i y g (cid:4) z n Ø P a l m Æ z s 2. I I I 8 3 – 8 3 4 8 4 1 0 5 – 5 9 6 – i y g (cid:4) z n Ø p m e n , t l e m r e t m e N s Ø k e n Ø s Ø z r e z s e b k (cid:3) z (cid:3) k z s e e g e l n e y g e k a n Æ s Æ d a l e (cid:4) t t e n / ) + ( s Ø z e l e t i h (cid:4) t t e N e g e l n e y g e ) – ( l e t Ø v l e f l e t i h. 2 K 7 – 0. 9 B 9 6 – 5 0 5 – 8 4 1 4 8 3 8 3 – e s Ø z r e z s e b (cid:2) t t e n k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P F 1 7 7 3 2 0 2 1 1 8 1 2 3 1 4 6 0 5 1 9 6 - (cid:4) z n Ø P 2. I I I a l m Æ z s i y g 1 9 6 8 8 3 0 6 8 2 3 3 0 7 1 2 3 2 0 4 1 (cid:2) t t e n k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) K F e s Ø l (cid:4) r e m l e f R D S s Ø y n a r a s i r Æ t e n o M 1 F. 1 – 0 1 – 1 0 0 3 1 2 – 2 3 1 0 3 4 1 0 2 3 2 1 0 0 0 2 0 3 1 0 k e t Ø t e b s Ø z n Ø p z s Ø K 2 F. 7 1 5 1 7 8 6 2 1 9 1 1 1 1 0 3 1 k o r (cid:5) p a p k Ø t r Ø 4 6 3 5 6 i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e y n Ø v z s Ø R 3 F. 8 1 3 5 6 2 9 2 2 1 8 3 1 5 3 4 1 4 5 2 7 3 7 1 2 4 2 8 2 4 9 0 1 7 k e l e t i H 4 F. 7 2 7 6 1 5 4 6 4 3 3 4 4 0 3 1 6 2 k e s Ø l e t e v (cid:3) k i s o n o d j a l u t b Ø y g e s Ø k e y n Ø v z s Ø R 5 F. 2 3 6 3 5 3 0 0 4 4 2 0 1 4 5 2 4 4 2 6 4 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 241 k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) k e k Ø m r e T - l Æ g l o z s s Ø k o s Æ t a t - z s a h l e f ( ) s Æ l Æ n l d (cid:3) f l (cid:4) K - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p - n o n - Ø m z Ø t n i k (cid:3) z (cid:3) k z s E b Ø y g e - n e m u o v l a s Æ z o t l Æ v a l m Æ z s. 1 3. I I I 2 – 0 2 – 6 3 2 8 0 6 3 0 3 2 5 - t e z m e N g Æ s a d z a g 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 5 0 0 0 0 1 1 – 0 2 7 3 3 – 0 0 0 0 0 0 2 – 0 2 – 0 0 0 2 4 – k Æ l m Æ z s k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k s Ø k e s Ø l e t e v (cid:3) k b Ø y g E 7 F. 7 n a b g Æ s a d z a g a e s Ø n e l e j g e m k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 3 K 4 2 n a b g Æ s a d z a g a e s Ø n e l e j g e m k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 4 K 0 (cid:2) l l Æ m e n t t a l a s Ø l e v ß M. 5 K 0 k o s Æ r r o f ı r e i a i g (cid:2) o b i l e s Ø d e k e v (cid:3) n s e t e z s Ø m r e t l (cid:2) b g Æ s a d z a g a e s Ø l (cid:4) r e k i k k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 6 K 7 – k e g Ø s e t z s e v i t t a i m k Æ f (cid:2) r t z s a t a K. 7 K 5 – 0 0 0 0 0 b Ø y g e t l o r o s m e n a v o h s Æ m k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N i a s Æ z o t l Æ v n e m u o v l a v o h s Æ m k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P b Ø y g e t l o r o s m e n i a s Æ z o t l Æ v n e m u o v l. 9 K 1 0 1 K. 0 0 1 i l (cid:4) k l Ø n s Æ t (cid:5) n a l a t r Æ K k o s Æ n o v l e n o d j a l u t. 8 K 5 – 3 – s Æ z o t l Æ v n e m u o v l b Ø y g E s Ø 0 1 - 3 K. 4 1 2 – n e s e z s s (cid:3) 2 1 K. 0 0 ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` , k o t a m a y l o f b Ø y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k o y n Æ m o l l Æ m Æ z s d (cid:2) K i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v 0 6 3 0 i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B 6 F. 0 k o k Ø l a t r a t ) s Æ t a t y l o f ( k Æ l m Æ z s i g Æ s a d z a g t l Æ r g e t n I – a l b Æ t. 8 1 8. a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i 0 6 1 0 3 4 2 – 6 – 8 0 0 6 3 0 4 2 0 0 0 0 0 0 0 2 s Æ t r a t k o s 0 8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 ) H S I P N ( - t e z m e N g Æ s a d z a g 6 3 0 1 6 1 2 5 1 4 2 3 4 9 – 1 1 – 0 1 3 0 0 0 6 3 2 8 5 1 4 2 3 4 9 – 1 1 – 0 1 3 b Ø y g e k (cid:3) z (cid:3) k - z s E. 1 3. I I I - o t l Æ v n e m u o v l a l m Æ z s a s Æ z l d (cid:3) f l (cid:4) K s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s - r o f ( k o s Æ t ) s Æ r n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S K ` L M ` Z S I S ` Z O M L A H L E F a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E 242 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 0 0 0 0 0 1 – 0 1 i t e z e k r e z s s Ø i s Æ l o r o s e B 2 1 K. 6 0 6 – 0 0 0 0 0 k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) k e k Ø m r e T - l Æ g l o z s s Ø k o s Æ t a t - z s a h l e f ( ) s Æ l Æ n l d (cid:3) f l (cid:4) K - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p - n o n - Ø m z Ø t n i - t e z m e N g Æ s a d z a g ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` , k o t a m a y l o f b Ø y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k o y n Æ m o l l Æ m Æ z s d (cid:2) K i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( - t e z m e N g Æ s a d z a g l d (cid:3) f l (cid:4) K s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s - r o f ( k o s Æ t ) s Æ r n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S ) s Æ t a t y l o f ( k Æ l m Æ z s i g Æ s a d z a g t l Æ r g e t n I – a l b Æ t. 8 1 8. a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. K ` L M ` Z S I S ` Z O M L A H L E F a s Æ z o t l Æ v k (cid:1) z (cid:1) k z s E i s Ø l e k - Ø t r Ø t ` a l m Æ z s. 2 3. I I I 2 – 7 1 8 7 2 9 2 0 0 3 4 2 – 7 1 0 0 0 2 1 – 2 3 – 2 4 – 7 1 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 2 N A 4 1 / k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k F A 2 a t t a i m a s Æ z o t l Æ v n e m u l o v a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:4) t t e n b Ø y g e k (cid:5) z (cid:5) k z s E. 2 0 1 B. i s Æ t r a t z (cid:3) k z s e s e g e l v Ø N g Ø s e t z s e v / g Ø s e r e y n 1 1 K. k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N N A 4 4 1 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 2 N A 1 8 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 1 N A 3 6 0 0 4 2 2 6 7 0 0 7 1 5 8 1 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 g Ø s e r e y n i s Æ t r a t z (cid:5) k z s e s e g e l v Ø N (cid:4) t t e n a t t a i m ) – ( g Ø s e t z s e v / ) + ( a s Æ z o t l Æ v n o y g a v / k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k. 3 0 1 B. F A 8 7 5 2 6 1 3 1 0 0 0 2 4 4 0 8 0 2 5 3 3 2 5 4 0 0 0 0 8 5 3 1 0 1 0 7 – 7 1 5 0 0 0 8 2 0 6 2 1 4 5 1 4 8 0 7 0 1 7 – 7 1 5 0 8 2 6 2 1 4 5 1 1 9 - r Ø t `. 2 3. I I I i s Ø l - e k Ø t a l m Æ z s k o s Æ z o t l Æ v : l ı b b e k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N N A 2 1 2 – 0 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 1 N A 2 – 2 – 3 – 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 243 k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) k e k Ø m r e T - l Æ g l o z s s Ø k o s Æ t a t - z s a h l e f ( ) s Æ l Æ n l d (cid:3) f l (cid:4) K - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - (cid:2) t i y N. 1 V I g e l r Ø m - t e z m e N g Æ s a d z a g ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` , k o t a m a y l o f b Ø y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k o y n Æ m o l l Æ m Æ z s d (cid:2) K i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( g Æ s a d - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - z a g s e j l e T - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) K s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s - r o f ( k o s Æ t ) s Æ r n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 2 N A 0 4 0 2 0 4 0 9 5 4 2 1 1 1 8 5 7 8 3 0 5 7 8 3 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 1 N A 1 0 0 3 4 0 1 1 0 0 1 8 9 6 1 3 4 2 7 4 0 6 7 4 0 6 k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N. N A 1 4 0 5 4 4 1 1 9 5 1 2 2 8 2 4 2 3 2 2 9 9 0 2 2 9 9 - (cid:2) t i y N. 1 V I g e l r Ø m ) s Æ t a t y l o f ( k Æ l m Æ z s i g Æ s a d z a g t l Æ r g e t n I – a l b Æ t. 8 1 8. n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. K E G E L R (cid:6) M N O Y G A V k (cid:1) z (cid:1) k z s E 2 9 1 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 r e f z s n a r t e k ı t s Ø s Æ t (cid:6) r a k a t g e M. 1 0 1 B. 2 9 6 0 1 6 7 2 6 1 4 0 1 5 7 3 2 5 3 4 0 0 3 1 8 6 2 1 2 1 4 n o y g a v (cid:4) t t e N 0 9 B. 5 9 5 6 7 9 2 8 9 2 6 1 2 1 9 8 2 7 8 6 4 8 3 3 7 1 8 1 / k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k F A 7 9 8 8 0 5 3 6 9 3 9 1 8 1 2 7 1 2 9 7 6 3 7 5 5 6 3 7 - r Ø m A 2 V. I i a s Æ z o t l Æ v g e l s Æ z o t l Æ v z (cid:3) k z s e s e z s s (cid:10) k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N N A 0 9 2 1 6 5 0 1 1 5 2 2 8 4 0 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 1 N A 2 8 1 1 – 5 2 1 6 1 2 9 8 2 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 2 N A 8 0 1 2 0 3 9 4 4 3 9 1 0 1 0 5 4 3 – 5 3 5 1 3 6 7 2 2 0 1 6 1 2 , a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:4) t t e n A 0 1 B. n e s e z s s (cid:5) 7 6 7 1 9 7 7 6 8 2 3 3 6 7 1 5 8 2 5 5 1 / k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k F A 1 8 4 9 2 3 2 1 9 9 1 3 3 0 3 7 7 5 2 8 4 9 8 2 3 9 1 7 8 7 - r Ø m A. 2 V I i a s Æ z o t l Æ v g e l 244 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet k Æ l m Æ z S n e s e z s s (cid:10) k e k Ø m r e T - l Æ g l o z s s Ø k o s Æ t a t - z s a h l e f ( ) s Æ l Æ n l d (cid:3) f l (cid:4) K - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i - t e z m e N g Æ s a d z a g ) H S I P N ( k o s s Æ t r a t k e y n - Æ t r a t z Æ H - z Æ h m a l l ` , k o t a m a y l o f b Ø y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k o y n Æ m o l l Æ m Æ z s d (cid:2) K i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t k o s ) H S I P N ( g Æ s a d - z Æ h m a l l ` - Æ t r a t z Æ H k e y n - z a g s e j l e T - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n - Ø m z Ø t n i l d (cid:3) f l (cid:4) K s Ø k u r ` - a t l Æ g l o z s - r o f ( k o s Æ t ) s Æ r n e s e z s s (cid:10) k Æ l m Æ z S 7 1 2 9 2 0 4 7 1 0 2 2 4 – 7 1 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 ) – ( g Ø s e t z s e v / ) + ( g Ø s e r e y n i s Æ t r a t z (cid:5) k z s e s e g e l v Ø N a s Æ z o t l Æ v n e m u l o v b Ø y g e k (cid:5) z (cid:5) k z s E. 2 0 1 B. 3 0 1 B. g e l r Ø m - (cid:2) r Æ Z 3 V. I k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N N A 1 3 3 5 5 4 1 7 4 6 1 2 3 9 2 9 4 3 4 0 4 0 1 0 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e T. 1 N A 3 8 1 3 3 0 1 6 2 0 1 9 5 7 1 4 6 2 6 3 3 6 6 3 3 6 - (cid:2) r Æ Z. 3 V I g e l r Ø m 3 9 1 1 1 2 4 2 1 5 9 0 1 6 0 4 8 2 6 4 2 0 3 1 8 7 2 7 3 3 4 n o y g a v (cid:4) t t e N 0 9 B. 2 6 3 7 8 8 3 5 7 9 6 9 4 1 2 2 3 3 6 8 9 6 6 3 2 7 9 1 / k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k F A 8 7 9 2 0 8 3 9 1 5 8 1 0 2 5 0 2 2 2 5 7 0 3 6 2 5 1 8 k (cid:3) z (cid:3) k z s e t l e m r e t m e N. 2 N A 8 4 1 2 2 4 0 2 6 3 7 1 1 5 8 8 6 0 4 0 8 6 0 4 ) s Æ t a t y l o f ( k Æ l m Æ z s i g Æ s a d z a g t l Æ r g e t n I – a l b Æ t. 8 1 8. n o y g a v (cid:2) t t e n a s Ø k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. K E G E L R (cid:6) M N O Y G A V k (cid:1) z (cid:1) k z s E 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 245 AZ AGGREG`TUMOK 8. 88. Az aggregÆtumok a teljes gazdasÆg tevØkenysØge eredmØnyØnek (cid:3)sszefoglal(cid:2) mutat(cid:2)szÆmai, Øs a makrogazdasÆgi elemzØsek, illetve az idıbeni Øs tØrbeni (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsok legfontosabb mutat(cid:2)i. BRUTT(cid:1) HAZAI TERM(cid:6)K PIACI `RAKON (GDP) 8. 89. A brutt(cid:2) hazai termØk piaci Ærakon a rezidens termelıegysØgek termelØsi tevØkenysØgØnek vØgsı eredmØnye. HÆromfØlekØppen hatÆrozhat(cid:2) meg: a) b) c) a GDP a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı gazdasÆgi szektorok vagy a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı nemzetgazdasÆgi Ægazatok brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØkØnek (cid:3)sszege, amihez hozzÆ kell adni a termØkad(cid:2)kat Øs a termØktÆmogatÆsokat le kell vonni (amelyek a szektorok Øs a nemzetgazdasÆgi Ægazatok k(cid:3)z(cid:3)tt nin- csenek felosztva). Ez egyben a nemzetgazdasÆg termelØsi szÆmlÆjÆnak az egyenlegezı tØtele; a GDP az Æruk Øs szolgÆltatÆsok rezidens szervezeti egysØgek Æltal t(cid:3)rtØnı vØgsı felhasznÆlÆsÆnak (cid:3)sszege (vØgsı fogyasztÆs Øs brutt(cid:2) fel- halmozÆs) plusz Æruk Øs szolgÆltatÆsok exportja, m(cid:5)nusz Æruk Øs szolgÆltatÆsok importja; a GDP a felhasznÆlÆsok (cid:3)sszege a nemzetgazdasÆg j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmlÆjÆn (munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem, tÆmogatÆsokkal cs(cid:3)kkentett termelØsi Øs importad(cid:2)k, a brutt(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØny Øs a teljes gazdasÆg vegyes j(cid:3)vedelme). 8. 90. Ha a GDP-bıl az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse levonÆsra ker(cid:4)l, az jelenti a piaci Ærakon szÆm(cid:5)tott nett(cid:2) hazai termØket (NDP). A TELJES GAZDAS`G M(cid:9)K(cid:10)D(cid:6)SI EREDM(cid:6)NYE 8. 91. A teljes gazdasÆg brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) mßk(cid:3)dØsi eredmØnye a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı nemzetgazdasÆgi Ægazatok vagy a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı gazdasÆgi szektorok brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) mßk(cid:3)dØsi eredmØnyØnek az (cid:3)sszege. A TELJES GAZDAS`G VEGYES J(cid:10)VEDELME 8. 92. A teljes gazdasÆg brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) vegyes j(cid:3)vedelme azonos a hÆztartÆsi szektor brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) vegyes j(cid:3)vedelmØvel. A TELJES GAZDAS`G V`LLALKOZ(cid:1)I J(cid:10)VEDELME 8. 93. A teljes gazdasÆg brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) vÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelme a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szektorok brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) vÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelmeinek az (cid:3)sszege. NEMZETI J(cid:10)VEDELEM (PIACI `RAKON) 8. 94. A brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) nemzeti j(cid:3)vedelem (piaci Ærakon) egyenlı az (cid:3)sszes elsıdleges j(cid:3)vedelemmel, amelyet a rezidens szervezeti egysØgek kapnak; ezek: a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem, a tÆmogatÆssal cs(cid:3)kkentett termelØsi Øs importad(cid:2)k, a tulajdonosi j(cid:3)vedelem (a k(cid:3)telezettsØgekkel cs(cid:3)kkentett k(cid:3)vetelØsÆllomÆny), (brutt(cid:2) vagy nett(cid:2)) mßk(cid:3)dØsi eredmØny, Øs a (brutt(cid:2) vagy nett(cid:2)) vegyes j(cid:3)vedelem. A brutt(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem (piaci Ærakon) egyenlı a GDP Øs a rezidens egysØgek Æltal a nem rezidens egysØgeknek fizetett elsıdleges j(cid:3)vede- lem k(cid:4)l(cid:3)nbsØgØvel, hozzÆadva ehhez a rezidens egysØgek Æltal a k(cid:4)lf(cid:3)ldtıl kapott elsıdleges j(cid:3)vedelmet. A brutt(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem (piaci Ærakon) fogalma azonos a brutt(cid:2) nemzeti termØk (GNP) (piaci Ærakon) nemzeti szÆmlÆkban hasznÆlt ÆltalÆ- nos ØrtelmezØsØvel. 246 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet A brutt(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelmet az 1979. Øvi ESA mÆskØnt hatÆrozta meg (6). A nemzeti j(cid:3)vedelem nem a termelØssel, hanem a j(cid:3)vedelemmel kapcsolatos fogalom, amelyet sokkal inkÆbb indokolt nett(cid:2) ØrtØkben kifejezni, tehÆt az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØnek levonÆsa utÆn. RENDELKEZ(cid:6)SRE `LL(cid:1) NEMZETI J(cid:10)VEDELEM 8. 95. A brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) rendelkezØsre Æll(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem a gazdasÆgi szektorok brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelmØnek (cid:3)sszege. A brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) rendelkezØsre Æll(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem egyenlı a brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) nemzeti j(cid:3)vedelem (piaci Æron) Øs a nem rezidens egysØgeknek kifizetett foly(cid:2) transzferek (foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k, tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok, tÆrsadalmi juttatÆsok Øs egyØb foly(cid:2) transzferek) k(cid:4)l(cid:3)nbsØgØvel, hozzÆadva ehhez a rezidens egysØgek Æltal a k(cid:4)lf(cid:3)ldtıl kapott foly(cid:2) transzfereket. MEGTAKAR˝T`S 8. 96. Ez az aggregÆtum a rendelkezØsre Æll(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelemnek azt a rØszØt mØri, amelyik nem ker(cid:4)l vØgsı fogyasztÆsi kiadÆskØnt felhasznÆlÆsra. A brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) nemzeti megtakar(cid:5)tÆs a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı gazdasÆgi szektorok brutt(cid:2) (vagy nett(cid:2)) megtakar(cid:5)tÆsainak (cid:3)sszege. FOLY(cid:1) K(cid:7)LS(cid:8) EGYENLEG 8. 97 Az elsıdleges j(cid:3)vedelem Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆnak egyenlegezı tØtele jelenti a gazdasÆg egØsze foly(cid:2) gazdasÆgi mßveleteinek (Æruk Øs szolgÆltatÆsok kereskedelme, elsıdleges j(cid:3)vedelmek, foly(cid:2) transzferek) t(cid:3)bbletØt (ha negat(cid:5)v) vagy hiÆnyÆt (ha pozit(cid:5)v) a k(cid:4)lf(cid:3)lddel szemben. A TELJES GAZDAS`G NETT(cid:1) HITELNY(cid:11)JT`SA (+) VAGY NETT(cid:1) HITELFELV(cid:6)TELE (–) 8. 98. A teljes gazdasÆg nett(cid:2) hitelnyœjtÆsa (+) vagy nett(cid:2) hitelfelvØtele (–) a gazdasÆgi szektorok nett(cid:2) hitelnyœjtÆsÆnak, illetve nett(cid:2) hitelfelvØteleinek az (cid:3)sszege. Azt a nett(cid:2) forrÆst jelenti, amelyet a nemztgazdasÆg bocsÆt a k(cid:4)lf(cid:3)ld rendelkezØsØre (amennyiben ØrtØke pozit(cid:5)v), vagy amit a k(cid:4)lf(cid:3)ld biztos(cid:5)t az adott gazdasÆg szÆmÆra (ha ØrtØke negat(cid:5)v). A teljes gazdasÆg nett(cid:2) hitelnyœjtÆsÆnak (+) vagy hitelfelvØtelØnek (–) nagysÆga ellenkezı elıjellel megegyezik a k(cid:4)lf(cid:3)ld nett(cid:2) hitelfelvØtelØvel (–), illetve hitelnyœjtÆsÆval (+). A TELJES GAZDAS`G NETT(cid:1) VAGYONA 8. 99. A teljes gazdasÆg nett(cid:2) vagyona a gazdasÆgi szektorok nett(cid:2) vagyonÆnak (cid:3)sszege. Ennek ØrtØke egyenlı a nemzetgazdasÆg nem pØnz(cid:4)gyi esz- k(cid:3)zei ØrtØkØnek Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei Øs k(cid:3)telezettsØgei egyenlegØnek a k(cid:4)l(cid:3)nbsØgØvel. M`TRIXFORMA 8. 100. E fejezet korÆbbi rØszei a (T-) szÆmlÆk sorozatÆt mutattÆk be. Ugyanakkor a rendszer fogalmai Øs fogalommeghatÆrozÆsai a bemutatÆs egyØb m(cid:2)dszereinek alkalmazÆsÆra is m(cid:2)dot nyœjtanak, amelyek tovÆbbi rÆlÆtÆst adnak, Øs k(cid:4)l(cid:3)nfØle t(cid:5)pusœ elemzØseket tesznek lehetıvØ. 8. 101. Az Ærukkal Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi folyamatokra Øs a termelØsi k(cid:3)ltsØgek szerkezetØre vonatkoz(cid:2) rØszletes Øs egymÆssal (cid:3)sszehangolt informÆci(cid:2)k forrÆsÆt szØles k(cid:3)rben elterjedten a mÆtrixformÆban felØp(cid:5)tett input-output tÆblÆk jelentik. Ez a mÆtrix t(cid:3)bb infor- (6) Az 1979. Øvi ESA szerint a brutt(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem (GNI) (piaci Ærakon) egyenlı volt a brutt(cid:2) hazai termØk (GDP) (piaci Æron) Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ldtıl kapott munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmek Øs tulajdonosi j(cid:3)vedelmek (cid:3)sszegØvel, levonva ebbıl a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek fizetett munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem Øs tulajdonosi j(cid:3)vedelem ØrtØkØt. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 247 mÆci(cid:2)t tartalmaz, mint az Æruk Øs szolgÆltatÆsok, a termelØs Øs a j(cid:3)vedelmek keletkezØse (T-) szÆmlÆk; a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆst pØldÆul ter- mØkcsoportonkØnt vagy a kibocsÆt(cid:2) Ægazat szerinti bontÆsban t(cid:4)nteti fel, a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆst pedig mind termØkcsoportonkØnt vagy a kibocsÆt(cid:2) Ægazat szerint rØszletezve, mind termØkcsoportonkØnt vagy a felhasznÆl(cid:2) Ægazat szerint rØszletezve. Az e szÆmlÆk k(cid:3)z(cid:3)tti kapcso- latok elemzØse az ESA forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆiban fejleszthetıek, mivel a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk a termØkcsoportok kibocsÆtÆsÆt Ægazati bontÆsban mutatjÆk be. 8. 102. Ennek a rØsznek a tovÆbbi pontjai elısz(cid:3)r bemutatjÆk, hogy a teljes szÆmlasorozat Øs az egyenlegezı tØtelek is ÆbrÆzolhat(cid:2)ak mÆtrixformÆ- tumban. Ez a tÆbla az (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletet tartalmazza egyszer a nemzetgazdasÆg, egyszer pedig a k(cid:4)lf(cid:3)ld vonatkozÆsÆban. Ehhez mØg egy (cid:3)sszevont Æruk Øs szolgÆltatÆsok egyenleg is kapcsol(cid:2)dik. 8. 103. Ezt k(cid:3)vetıen ez a fejezet azokat az ÆltalÆnos cØlokat ismerteti, amelyeket ez a mÆtrixformÆtum biztos(cid:5)that. A mÆtrixbemutatÆs legvonz(cid:2)bb tulajdonsÆga, hogy kiterjesztØsØvel vagy (cid:3)sszevonÆsÆval a legk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zıbb k(cid:3)r(cid:4)lmØnyekhez, igØnyekhez alkalmazhat(cid:2). A fejezet vØgØn le(cid:5)rtak azt hivatottak bemutatni, hogy mindez hogyan mßk(cid:3)dik a gyakorlatban. K(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk Øs a szektorszÆmlÆk k(cid:3)z(cid:3)tti kapcsolatokat dolgozza ki ez a rØsz a munkaszÆmlÆk beiktatÆsÆnak seg(cid:5)tsØgØvel. ˝gy lehet vØg(cid:4)l eljutni a tÆrsadalmi elszÆmolÆsi mÆtrixhoz (Social Accounting Matrix – SAM). A SAM t(cid:3)bbek k(cid:3)z(cid:3)tt a gazdasÆg- Øs tÆrsadalompolitikai kØrdØsek, beleØrtve a munkanØlk(cid:4)lisØget, mØlyebb, integrÆlt elemzØsØt teszi lehetıvØ. AZ ESA SZ`ML`K M`TRIXFORM`BAN T(cid:10)RT(cid:6)N(cid:8) BEMUTAT`SA 8. 104. A 8. 19. tÆbla mÆtrixformÆban ÆbrÆzolja a szÆmlÆk Øs az egyenlegezı tØtelek teljes sorozatÆt. Ehhez nincs sz(cid:4)ksØg a j(cid:3)vedelmek elsıdleges elo- sztÆsa szÆmla, a j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla Øs az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsa szÆmlÆk tovÆbb bontÆsÆra. Emellett fennmarad annak lehetı- sØge, hogy a termØszetbeni j(cid:3)vedelmek œjraelosztÆsa szÆmlÆt (cid:3)ssze lehessen vonni, vagy ne lehessen (cid:3)sszevonni a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elo- sztÆsa szÆmlÆval. VØgezet(cid:4)l egy olyan szÆmla is helyet kapott, amelyikben a nett(cid:2) vagyont kell elszÆmolni. 8. 105. A szÆmadatok, amelyek ennek a rØsznek a tÆblÆiban szerepelnek, pontosan megfelelnek a fejezet korÆbbi rØszØben kidolgozott szÆmszerßs(cid:5)tett pØldÆban foglaltaknak. Azokat a mÆtrixmezıket, amelyekben egyenlegezı tØtel Æll, vastag keretezØs jel(cid:3)li. 8. 106. A mÆtrixÆbrÆzolÆs lehetıvØ teszi, hogy minden gazdasÆgi mßveletnek egyetlen tØtel feleljen meg, Øs a gazdasÆgi mßvelet jellegØre a tØtel elhe- lyezkedØsØbıl k(cid:3)vetkeztetni lehessen. Minden szÆmlÆt egy sor-oszlop pÆr kØpvisel, k(cid:3)vetve azt a konvenci(cid:2)t, miszerint a forrÆsok a sorokban, a felhasznÆlÆsok pedig az oszlopokban vannak felt(cid:4)ntetve. PØldakØnt vØve a nett(cid:2) hazai termØket (1602) a gazdasÆg termelıi Æll(cid:5)tjÆk elı, s megkapjÆk a j(cid:3)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmlÆn. A 8. 19. tÆbla ezt a (3,2) cellÆban t(cid:4)nteti fel, azaz a harmadik sorban Øs a 2. oszlopban. Minthogy ez a tÆbla a k(cid:4)lf(cid:3)lddel kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteket azÆltal k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zteti meg, hogy azokat egy k(cid:4)l(cid:3)n szÆmlÆn hozza, ezØrt az Ætl(cid:2)n elhelyezkedı mezık, vagyis a (3,3), (7,7) Øs (8,8) cellÆk csak a rezidens szervezeti egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveleteket tartalmazzÆk. (6,6), (5,5), (4,4), 8. 107. A sorokban Øs az oszlopokban szereplı (cid:3)sszegek nincsenek neves(cid:5)tve. Fı funkci(cid:2)juk a mÆtrixelszÆmolÆsnÆl annak biztos(cid:5)tÆsa, hogy valameny- nyi szÆmla val(cid:2)ban egy-egy teljes vagyonmØrlegnek feleljen meg abban az Ørtelemben, hogy az (cid:3)sszes bevØtel (a sorokon szereplı (cid:3)sszegek) ØrtØke megegyezik az (cid:3)sszes kiadÆssal (az oszlopokban felt(cid:4)ntetett (cid:3)sszegekkel). Csak (cid:5)gy biztos(cid:5)that(cid:2), hogy az egymÆs utÆn k(cid:3)vetkezı szÆm- lÆkb(cid:2)l Ørtelmezhetı egyenlegezı tØteleket lehessen kØpezni. 8. 108. Az 1. sor az Æruk Øs szolgÆltatÆsok felhasznÆlÆsÆt t(cid:4)nteti fel beszerzØsi Æron: a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆst (1904) a 2. oszlopban, a vØgsı fogyasztÆst (1371) az 5. oszlopban, a brutt(cid:2) felhalmozÆst (414) a 7. oszlopban Øs az exportot (436) a 14. oszlopban. 8. 109. Az elsı sor egyes elemei egy(cid:4)tt kØpezik az Æruk Øs szolgÆltatÆsok (cid:3)sszes felhasznÆlÆsÆt beszerzØsi Æron (4225). Az 1. oszlop az Æruk elıÆll(cid:5)tÆ- sÆt Øs a szolgÆltatÆsok nyœjtÆsÆt tartalmazza ((cid:3)sszege termØszetesen ugyancsak 4225). A termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØbıl ad(cid:2)d(cid:2) ter- mØkkibocsÆtÆst (alapÆron) (3728) a 2. sorral val(cid:2) metszØspontban mutatja be. Az import (497) az Æruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆb(cid:2)l (14. sor) szÆrmazik. 8. 110. A 2. sor mutatja be a termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØbıl szÆrmaz(cid:2) termØkkibocsÆtÆst (alapÆron). Az alapÆras ØrtØkelØsbıl k(cid:3)vetkezik, hogy a 2. sor (cid:3)sszege (3728) Øs a 2. oszlop kapcsol(cid:2)d(cid:2) (cid:3)sszege magÆban foglalja a termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØt. Ez biztos(cid:5)tja, hogy ezek az ad(cid:2)k beØp(cid:4)ljenek a 2. szÆmla egyenlegezı tØtelØbe, a nett(cid:2) hazai termØkbe (NDP) (lÆsd a (3,2) cellÆt). A legt(cid:3)bb egyenlegezı tØtel brutt(cid:2) Øs nett(cid:2) ØrtØken egyarÆnt kiszÆm(cid:5)that(cid:2). A jelen mÆtrixban valamennyi egyenlegezı tØtel nett(cid:2) ØrtØken szerepel. Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse (222) k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse elnevezØsß tıkealszÆmlÆra ker(cid:4)lt (7. sor Øs 2. oszlop). 248 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 8. 111. A 3. sor a teljes gazdasÆg (cid:3)sszes kapott elsıdleges j(cid:3)vedelmØt tartalmazza, ezek: a nett(cid:2) hazai termØk a (3,2) cellÆban, a t(cid:3)bbi rezidens szek- tort(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) tulajdonosi j(cid:3)vedelem (341) az Ætl(cid:2)n, Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ldtıl kapott elsıdleges j(cid:3)vedelem (72) a (3,15) cellÆban. Mivel ez a mÆtrix a j(cid:3)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmlÆt nem bontja, ezØrt a termelıktıl szÆrmaz(cid:2) hozzÆadott ØrtØket sem osztja fel azokra a kateg(cid:2)riÆkra, amelyek a j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmlÆn szerepelnek. 8. 112. Az Ætl(cid:2)n elhelyezkedı tØteltıl eltekintve a 3. oszlop a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek fizetett elsıdleges j(cid:3)vedelmet (41) a (15,3) cellÆban, valamint az ezt a szÆm- lÆt a k(cid:3)vetkezıvel (cid:3)sszekapcsol(cid:2) egyenlegezı tØtelt, a nett(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelmet (1633) tartalmazza. 8. 113. Ez a mÆtrix nyitva hagyja annak a lehetısØgØt, hogy a termØszetbeni j(cid:3)vedelmek œjraelosztÆsa szÆmla (cid:3)sszevonÆsra ker(cid:4)l-e vagy sem a j(cid:3)ve- delmek mÆsodlagos elosztÆsÆval. Ha a termØszetbeni j(cid:3)vedelmek œjraelosztÆsa szÆmla nem szerepel k(cid:4)l(cid:3)n, akkor a rezidens szektorok k(cid:3)z(cid:3)tti termØszetbeni tÆrsadalmi transzferek nem szerepelnek az Ætl(cid:2)n talÆlhat(cid:2) foly(cid:2) transzferek (1096) k(cid:3)z(cid:3)tt. Ezek a transzferek a foly(cid:2) j(cid:3)vede- lem-, a vagyon- stb. ad(cid:2)kat, a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat, a termØszetbeni tÆrsadalmi transzferken k(cid:5)v(cid:4)li tÆrsadalmi juttatÆsokat Øs az egyØb foly(cid:2) transzfereket tartalmazzÆk. Ha a termØszetbeni j(cid:3)vedelmek œjraelosztÆsa is szerepel, akkor a 4. szÆmla Ætl(cid:2)ja a termØszetbeni tÆrsadalmi transzfereket is tartalmazza, ami az egyØb foly(cid:2)transzfer-folyamatokkal egy(cid:4)tt 1315. A 4. sor mindkØt esetben a nett(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelemmel nyit, m(cid:5)g a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal nyœjtott foly(cid:2) transzfer (10) a (4,15) cellÆban szerepel. A 4. oszlop az Ætl(cid:2)n elhelyezkedı tØtel mellett a k(cid:4)lf(cid:3)ldre t(cid:3)rtØnı foly(cid:2) ÆtutalÆsokat (39) t(cid:4)nteti fel a (15,4) cellÆban, m(cid:5)g az egyenlegezı tØtel a (korrigÆlt) nett(cid:2) rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem (1604) a (korrigÆlt) rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmlÆra ker(cid:4)l. 8. 114. Ha a termØszetbeni j(cid:3)vedelmek œjraelosztÆsÆt is figyelembe veszi az elszÆmolÆs, akkor az 5. szÆmla a korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmlÆnak felel meg. EgyØbkØnt ez a szÆmla a rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla. A nemzetgazdasÆg szintjØn ez mÆr csak terminol(cid:2)gia kØrdØse, mivel az (cid:3)sszes rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem egyenlı az (cid:3)sszes korrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelemmel, illetve az (cid:3)sszes vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs egyenlı az (cid:3)sszes vØgsı fogyasztÆssal. Ennek a szÆmlÆnak a sorÆn a rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem mellett a hÆztartÆsok rØszesedØsØt Ørintı rezidens nyugd(cid:5)jalapok nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti kiigaz(cid:5)tÆs (11) szerepel az Ætl(cid:2)n, valamint a hÆz- tartÆsok rØszesedØsØt Ørintı nem rezidens nyugd(cid:5)jalapok nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsai miatti kiigaz(cid:5)tÆs (0) amely a 15. oszlopban szerepel. Az osz- lop a vØgsı fogyasztÆs (1371) Øs az Ætl(cid:2)n elhelyezkedı tØtel mellett a nem rezidens hÆztartÆsoknak a rezidens nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaiban val(cid:2) nett(cid:2) rØszesedØsvÆltozÆsainak megfelelı kiigaz(cid:5)tÆst (0) [(15,5) cella], valamint az egyenlegezı tØtelt, tehÆt a nett(cid:2) megtakar(cid:5)tÆst (233) tar- talmazza, amely rÆker(cid:4)l a tıke szÆmlÆk elsı alszÆmlÆjÆra (6. szÆmla). 8. 115. A rendszer a tıkeszÆmla kØt alszÆmlÆjÆt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zteti meg. ElsıkØnt a megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:2)vagyon-vÆltozÆs szÆmlÆnak a sorÆn a nett(cid:2) megtakar(cid:5)tÆs mellett a rezidens szektorokt(cid:2)l kapott tıketranszfereket (61) [(6,6) cella], valamint a k(cid:4)lf(cid:3)ldtıl kapott tıketransz- fereket (1) [(6,16) cella] kell elszÆmolni. Ennek a szÆmlÆnak az oszlopÆban a rezidens szektoroknak Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek nyœjtott tıketranszferek (4) [(16,6) cella] szerepelnek. Ennek ered- mØnye az egyenlegezı tØtel, vagyis a megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszfer miatti nett(cid:2)vagyon-vÆltozÆs (230), amelyik rÆker(cid:4)l a a vagyonmØrleg vÆlto- zÆsai szÆmlÆra (11. szÆmla). 8. 116. EzutÆn a nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse szÆmlÆt tartalmaz(cid:2) sorban szerepel az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse [(7,2) cella], a rezidens egy- sØgek nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege (0) [(7,7) cella], valamint a nem rezidens egysØgek nem ter- melt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zeinek tovÆbbadÆssal cs(cid:3)kkentett beszerzØse (0) [(7,17) cella], tovÆbbÆ a megtakar(cid:5)tÆsok Øs tıketranszfer miatti esz- k(cid:3)zvÆltozÆsok (833) [(7,12) cella]. Mindez egy(cid:4)tt jelenti azt az (cid:3)sszØrtØket, amely eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØre a rezidens egysØgek rendelkezØsØre Æll. A beszerzØs kØt fÆzisa elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)l egymÆst(cid:2)l: az elsı a nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse e szÆmla oszlopÆban, majd a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse (beleØrtve a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zeit is) a k(cid:3)vetkezı szÆmla oszlopÆban szerepel. ˝gy ennek a szÆmlÆnak, vagyis a 7. szÆmlÆnak az oszlopa tartalmazza a brutt(cid:2) felhalmozÆst [(1,7) cella], a fentiekben tÆrgyalt Ætl(cid:2)s tØtelt (7,7), a k(cid:3)telezettsØgekben a megtakar(cid:5)tÆs Øs tıket- ranszfer miatt bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆst (603) [(12,7) cella], valamint az egyenlegezı tØtelt tartalmazza, azaz a teljes gazdasÆg nett(cid:2) hitelnyœjtÆsÆt (38), amelyik rÆker(cid:4)l a k(cid:3)vetkezı szÆmlÆra, vagyis a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kat le(cid:5)r(cid:2) szÆmlÆra. 8. 117. A 8. , tehÆt a pØnz(cid:4)gyi szÆmla a teljes gazdasÆg nett(cid:2) hitelnyœjtÆsÆval nyit [(8,7) cella], majd ehhez hozzÆad(cid:2)dik az Ætl(cid:2)n elhelyezkedı rezi- dens szektorok k(cid:3)z(cid:3)tti pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k tØtele (553), valamint a k(cid:4)lf(cid:3)lddel szembeni nett(cid:2) k(cid:3)telezettsØgek ØrtØke (50) [(8,18) cella]. Az oszlop az Ætl(cid:2)n elhelyezkedı tØtelt Øs a (18,8) cellÆban a k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:2) felhalmozÆsÆt (88) t(cid:4)nteti fel. A k(cid:4)lf(cid:3)lddel szem- beni nett(cid:2) k(cid:3)telezettsØgek ØrtØke Øs a teljes gazdasÆg nett(cid:2) hitelnyœjtÆsÆnak az (cid:3)sszege termØszetesen ugyanannyi, mint a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zeinek nett(cid:2) felhalmozÆsa, s (cid:5)gy a sor- Øs oszlop(cid:3)sszegek k(cid:3)z(cid:3)tt fennmarad az egyensœly. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 249 8. 118. A 9. , tehÆt az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsa szÆmlÆnak megfelelı sorban az egyØb vÆltozÆsok miatti eszk(cid:3)zvÆltozÆsok tØtel (379) [(9,12) cella], az oszlopban pedig a k(cid:3)telezettsØgek egyØb vÆltozÆsok miatti vÆltozÆsai tØtel (74) [(12,9) cella], valamint az egyenlegezı tØtel, azaz a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa egyØb vÆltozÆsok miatt tØtel (305) [(11,9) cella] szerepel. 8. 119. A nØgy utols(cid:2) szÆmla a teljes gazdasÆg vonatkozÆsÆban a vagyonmØrlegekkel Øs az ezekhez tartoz(cid:2) vÆltozÆsokkal foglalkozik. Elısz(cid:3)r a nyit(cid:2)- mØrleg adja meg a sorban az eszk(cid:3)z(cid:3)k nyit(cid:2)ÆllomÆnyÆt (16714) [(10,12) cella] az oszlopban pedig a k(cid:3)telezettsØgek nyit(cid:2)ÆllomÆnyÆt (6298) [(12,10) cella], valamint a nyit(cid:2) nett(cid:2) vagyont (10416) [(13,10) cella]. UtÆna a a vagyonmØrleg vÆltozÆsai szÆmla e vÆltozÆsok mindkØt (cid:3)sszete- vıjØt a sorban [(11,6) Øs (11,9) cella], valamint a nett(cid:2) vagyon (cid:3)sszes vÆltozÆsÆt (535) az oszlopban [(13,11) cella] szÆmolja el. Ezt k(cid:3)vetıen a zÆr(cid:2)mØrleg a sorban t(cid:4)nteti fel a k(cid:3)telezettsØgek nyit(cid:2) ÆllomÆnyÆt [(12,10) cella], a k(cid:3)telezettsØgek vÆltozÆsÆnak kØt (cid:3)sszetevıjØt [(12,7 Øs 12,9) cella], valamint a zÆr(cid:2) nett(cid:2) vagyont (10951) [(12,13) cella]. Ezeknek az elemeknek az (cid:3)sszege termØszetesen egyenlı az eszk(cid:3)z(cid:3)k zÆr(cid:2) ÆllomÆnyÆval, aminek ØrtØke: az eszk(cid:3)z(cid:3)k nyit(cid:2) ÆllomÆnya [(10,12) cella] n(cid:3)velve az eszk(cid:3)zvÆltozÆs kØt (cid:3)sszetevıjØvel [(7,12) Øs a (9,12) cella] ugyancsak ennek a szÆmlÆnak az oszlopÆban szerepel. VØg(cid:4)l a nett(cid:2) vagyont tartalmaz(cid:2) tovÆbbi szÆmla a sorban adja meg a nyit(cid:2) nett(cid:2) vagyont [(13,10) cella] Øs a nett(cid:2) vagyon (cid:3)sszes vÆltozÆsÆt [(13,11) cella], az oszlopban pedig a zÆr(cid:2) nett(cid:2) vagyont [(12,13) cella] t(cid:4)nteti fel. 8. 120. A k(cid:4)lf(cid:3)ld vonatkozÆsÆban a mÆtrix ugyanazokat a szÆmlÆkat tartalmazza, mint a nemzetgazdasÆg vonatkozÆsÆban, j(cid:2)llehet az (cid:3)sszes(cid:5)tØs vala- mivel magasabb szintjØn. Mindenekelıtt az Æruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmla a sorban t(cid:4)nteti fel a nemzetgazdasÆg importjÆt (14,1 cella), az oszlopban pedig az exportot (1,14 cella), tovÆbbÆ az egyenlegezı tØtelt (15,14 cella), az Æruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)lsı egyenlegØt (–39). Meg kell jegyezni, hogy a k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆinak valamennyi egyenlegezı tØtele a k(cid:4)lf(cid:3)ld szempontjÆb(cid:2)l kØsz(cid:4)l. Ahhoz, hogy a nemzetgazdasÆg szem- pontjÆb(cid:2)l relevÆns aggregÆtumokhoz lehessen hozzÆjutni, ezen egyenlegezı tØtelek elıtt elıjelet kell vÆltani. 8. 121. MÆsodik lØpØsben az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆra rÆker(cid:4)l az elızı szÆmla egyenlegezı tØtele, valamint az elsıdleges j(cid:3)vedelem, a foly(cid:2) transzfer Øs a magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti kiigaz(cid:5)tÆs a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek fizetett, illetıleg a k(cid:4)lf(cid:3)ldtıl kapott bontÆsban. Ezeket a tØteleket a fenti pontok mÆr bemutattÆk. Ezek a tØtelek Ørintik a foly(cid:2) k(cid:4)lsı egyenleget (–41), amely a (16,15) cellÆban lÆthat(cid:2). 8. 122. Harmadik lØpØsben a k(cid:4)lf(cid:3)ld tıkeszÆmlÆja szintØn kØt alszÆmlÆra bomlik: az egyiken a foly(cid:2) k(cid:4)lsı egyenleget, a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek nyœjtott, illetve a k(cid:4)lf(cid:3)ldtıl kapott tıketranszfereket, valamint az egyenlegezı tØtelt, azaz a k(cid:4)lf(cid:3)lddel szembeni nett(cid:2) fizetØsi poz(cid:5)ci(cid:2)nak a foly(cid:2) tranzakci(cid:2)k k(cid:4)lsı egyenlegØhez Øs a tıketranszferekhez kapcsol(cid:2)d(cid:2) vÆltozÆsÆt (–38) [(21,16) cella] kell elszÆmolni. A mÆsik szÆmlÆn az eszk(cid:3)z(cid:3)kben a foly(cid:2) tranzakci(cid:2)k k(cid:4)lsı egyenlege Øs a tıketranszferek miatti vÆltozÆsokat (50) [(17,22) cella], a nem rezidens egysØgek nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zei beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlegØt [(7,17) cella], a k(cid:3)telezettsØgek foly(cid:2) k(cid:4)lsı egyenleggel Øs tıketranszferekkel kap- csolatos vÆltozÆsÆt (88) [(22,17) cella], valamint a k(cid:3)vetkezı szÆmlÆra Ætvitt egyenlegezı tØtelt, azaz a k(cid:4)lf(cid:3)ld nett(cid:2) hitelnyœjtÆsÆt (–38) kell elszÆmolni. 8. 123. Negyedik lØpØsben a pØnz(cid:4)gyi szÆmla a soron a k(cid:4)lf(cid:3)ldi pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:2) beszerzØsØt (18,8 cella), valamint a k(cid:4)lf(cid:3)ld nett(cid:2) hitelnyœjtÆ- sÆt (18,17 cella), az oszlopban pedig a k(cid:4)lsı k(cid:3)telezettsØgeket (8,18 cella) adja meg. (cid:10)t(cid:3)dik lØpØsben az eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsa szÆmla sor- ban a eszk(cid:3)z(cid:3)k vÆltozÆsÆnak ØrtØkØt mutatja be (7) [(19,22) cella], az oszlopban pedig a k(cid:3)telezettsØgek ilyen vÆltozÆsait (3) [(22,19) cella] ezenk(cid:5)v(cid:4)l az egyenlegezı tØtelt, vagyis a k(cid:4)lf(cid:3)lddel szembeni nett(cid:2) fizetØsi poz(cid:5)ci(cid:2)nak az egyØb vÆltozÆsok miatti vÆltozÆsait (4) [(21,19) cella] t(cid:4)nteti fel. 8. 124. VØg(cid:4)l k(cid:3)vetkezik a k(cid:4)lf(cid:3)ld szektor, amelynek vagyonmØrlege ugyanolyan, mint a teljes gazdasÆg vagyonmØrlege. A fentiekben mØg nem eml(cid:5)- tett elemek a k(cid:3)vetkezık: a k(cid:4)lf(cid:3)ld eszk(cid:3)zeinek nyit(cid:2)ÆllomÆnya (573), [(20,22) cella], a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)telezettsØgeinek nyit(cid:2)ÆllomÆnya (297), [(22,20) cella], a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek a nemzetgazdasÆggal szembeni nyit(cid:2) nett(cid:2) fizetØsi poz(cid:5)ci(cid:2)ja (276), [(23,20) cella], vÆltozÆsok a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek a nem- zetgazdasÆggal szembeni nett(cid:2) fizetØsi poz(cid:5)ci(cid:2)jÆban (–34), [(23,21) cella], tovÆbbÆ a k(cid:4)lf(cid:3)ldnek a nemzetgazdasÆggal szembeni zÆr(cid:2) nett(cid:2) fizetØsi poz(cid:5)ci(cid:2)ja (242), [(22,23) cella]. 8. 125. A k(cid:3)vetkezı lØpØsben ez az (cid:3)sszevont mÆtrixforma tovÆbb bonthat(cid:2), s (cid:5)gy a teljes szÆmlasorozatot be lehet mutatni a gazdasÆgi mßveletek szereplıire Øs a mßveletek kateg(cid:2)riÆira vonatkoz(cid:2) rØszletekkel egy(cid:4)tt. Azonban a mÆtrixelszÆmolÆsban rejlı lehetısØgek akkor aknÆzhat(cid:2)ak ki 250 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet egØszen, ha a rØszletezØs nem azonos minden szÆmla esetØben, hanem mindegyiknØl siker(cid:4)l megtalÆlni a leginkÆbb megfelelı osztÆlyozÆst. Ezzel a kØrdØssel a k(cid:3)vetkezı rØsz behat(cid:2)bban is foglalkozik. A SZ`ML`K M`TRIX`BR`ZOL`S`NAK TULAJDONS`GAI 8. 126. Egy olyan aggregÆlt mÆtrixban, mint a 8. 19. tÆbla, minden egyes tØtel egy-egy almÆtrix fı(cid:3)sszege, amelyben a vizsgÆlt gazdasÆgi mßveletsor bÆrmelyik pontjÆn Ørintett gazdasÆgi szereplık kateg(cid:2)riÆi bemutatÆsra ker(cid:4)lnek. A szÆmlÆk mÆtrixÆbrÆzolÆsÆnak egyik komoly elınye, hogy a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szÆmlÆk mÆs-mÆs gazdasÆgi szereplıit tudja kezelni, sıt mØg osztÆlyozÆsuk is lehet k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı anØlk(cid:4)l, hogy fel kellene Ældozni a szÆmlÆk k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszhangot Øs a teljes elszÆmolÆsi rendszer integrÆlt jellegØt. Ez azt jelenti, hogy t(cid:3)bbfØle osztÆlyozÆst lehet alkalmazni mind a gazdasÆgi mßveletek szereplıit, mind a szektorokat illetıen, tehÆt minden szÆmlÆnÆl az odatartoz(cid:2) gazdasÆgi folyamatokhoz a leginkÆbb megfelelı szervezeti egysØget vagy osztÆlyozÆst lehet kivÆlasztani. 8. 127. Elvben minden szÆmla kØt, egymÆst(cid:2)l meglehetısen k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı m(cid:2)don bonthat(cid:2): a felosztÆs jelentheti a teljes gazdasÆgnak a szervezeti egysØ- gek csoportjai szerinti felosztÆsÆt, de jelentheti az egyes szÆmlÆkon szereplı gazdasÆgi mßveletek kateg(cid:2)riÆinak k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı alszÆmlÆk szerinti osztÆlyozÆsÆt is. PØldÆul a nemzetgazdasÆg felosztÆsa az elsı (cid:3)t szÆmlÆn a k(cid:3)vetkezıkØppen t(cid:3)rtØnhet: a) az Æruk Øs szolgÆltatÆsok egyenlegØn szereplı termØkek felosztÆsa termØkcsoportok szerint; b) a termelØsi szÆmlÆn szereplı szakosodott telephelyek Ægazati osztÆlyozÆs szerinti csoportos(cid:5)tÆsa; c) az elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsÆnak Øs a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsÆnak, valamint a j(cid:3)vedelemfelhasznÆlÆsnak megfelelı szÆmlÆ- kon szereplı szervezeti egysØgek szØtvÆlasztÆsa Øs intØzmØnyi (al)szektorok szerinti besorolÆsa. 8. 128. Ezek a felosztÆsok kØt fı k(cid:3)vetkezmØnnyel jÆrnak. Az elsı az, hogy a szÆmlÆk egy-egy cellÆjÆban elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tett gazdasÆgi mßveletek valamennyi kateg(cid:2)riÆja vonatkozÆsÆban vilÆgossÆ vÆlik, hogy a fizetı egysØgek mely csoportja mit Øs a c(cid:5)mzett egysØgek melyik csoportjÆval szemben finansz(cid:5)roz. A mÆsodik k(cid:3)vetkezmØny az, hogy a rØszletes keresztosztÆlyozÆsok rØvØn feltÆrulnak a k(cid:4)l(cid:3)nfØle gazdasÆgi folyamatok egymÆs k(cid:3)z(cid:3)tti kapcsolatai. Az elızı rØszben megadott pØldÆn kereszt(cid:4)l ez azt jelenti, hogy mezoszinten vizsgÆlva a j(cid:3)vedelemÆramlÆs folyamata a k(cid:3)vetkezı almÆtrixokat Ørinti: a) a (3,2) almÆtrix azt mutatja meg, hogy melyik intØzmØnyi alszektor melyik Ægazatt(cid:2)l kapja a nett(cid:2) hozzÆadott ØrtØket; b) a (4,3) Øs az (5,4) almÆtrix azt mutatja meg, hogy melyik intØzmØnyi alszektor kap elsıdleges j(cid:3)vedelmet, illetve rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)ve- delmet melyik intØzmØnyi alszektort(cid:2)l (termØszetesen a j(cid:3)vedelem elosztÆsa szÆmlÆkban, valamint a j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmlÆkban eltØrı besorolÆsok alkalmazhat(cid:2)ak, amikor is ezek az almÆtrixok mÆr nem lesznek Ætl(cid:2)sak); c) az (1,5) almÆtrix azt mutatja meg, hogy melyik termØkcsoportot melyik intØzmØnyi alszektor hasznÆlja fel; valamint d) a (2,1) almÆtrix azt mutatja meg, hogy melyik nemzetgazdasÆgi Ægazat melyik termØkcsoportot Æll(cid:5)tja elı. 8. 129. Egy ilyen mÆtrix (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆt megk(cid:3)nny(cid:5)ti, ha az a vÆrhat(cid:2) alkalmazÆsoknak megfelelı elszÆmolÆsi struktœra megtervezØsØvel kezdıdik. Ezt k(cid:3)vetıen minden szÆmlÆra a legmegfelelıbb egysØgeket lehet (cid:3)sszevÆlogatni Øs kivÆlasztani, meghatÆrozni azok legkØzenfekvıbb osztÆlyozÆ- sÆt. Azonban a gyakorlatban ez interakt(cid:5)v folyamatkØnt jelentkezik. ElkØpzelhetı pØldÆul, hogy a gazdasÆgi mßveleteknek lØtezik egy olyan kateg(cid:2)riÆja, amellyel kapcsolatban a gazdasÆgi mßveletek szereplıinek csak az (cid:3)sszes bevØtelei Øs kifizetØsei ismertek (egy almÆtrix sorÆnak, illetıleg oszlopÆnak (cid:3)sszegei), nem ismert azonban, hogy ki kinek fizet (vagyis hogy milyen az almÆtrix belsı struktœrÆja). Ez a problØma egy mestersØges (dummy) szÆmla beiktatÆsÆval oldhat(cid:2) meg. 8. 130. A szÆmlÆk mÆtrixÆbrÆzolÆsÆnak ÆltalÆnos jellemzıi k(cid:3)zØ a k(cid:3)vetkezık tartoznak: a) b) a rØszletes mÆtrixÆbrÆzolÆs alkalmas arra, hogy a mÆtrixalgebra seg(cid:5)tsØgØvel matematikai m(cid:2)dszerek bevonÆsÆval kezeljØk azokat; ez a szÆmlÆk egyensœlyba hozÆsÆnÆl is seg(cid:5)tsØget jelenthet; a rØszletes mÆtrix az (cid:3)sszefon(cid:2)d(cid:2) gazdasÆgi mßveleteket egyidejßleg bontja fizetı Øs c(cid:5)mzett egysØgek szerint, aminek k(cid:3)vetkeztØben megfelelı formÆtumot biztos(cid:5)t a gazdasÆgi folyamatok (cid:3)sszef(cid:4)ggØseinek mezoszinten t(cid:3)rtØnı feltÆrÆsÆhoz; azok a gazdasÆgi folyamatok 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 251 tartoznak ide, amelyekben az egysØgek kØt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusa vesz rØszt (pl. t(cid:3)bb hÆztartÆsi alszektor vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa az Æruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı kateg(cid:2)riÆira); c) az olyan szÆmlasorok esetØben, amelyek fizetı Øs c(cid:5)mzett egysØgek szerint bontjÆk a gazdasÆgi mßveleteket, a mÆtrixÆbrÆzolÆs minden mÆs ÆbrÆzolÆsi m(cid:2)dnÆl t(cid:3)m(cid:3)rebb; az egyes gazdasÆgi mßveletekben rØszt vevı egysØgek egyike Æltal teljes(cid:5)tett kifizetØs, illetve a mÆsiknÆl ennek bevØtele egyetlen szÆmlatØtelkØnt jelenik meg. 8. 131. A teljes gazdasÆgra vonatkoz(cid:2) (cid:3)sszes(cid:5)tı mÆtrix referenciatÆblakØnt hasznÆlhat(cid:2) a rØszletesebb tÆblÆk kidolgozÆsÆnÆl. Ha az olvas(cid:2) a kØsıb- biekben alaposabban megismeri a rendszer rØszeinek (forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk, szektorszÆmlÆk stb. ) rØszletes ÆbrÆzolÆsÆt, akkor a k(cid:2)dszÆmok rendszere seg(cid:5)tsØgØvel biztosan vilÆgos kØpet kap arr(cid:2)l, hogy a rØszletekbe menı almÆtrixok hogyan viszonyulnak az (cid:3)sszes(cid:5)tı mÆtrixhoz. A mÆtrixformÆtum k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen akkor elıny(cid:3)s, ha a rendszer nem mindegyik szÆmlÆja esetØben van m(cid:2)d vagy igØny azonos mØlysØgß osztÆly- ozÆsra. 8. 132. A mÆtrixÆbrÆzolÆs alkalmas eszk(cid:3)z arra, hogy hasznos(cid:5)tsa a rendszer rugalmassÆgÆt. PØldÆul a rendszer tÆrsadalmi Øs gazdasÆgi (cid:3)sszef(cid:4)ggØsei- nek esetleges tovÆbbi kimunkÆlÆsa akÆr a tÆrsadalmi elszÆmolÆsi mÆtrixnak (SAM) (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆt is lehetıvØ tennØ. A SAM-ben t(cid:4)kr(cid:3)zıdı szemlØlettel bıvebben a fejezet k(cid:3)vetkezı rØsze foglalkozik. A REDUK`LT FORM`TUM(cid:11) M`TRIX ADAPT`L`SA AZ ELEMZ(cid:6)S MEGHAT`ROZOTT T˝PUSAIHOZ 8. 133. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk a sorok Øs oszlopok szerinti osztÆlyozÆst rØszes(cid:5)tik elınyben, ez jelenti a vizsgÆlt gazdasÆgi folyamatok, nevezete- sen a termØk elıÆll(cid:5)tÆsi Øs felhasznÆlÆsi folyamatok le(cid:5)rÆsÆnak legmegfelelıbb m(cid:2)djÆt. A hozzÆadott ØrtØk Øs a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs (cid:3)sszef(cid:4)ggØsei azonban nem Øp(cid:4)lnek be ezekbe a mÆtrixokba. A j(cid:3)vedelmek mezoszinten megval(cid:2)sul(cid:2) teljes k(cid:3)rforgÆsÆnak bemutatÆsa vØgett egy forrÆs-felhasznÆlÆs vagy egy input-output tÆbla kiterjesztØse a tÆrsadalmi elszÆmolÆsi mÆtrix (SAM) egyik alapvetı jellemzıjØre mutathat rÆ. 8. 134. A SAM meghatÆrozÆsa ebben az esetben az ESA-szÆmlÆk olyan mÆtrixformÆban val(cid:2) ÆbrÆzolÆsÆt jelenti, amelyik rØszletekbe menıen vizsgÆlja meg valamely forrÆs-felhasznÆlÆs tÆbla Øs a szektorszÆmlÆk (cid:3)sszef(cid:4)ggØseit. A SAM-ok jellemzıen az emberek gazdasÆgban bet(cid:3)lt(cid:3)tt szerepØt Æll(cid:5)tjÆk k(cid:3)zØppontba, amire t(cid:3)bbek k(cid:3)z(cid:3)tt a hÆztartÆsi szektor tovÆbbi bontÆsa Øs a munkaerıpiacok Ætfog(cid:2) ÆbrÆzolÆsa (tehÆt az alkalmazÆs- ban Æll(cid:2) szemØlyek k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı kateg(cid:2)riÆinak megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØse) adhatja meg a lehetısØget. 8. 135. Az egyik fontos tÆrsadalmi jellegß kØrdØs az, hogy milyen a foglalkoztatÆs (illetve a munkanØlk(cid:4)lisØg) szintje Øs (cid:3)sszetØtele. Egy-egy SAM rendszerint t(cid:3)bbletinformÆci(cid:2)kkal szolgÆl e kØrdØs vonatkozÆsÆban azÆltal, hogy a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmeket a foglalkoztatottak t(cid:5)pusa sze- rint bontja. Ez a felosztÆs egyarÆnt vonatkozik a munkaerı felhasznÆlÆsÆra Ægazati bontÆsban, amint az a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban lÆthat(cid:2), valamint a munkaerı k(cid:5)nÆlatÆra is tÆrsadalmi-gazdasÆgi alcsoportok szerinti bontÆsban, amint az a hÆztartÆsok elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn lÆthat(cid:2). Ez azt mutatja, hogy a mÆtrix nemcsak a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı termØkcsoportok forrÆsÆt Øs felhasznÆlÆsÆt ÆbrÆzolja, hanem a mun- kaerı-piaci szolgÆltatÆsok k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı kateg(cid:2)riÆinak forrÆsÆt Øs felhasznÆlÆsÆt is. 8. 136. Az alkalmazÆsban Æll(cid:2)k (vagy az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k) osztÆlyozÆsÆt a hÆttØrk(cid:3)r(cid:4)lmØnyek Øs a (fı)ÆllÆs jellemzıinek valamilyen kombinÆci(cid:2)jÆra lehet alapozni, œgy mint egyik oldalr(cid:2)l az illetı neme, iskolai vØgzettsØge, Øletkora Øs lak(cid:2)helye, mÆsik oldalr(cid:2)l foglalkozÆsa, munkaszerzıdØ- sØnek t(cid:5)pusa (teljes/rØszmunkaidıs, tart(cid:2)s/ideiglenes), valamint a rØgi(cid:2) Øs a foglalkoztatÆs alszektora. Egy mÆsik figyelembe veendı szempont, hogy a bØrarÆnyok csoporton bel(cid:4)li sz(cid:2)rÆsa kisebb legyen a csoportok k(cid:3)z(cid:3)tti sz(cid:2)rÆsnÆl. A foglalkoztatÆs Ægazatok szerinti osztÆlyozÆsa kevØsbØ lØnyeges, mivel az a hozzÆadott ØrtØk keresztosztÆlyozÆsa rØvØn mÆr benne van a SAM-ben. 8. 137. Mind a nem rezidens vÆllalatoknÆl foglalkoztatott rezidens szemØlyeket, mind a rezidens vÆllalatoknÆl dolgoz(cid:2) nem rezidens szemØlyeket, mind az ideiglenesen k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n dolgoz(cid:2) munkavÆllal(cid:2)kat k(cid:4)l(cid:3)n kell kezelni. ˝gy a foglalkoztatÆs nagysÆga az (orszÆgban) foglalkoztatott sze- mØlyek szÆmÆval becs(cid:4)lhetı. NyilvÆnval(cid:2), hogy ezek az adatok az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)kat is magukban foglaljÆk, akiknek a munkarÆford(cid:5)tÆsa, imputÆlt bØrezØse a SAM-ben elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)thetı a nett(cid:2) vegyes j(cid:3)vedelem fennmarad(cid:2) rØszØtıl. 252 HU Az Eur(cid:4)pai Uni(cid:4) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:4)pai Uni(cid:4) Hivatalos Lapja 253 SzÆmla 0. TermØkek Øs szolgÆltatÆsok I. TermelØs II. 1 J(cid:3)vedelmek elsıdleges elosztÆsa II. 2/3 (TermØszetbeni) (cid:3)vedelmek mÆsodlagos (œjra)elosztÆsa II. 4 (KorrigÆlt) ren- delkezØsre Æll(cid:4) j(cid:3)vedelem fel- hasznÆlÆsa I. –IV. NEMZETGAZDAS`G III. 1. 1 Megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszferek III. 1. 2 Nem pØnz(cid:6)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse III. 2 PØnz(cid:6)gyi III. 3 Eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai IV. 1 Nyit(cid:4)mØrleg IV. 2 A vagyonmØr- leg vÆltozÆsai IV. 3 ZÆr(cid:4)mØrleg Nett(cid:4) vagyon V. 1 K(cid:6)lsı termØkek Øs szolgÆltatÆ- sok V. 2 A k(cid:6)lf(cid:3)ld elsıdleges j(cid:3)ve- delme Øs foly(cid:4) transzferei V. 3. 1. 1 Megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszferek V. 3. 1. 2 Nem pØnz(cid:6)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse V. 3. 2 PØnz(cid:6)gyi V. 3. 3 Eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆ- sai V. K(cid:1)LF(cid:2)LD V. 4. 1 Nyit(cid:4)mØrleg V. 4. 2 VagyonvÆltozÆs V. 4. 3 ZÆr(cid:4)mØrleg Nett(cid:4) vagyon (cid:2)sszesen 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 8. 19. tÆbla – A teljes gazdasÆg szÆmlasorozata Øs egyenlegezı tØteleinek mÆtrixbemutatÆsa 0. TermØkek Øs szolgÆltatÆsok 1 Kereskedelmi Øs szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØs Foly(cid:4) termelı- felhasznÆlÆs VØgsı fogyasztÆs Brutt(cid:4) felhalmozÆs 0 1 904 1 371 414 TermØkek Øs szolgÆltatÆsok exportja 536 I. TermelØs II. 1 J(cid:3)vedelmek elsıdleges elosztÆsa II. 2/3 (TermØszet- beni) j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos (œjra)elosztÆsa II. 4 (KorrigÆlt) ren- delkezØsre Æll(cid:4) j(cid:3)ve- delem felhasznÆlÆsa III. 1. 1 Megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszferek III. 1. 2 Nem pØnz(cid:6)- gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse 2 KibocsÆtÆs Øs tÆmogatÆssal cs(cid:3)kkentett termØkad(cid:4)k 3 728 3 4 5 6 7 III. 2 PØnz(cid:6)gyi 8 III. 3 Eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsa 9 IV. 1 Nyit(cid:4)mØrleg 10 IV. 2 A vagyonmØr- leg vÆltozÆsai 11 IV. 3 ZÆr(cid:4)mØrleg 12 Nett(cid:4) vagyon 13 N E M Z E T G A Z D A S ` G Nett(cid:4) hazai termØk Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 1 602 341 Nemzeti j(cid:3)vedelem, nett(cid:4) Foly(cid:4) transzferek (1 315) 1 633 1 096 (KorrigÆlt) ren- delkezØsre Æll(cid:4) j(cid:3)vedelem fel- hasznÆlÆsa MagÆnnyugd(cid:5)j- pØnztÆrak nett(cid:4) vagyon- vÆltozÆsa miatti kor- rekci(cid:4) 1 604 11 Megtakar(cid:5)tÆs, nett(cid:4) Tıketranszfer 233 61 (cid:7)rtØkcs(cid:3)kkenØs 222 Nem termelt nem pØnz(cid:6)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege 0 A teljes gazda- sÆg nett(cid:4) hitel- nyœjtÆsa PØnz(cid:6)gyi esz- k(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:4) beszerzØse (= nett(cid:4) k(cid:3)te- lezettsØg fel- mer(cid:6)lØse) 38 553 A nett(cid:4) vagyon vÆlto- zÆsa megta- kar(cid:5)tÆs Øs tıketranszferek miatt 230 A nett(cid:4) vagyon vÆlto- zÆsa egyØb vÆl- tozÆsok miatt 305 K(cid:3)telezettsØ- gek vÆltozÆsa megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketransz- ferek miatt K(cid:3)telezettsØ- gek vÆltozÆsa egyØb vÆltozÆ- sok miatt K(cid:3)telezettsØ- gek nyit(cid:4) Ællo- mÆnya Elsıdleges j(cid:3)vedelem k(cid:6)lf(cid:3)ldrıl 72 Foly(cid:4) transzfer k(cid:6)lf(cid:3)ldrıl 10 MagÆnnyugd(cid:5)j- pØnztÆrak nett(cid:4) vagyon- vÆltozÆsa miatti kor- rekci(cid:4) a k(cid:6)lf(cid:3)ldrıl 0 Tıketranszfer k(cid:6)lf(cid:3)ldrıl 1 Nem termelt nem pØnz(cid:6)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege 0 A k(cid:6)lsı k(cid:3)te- lezettsØgek nett(cid:4) felmer(cid:6)- lØse 50 Megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketransz- fer miatti esz- k(cid:3)zvÆltozÆs 833 EgyØb vÆltozÆ- sok miatti esz- k(cid:3)zvÆltozÆs 379 Nyit(cid:4) eszk(cid:3)- zÆllomÆny 16 714 Nett(cid:4) zÆr(cid:4) vagyon 603 74 6 298 10 951 Nyit(cid:4) nett(cid:4) vagyon Nett(cid:4) vagyon- vÆltozÆs, (cid:3)sszesen 10 416 535 4 225 3 728 2 015 2 739 1 615 295 1 055 641 379 16 714 535 17 926 10 951 254 HU Az Eur(cid:4)pai Uni(cid:4) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:4)pai Uni(cid:4) Hivatalos Lapja 255 SzÆmla 0. TermØkek Øs szolgÆltatÆsok I. TermelØs II. 1 J(cid:3)vedelmek elsıdleges elosztÆsa II. 2/3 (TermØszetbeni) (cid:3)vedelmek mÆsodlagos (œjra)elosztÆsa II. 4 (KorrigÆlt) ren- delkezØsre Æll(cid:4) j(cid:3)vedelem fel- hasznÆlÆsa I. –IV. NEMZETGAZDAS`G III. 1. 1 Megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszferek III. 1. 2 Nem pØnz(cid:6)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse III. 2 PØnz(cid:6)gyi III. 3 Eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai IV. 1 Nyit(cid:4)mØrleg IV. 2 A vagyonmØr- leg vÆltozÆsai IV. 3 ZÆr(cid:4)mØrleg Nett(cid:4) vagyon V. 1 K(cid:6)lsı termØkek Øs szolgÆltatÆ- sok V. 2 A k(cid:6)lf(cid:3)ld elsıdleges j(cid:3)ve- delme Øs foly(cid:4) transzferei V. 3. 1. 1 Megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszferek V. 3. 1. 2 Nem pØnz(cid:6)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse V. 3. 2 PØnz(cid:6)gyi V. 3. 3 Eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆ- sai V. K(cid:1)LF(cid:2)LD V. 4. 1 Nyit(cid:4)mØrleg V. 4. 2 VagyonvÆltozÆs V. 4. 3 ZÆr(cid:4)mØrleg Nett(cid:4) vagyon (cid:2)sszesen 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 8. 19. tÆbla – A teljes gazdasÆg szÆmlasorozata Øs egyenlegezı tØteleinek mÆtrixbemutatÆsa Elsıdleges j(cid:3)vedelem a k(cid:6)lf(cid:3)ldnek Foly(cid:4) transzfer a k(cid:6)lf(cid:3)ldnek MagÆnnyugd(cid:5)j- pØnztÆrak nett(cid:4) vagyon- vÆltozÆsa miatti kor- rekci(cid:4) a k(cid:6)lf(cid:3)ldnek 41 39 0 Tıketranszfer a k(cid:6)lf(cid:3)ldnek 4 K(cid:6)lsı pØnz(cid:6)- gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:4) beszer- zØse 88 V. 1 K(cid:6)lsı termØkek Øs szolgÆltatÆsok 14 TermØkek Øs szolgÆltatÆsok importja 497 V. 2 A k(cid:6)lf(cid:3)ld elsıd- leges j(cid:3)vedelme Øs foly(cid:4) transzferei 15 V. 3. 1. 1 Megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszferek V. 3. 1. 2 Nem pØnz(cid:6)- gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse 16 17 V. 3. 2 PØnz(cid:6)gyi 18 K (cid:1) L F (cid:2) L D V. 3. 3 Eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb vÆltozÆsai 19 V. 4. 1 Nyit(cid:4)mØrleg 20 V. 4. 2 VagyonmØrleg vÆltozÆsa 21 V. 4. 3 ZÆr(cid:4)mØrleg 22 Nett(cid:4) vagyon 23 TermØkek Øs szolgÆltatÆsok k(cid:6)lsı egyen- lege – 39 Foly(cid:4) k(cid:6)lsı egyenleg 41 A k(cid:6)lf(cid:3)ld nett(cid:4) hitel- nyœjtÆsa – 38 A k(cid:6)lsı k(cid:3)te- lezettsØgek vÆl- tozÆsa a foly(cid:4) tranzakci(cid:4)k k(cid:6)lsı egyen- lege Øs tıket- ranszferek miatt 88 A nett(cid:4) k(cid:6)lsı pØnz(cid:6)gyi hely- zet vÆltozÆsa a foly(cid:4) tranzak- ci(cid:4)k k(cid:6)lsı egyenlege Øs tıketranszferek miatt – 38 (cid:2)sszesen 4 225 3 728 2 015 2 739 1 615 295 1 055 641 379 16 714 535 17 926 10 951 497 41 – 37 50 50 497 41 – 37 50 50 7 573 – 34 A k(cid:6)lsı esz- k(cid:3)z(cid:3)k vÆlto- zÆsa a k(cid:6)lsı foly(cid:4) egyenleg Øs tıketransz- ferek miatt 50 A k(cid:6)lsı esz- k(cid:3)z(cid:3)k vÆlto- zÆsa egyØb vÆl- tozÆsok miatt 7 A k(cid:6)lsı esz- k(cid:3)z(cid:3)k nyit(cid:4) ÆllomÆnya 573 A nett(cid:4) k(cid:6)lsı pØnz(cid:6)gyi hely- zet vÆltozÆsa egyØb vÆltozÆ- sok miatt 4 A k(cid:6)lsı k(cid:3)te- lezettsØgek vÆl- tozÆsai egyØb vÆltozÆsok miatt A k(cid:6)lsı k(cid:3)te- lezettsØgek nyit(cid:4)ÆllomÆ- nya A zÆr(cid:4) nett(cid:4) k(cid:6)lsı pØnz(cid:6)gyi helyzet 3 7 297 A nyit(cid:4) nett(cid:4) k(cid:6)lsı pØnz(cid:6)gyi helyzet A nett(cid:4) k(cid:6)lsı pØnz(cid:6)gyi hely- zet vÆltozÆsa, (cid:3)sszesen 276 573 – 34 – 34 242 630 630 242 242 256 HU Az Eur(cid:3)pai Uni(cid:3) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:2)tet 8. 138. K(cid:1)l(cid:2)n(cid:2)sen akkor nyerhetıek rØszletes, a t(cid:2)bbi makro(cid:2)kon(cid:3)miai mutat(cid:3)val mind a fogalmak, mind pedig a szÆmok tekintetØben konzisztens mutat(cid:3)k a munkanØlk(cid:1)lisØg (cid:2)sszetØtelØrıl, tovÆbbÆ (cid:2)sszes(cid:4)tett mutat(cid:3)szÆmok is, (pl. a „teljes munkaidıs egyenØrtØkben kifejezett munkanØlk(cid:1)- lisØg”), ha (cid:2)sszehasonl(cid:4)tjuk (1) az (cid:2)sszes foglalkoztatott szemØlynek a SAM-ben felt(cid:1)ntetett munkaj(cid:2)vedelmØt, (2) e munkaj(cid:2)vedelmet a ledolgo- zott munka(cid:3)rÆk Øs az Ætlagos (cid:3)rabØrek szerinti bontÆsban, valamint (3) a potenciÆlis munkaerı-k(cid:4)nÆlatot a munkaerı t(cid:4)pusa Øs a relevÆns hÆz- tartÆst(cid:4)pus szerint (teljes munkaidıs lØtszÆmban kifejezve). Ezek az adatok a SAM-b(cid:3)l levezethetık. RÆadÆsul ha ez az adatsor kiegØsz(cid:1)l a fog- lalkoztatottak szÆmÆval (a k(cid:1)lf(cid:2)ldiek nØlk(cid:1)l) Øs a potenciÆlis munkaerı-ÆllomÆny lØtszÆmÆval, az (cid:2)sszhangban Æll a munkanØlk(cid:1)lisØg szokÆsos m(cid:3)don definiÆlt fogalmÆval. 8. 139. Ezen a szinten mÆr hasznos lehet egy szemlØltetı SAM (cid:2)sszeÆll(cid:4)tÆsa. Ezt elıseg(cid:4)tendı a 8. 20. tÆbla pØldÆkkal illusztrÆlja egy olyan SAM kidol- gozÆsÆt, amelyben a rendszeren bel(cid:1)l megk(cid:1)l(cid:2)nb(cid:2)ztetett valamennyi gazdasÆgi mßvelet (tehÆt az „eszk(cid:2)z(cid:2)k egyØb vÆltozÆsa” kivØtelØvel az (cid:2)sszes gazdasÆgi folyamat) elszÆmolÆsra ker(cid:1)l. A legfıbb œjdonsÆg az, hogy a j(cid:2)vedelem keletkezØse szÆmla œj ØrtelmezØst kap annak ØrdekØ- ben, hogy kialakuljon a kapcsolat a rØszletes munkaerı-piaci elemzØsek Øs a nemzeti szÆmlÆk k(cid:2)z(cid:2)tt. Az itt bemutatott (cid:2)sszes(cid:4)tı SAM olyan (cid:2)sszefoglal(cid:3) tÆblakØnt Ørtelmezendı, amelyre kØsıbb a mØg rØszletesebb tÆblÆk hivatkozhatnak. Az egyes szÆmlÆkon az osztÆlyozÆs lehetsØges t(cid:4)pusait zÆr(cid:3)jelben jelzi a tÆbla a sorok Øs az oszlopok fejlØcØben. 8. 140. E mÆtrixban felt(cid:1)ntetett szÆmlasorozat azonos a 8. 19. tÆblÆban bemutatott sorozattal. A mÆtrixnak (cid:2)sszes(cid:4)tett SAM-mØ val(cid:3) Ætalak(cid:4)tÆsa a k(cid:2)vet- kezıkkel jÆr: a) az eszk(cid:2)z(cid:2)k egyØb vÆltozÆsa szÆmla, a nyit(cid:3)mØrleg, a a vagyonmØrleg vÆltozÆsai szÆmla, a zÆr(cid:3)mØrleg Øs a nett(cid:3) vagyon szÆmla a nemzet- gazdasÆgra Øs a k(cid:1)lf(cid:2)ldre is, valamint a k(cid:1)lf(cid:2)ld pØnz(cid:1)gyi szÆmlÆja t(cid:2)rlØse; b) a j(cid:2)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmla Øs egy mÆsodik tıke alszÆmla tovÆbbi bontÆsa; valamint c) a kØt tıke alszÆmla (az Æll(cid:3)eszk(cid:2)z-felhalmozÆs nØlk(cid:1)l), tovÆbbÆ az Æruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:1)lf(cid:2)ld szÆmlÆjÆnak, valamint az elsıdleges j(cid:2)ve- delmek Øs a foly(cid:3) transzferek k(cid:1)lf(cid:2)ld szÆmlÆjÆnak (cid:2)sszevonÆsa. 8. 141. A 8. 20. tÆbla elsı kØt sora Øs oszlopa a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆbla aggregÆlt vÆltozatÆt tartalmazza Øs itt egyØrtelmß a kapcsol(cid:3)dÆs a rendszer t(cid:2)bbi szÆmlÆjÆhoz. Megjegyzendı, hogy a forrÆstÆbla sorait Øs oszlopait (II,I cella) ÆthelyeztØk. 8. 142. A harmadik, fontos szerepet jÆtsz(cid:3) szÆmlÆn t(cid:2)rtØnik a j(cid:2)vedelmek keletkezØsØnek elszÆmolÆsa. A szÆmla elsıdlegesinput-kateg(cid:3)riÆk szerinti besorolÆst alkalmaz: (1) a munkavÆllal(cid:3)i j(cid:2)vedelem a munkavÆllal(cid:3)k k(cid:1)l(cid:2)nb(cid:2)zı t(cid:4)pusai szerint, (2) az egyØb termelØsi ad(cid:3)k Øs tÆmogatÆsok egyenlege, (3) a nett(cid:3) mßk(cid:2)dØsi eredmØny Øs (4) a nett(cid:3) vegyes j(cid:2)vedelem. 8. 143. Itt ez a szÆmla a kØt k(cid:1)l(cid:2)nb(cid:2)zı t(cid:4)pusœ egysØg k(cid:2)z(cid:2)tti gazdasÆgi mßveleteket foglalja magÆban. Ez elsısorban a munkavÆllal(cid:3)i j(cid:2)vedelemre vonatkozik, amelynek elszÆmolÆsa egy szervezeti egysØg (a munkaad(cid:3)) Øs egy szemØly (a munkavÆllal(cid:3)) k(cid:2)z(cid:2)tt lebonyol(cid:4)tott gazdasÆgi mßveletkØnt (munkavØgzØs a d(cid:4)jazÆs fejØben) t(cid:2)rtØnik. A munkavÆllal(cid:3)kat ebben a SAM-ben olyan (cid:2)nÆll(cid:3) egysØgekkØnt kell kezelni, amelyek a j(cid:2)vedelem keletkezØse szÆmlÆn munkavÆllal(cid:3)i j(cid:2)vedelemben rØszes(cid:1)lnek, majd ezt a j(cid:2)vedelmet az elsıdleges j(cid:2)vedelem elosztÆsi szÆmlÆjÆn a hozzÆjuk tartoz(cid:3) hÆztartÆsoknak juttatjÆk. Ezt k(cid:2)vetıen ezeket az egysØgeket az alkalmazottak/(cid:2)nÆll(cid:3) vÆllalkoz(cid:3)k kateg(cid:3)riÆk szerint kell osz- tÆlyozni. Az ilyen ÆbrÆzolÆs a munkaerıpiaci elemzØsek Øs a nemzeti szÆmlÆk egyes(cid:4)tØsØre szolgÆl. 8. 144. A (fennmarad(cid:3)) vegyes j(cid:2)vedelem Øs mßk(cid:2)dØsi eredmØny a termelıegysØgnØl marad, azonban a termelıegysØgek osztÆlyozÆsÆnak nem kell megegyeznie a termelØsi szÆmlÆn alkalmazott besorolÆssal. TulajdonkØppen az intØzmØnyi alszektorok szerinti osztÆlyozÆs k(cid:1)l(cid:2)n(cid:2)sen a mßk(cid:2)dØsi eredmØny Øs a vegyes j(cid:2)vedelem vonatkozÆsÆban megfelelı, ami ezeknek a hozzÆadottØrtØk-(cid:2)sszetevıknek nemzetgazdasÆgi Ægaza- tok Øs intØzmØnyi alszektorok szerinti, SAM-on bel(cid:1)li keresztosztÆlyozÆsÆt jelenti. 8. 145. Mivel az egyenlegezı tØtel a (III, II) cellÆban egyenlı az (cid:2)sszes hazai hozzÆadott ØrtØkkel, (cid:4)gy az elsıdlegesrÆford(cid:4)tÆs-kateg(cid:3)riÆk a rezidens vÆlla- latok valamennyi alkalmazottjÆra vonatkoznak. A III. oszlopban a rezidens vÆllalatoknÆl dolgoz(cid:3) nem rezidens szemØlyek munkavÆllal(cid:3)i j(cid:2)ve- delme ezutÆn ÆtadÆsra ker(cid:1)l a k(cid:1)lf(cid:2)ldnek. A III. szÆmla egyenlegezı tØtelØnek akkor lesz csak tØnylegesen jelentØse, ha tartalmazza a nem rezi- dens vÆllalatoknÆl dolgoz(cid:3) rezidens szemØlyek munkavÆllal(cid:3)i j(cid:2)vedelmØt is. Ez a hozzÆadÆs a III. sorban t(cid:2)rtØnik meg, Øs ehhez k(cid:1)l(cid:2)n kateg(cid:3)- 10/2. k(cid:2)tet HU Az Eur(cid:3)pai Uni(cid:3) Hivatalos Lapja 257 ria is alkothat(cid:3), amely a nem rezidens vÆllalatoknÆl dolgoz(cid:3) rezidens szemØlyekre vonatkozik. E kateg(cid:3)ria bevonÆsa azzal a t(cid:2)bblettel jÆr, hogy ily m(cid:3)don megbecs(cid:1)lhetı a hagyomÆnyosan Ørtelmezett foglalkoztatÆs. 8. 146. Mindennek az eredmØnye az, hogy a j(cid:2)vedelem keletkezØse szÆmla egy œj, az (cid:2)sszes nett(cid:3) hozzÆadott ØrtØk Øs az NNI (nett(cid:3) nemzeti j(cid:2)vede- lem) k(cid:2)z(cid:2)tti egyenlegezı tØtellel zÆrul (l 473). Ez az egyenlegezı tØtel, amelynek neve (cid:2)sszes, alapÆron szÆm(cid:4)tott, keletkezett nett(cid:3) j(cid:2)vedelem, megadja, hogy a rezidens szervezeti egysØgek mekkora (cid:2)sszj(cid:2)vedelemre tettek szert a termelØsben val(cid:3) rØszvØtel(cid:1)k eredmØnyekØnt. 8. 147. A rØszletes SAM-ben az elsıdleges j(cid:2)vedelemelosztÆsi szÆmla a hÆztartÆsok munkaj(cid:2)vedelmØt (munkaj(cid:2)vedelmeit) a hÆztartÆsok egy vagy t(cid:2)bb foglalkoztatott ((cid:2)nÆll(cid:3) vÆllalkoz(cid:3)) tagjÆnak hozzÆjÆrulÆsakØnt ÆbrÆzolja. T(cid:2)bbek k(cid:2)z(cid:2)tt ez azt is jelezni hivatott, hogy az egyes hÆztartÆsi cso- portok milyen mØrtØkben vannak rÆutalva a (munka) j(cid:2)vedelemforrÆsainak megsokszorozÆsÆra. Ettıl eltekintve a gazdasÆgi mßveleteknek a j(cid:2)vedelemelosztÆsi Øs felhasznÆlÆsi szÆmlÆn felt(cid:1)ntetett kateg(cid:3)riÆi ugyanazok, mint az elızı tÆblÆban. 8. 148. E SAM kidolgozÆsÆnÆl a tıke Øs a pØnz(cid:1)gyi szÆmla œgy kapcsol(cid:3)dott (cid:2)ssze egymÆssal, hogy a pØnz(cid:1)gyi szÆmla nem gazdasÆgi szektorok sze- rinti, hanem a pØnz(cid:1)gyi eszk(cid:2)z(cid:2)k t(cid:4)pusa szerinti osztÆlyozÆst alkalmaz. Ennek k(cid:2)vetkeztØben a SAM felbontÆsa lehetıvØ teszi a k(cid:1)l(cid:2)nb(cid:2)zı t(cid:4)pusœ pØnz(cid:1)gyi eszk(cid:2)z(cid:2)k eladÆssal cs(cid:2)kkentett beszerzØsØnek [(IX, VII) cella], valamint a k(cid:1)l(cid:2)nb(cid:2)zı t(cid:4)pusœ k(cid:2)telezettsØgek visszafizetØssel cs(cid:2)kkentett felmer(cid:1)lØsØt, lÆsd a (VII, IX) cellÆt. A gazdasÆgi mßveletek e kØt kateg(cid:3)riÆja a k(cid:1)lf(cid:2)ld esetØben (cid:2)sszevonÆsra ker(cid:1)lt. Ez pedig arra szolgÆl, hogy a 8. 20. tÆbla egyenlegezı tØtele, a nett(cid:3) hitelnyœjtÆs, bÆr a nemzetgazdasÆg szemsz(cid:2)gØbıl nØzve ford(cid:4)tott elıjellel (IX, XI cella), de mØgis megjelenik. 8. 149. A nett(cid:3) vagyon (cid:2)sszes volumenvÆltozÆsÆnak nagy rØsze val(cid:3)sz(cid:4)nßleg az Æll(cid:3)eszk(cid:2)z(cid:2)k n(cid:2)vekedØsØbıl ad(cid:3)dik. Ha valakit k(cid:1)l(cid:2)n(cid:2)sen Ørdekel egy gazdasÆg fejlıdØsØnek dinamikÆja, akkor fontos annak ismerete, hogy melyik nemzetgazdasÆgi Ægazat termelı kapacitÆsa bıv(cid:1)lt. A SAM-be fel- vett Æll(cid:3)eszk(cid:2)z-felhalmozÆsi szÆmlÆnak (VIII. szÆmla) pontosan ez a rendeltetØse. Egy rØszletesebb tÆbla a k(cid:2)vetkezıkre is vÆlaszolna: a) ki vØgez beruhÆzÆst Øs hovÆ [(VIII, VII) cella]; Øs b) hol t(cid:2)rtØnik a beruhÆzÆs Øs mi a beruhÆzÆs tÆrgya [(I, VIII) cella]. Ebben az esetben a ki egy intØzmØnyi alszektorra, a hol nemzetgazdasÆgi Ægazatra, Øs a mi termØkcsoportra utal. A SAM ezen az Æll(cid:3)eszk(cid:2)z-fel- halmozÆsi szÆmlÆn kereszt(cid:1)l mutatja be a tıkeszÆmlÆn gazdasÆgi szektor szerinti bontÆsban k(cid:2)z(cid:2)lt Æll(cid:3)eszk(cid:2)z-felhalmozÆs, illetve a forrÆs-fel- hasznÆlÆs tÆblÆn szereplı termØkcsoport szerinti bontÆsban k(cid:2)z(cid:2)lt Æll(cid:3)eszk(cid:2)z-felhalmozÆs k(cid:2)z(cid:2)tti mezoszintß kapcsolatot. 8. 150. A 8. 21. tÆbla annak szemlØltetØsØre szolgÆl, hogy egy rØszletesebb SAM-bıl milyen t(cid:4)pusœ informÆci(cid:3)khoz lehet hozzÆjutni. A tÆbla fıkØnt a k(cid:2)vetkezık kimutatÆsÆra alkalmas: a) a k(cid:2)rk(cid:2)r(cid:2)s j(cid:2)vedelemÆram, beleØrtve a munkaj(cid:2)vedelmek felosztÆsa a munkavÆllal(cid:3)k nØhÆny kateg(cid:3)riÆja k(cid:2)z(cid:2)tt; (cid:4)gy m(cid:3)d ny(cid:4)lik a nemzet- gazdasÆgi Ægazatok hozzÆadott ØrtØke Øs a hÆztartÆsi alcsoportok elsıdleges j(cid:2)vedelme k(cid:2)z(cid:2)tti kapcsolat rØszletesebb elemzØsØre; b) k(cid:2)lcs(cid:2)n(cid:2)s f(cid:1)ggısØg a j(cid:2)vedelmek elosztÆsa Øs a termelØs struktœrÆja k(cid:2)z(cid:2)tt; ez t(cid:2)bbek k(cid:2)z(cid:2)tt a k(cid:1)l(cid:2)nb(cid:2)zı hÆztartÆsi alcsoportok esetØben a kereslet eltØrı (cid:2)sszetØtelØvel Æll (cid:2)sszef(cid:1)ggØsben; c) a megtakar(cid:4)tÆs alszektorok k(cid:2)z(cid:2)tti megoszlÆsa, beleØrtve az Æll(cid:3)eszk(cid:2)z-felhalmozÆs beruhÆz(cid:3) nemzetgazdasÆgi Ægazat szerinti bontÆsa; ez az alszektorok Æll(cid:3)eszk(cid:2)z-felhalmozÆsa Øs a termØkcsoportonkØnti Æll(cid:3)eszk(cid:2)z-felhalmozÆs k(cid:2)z(cid:2)tti kapcsolat rØszletesebb elemzØsØt teszi lehetıvØ. Az egyszerßbb ÆbrÆzolÆs ØrdekØben minden szÆmlÆn a csoportok szÆmÆt minimalizÆlni kellett. Egy teljesen kidolgozott SAM esetØben termØ- szetesen szÆmlÆnkØnt t(cid:2)bb kateg(cid:3)riÆt kell megk(cid:1)l(cid:2)nb(cid:2)ztetni. 8. 151. Mivel a SAM mezoszinten integrÆlja a j(cid:2)vedelmi Øs kiadÆsi folyamatokat, valamint a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkat, ezØrt becslØshez a szÆmlÆk szØles k(cid:2)rØben alkalmazhat(cid:3). A SAM-megk(cid:2)zel(cid:4)tØs k(cid:1)l(cid:2)n(cid:2)sen akkor lehet hasznos, ha pØldÆul arra van sz(cid:1)ksØg, hogy a termelØsre Øs a nem- zetk(cid:2)zi kereskedelemre vonatkoz(cid:3) rØszletes informÆci(cid:3)k valamint a munkaerı-ÆllomÆnyr(cid:3)l, a hÆztartÆsok k(cid:2)ltsØgvetØsØrıl Øs az Ægazati befek- 258 HU Az Eur(cid:3)pai Uni(cid:3) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:2)tet tetØsekrıl kØsz(cid:4)tett felmØrØsek alapadatai k(cid:2)z(cid:2)tt meglegyen az (cid:2)sszhang. Ezenk(cid:4)v(cid:1)l a szÆmlÆknak a SAM keretrendszerØben val(cid:3) elhelyezØse lehetıvØ teszi a szÆmlÆk egyenlegezØsØt a mÆtrixalgebra bevonÆsÆval. 8. 152. T(cid:2)bb alapadat integrÆci(cid:3)ja lehetıvØ teszi t(cid:2)bb gazdasÆgpolitikai kØrdØs elemzØsØt a megfelelı (cid:2)sszef(cid:1)ggØsek figyelembevØtelØvel. S ami a leg- fontosabb, a SAM bevonÆsÆval a foglalkoztatÆs Øs a j(cid:2)vedelemelosztÆs k(cid:2)z(cid:2)tti kapcsolat vizsgÆlata kiterjeszthetı, a nett(cid:3) hazai termØk n(cid:2)veke- dØse, a fizetØsi mØrleg egyensœlya, az Ærsz(cid:4)nvonal stabilitÆsa vizsgÆlatÆnak bevonÆsÆval sokkal inkÆbb makro-orientÆlttÆ tehetı. Ezenk(cid:4)v(cid:1)l a SAM keretet Øs konzisztens (bÆzis Øvi) adatokat biztos(cid:4)t a nemzetgazdasÆg (ÆltalÆnos egyensœlyi Ællapotœ) modellezØsØre, rØszletesen osztÆlyozva a gazdasÆg szereplıit, beleØrtve a nemzetgazdasÆgi Ægazatokat, a munkaerıt(cid:4)pusokat Øs a hÆztartÆsok alcsoportjait. 8. 153. A 8. 22. tÆbla egy teljesen kidolgozott SAM informÆci(cid:3)inak egy kiemelt rØszØt szemlØlteti. A mÆtrix az (cid:2)sszes nett(cid:3) hozzÆadott ØrtØket, vagyis a 8. 20. (cid:2)sszes(cid:4)tı tÆbla (3,2) cellÆjÆt mintegy nagy(cid:4)t(cid:3)(cid:1)vegen kereszt(cid:1)l szemlØli. Annak ØrdekØben, hogy elıseg(cid:4)tse a kereszthivatkozÆst a forrÆs- felhasznÆlÆs tÆblÆval, a nemzetgazdasÆgi Ægazatokat csak a NACE Rev. 1 szakaszok szerint sorolja be. A fØrfiak Øs a nık munkavÆllal(cid:3)i j(cid:2)ve- delme foglalkozÆsi kateg(cid:3)riÆnkØnt, valamint a foglalkoztatottak lakhelye szerint van bontva. A nett(cid:3) mßk(cid:2)dØsi eredmØny annak a vÆllalkozÆs- nak az (al)szektora szerint jelenik meg, amelyikhez a szakosodott rØszleg tartozik, m(cid:4)g a nett(cid:3) vegyes j(cid:2)vedelem a csalÆdi kisvÆllalkozÆsok helyØnek megfelelıen. Ebben a pØldÆban a vegyes j(cid:2)vedelem mØg az (cid:2)nÆll(cid:3) vÆllalkoz(cid:3)k imputÆlt munkaj(cid:2)vedelmØt is magÆban foglalja. Nyil- vÆnval(cid:3), hogy a tÆblÆban szereplı szÆmadatok (cid:2)sszege megegyezik a 8. 20. Øs 8. 21. tÆblÆk megfelelı (cid:2)sszegeivel. Az (cid:2)sszes nett(cid:3) hozzÆadott ØrtØk pØldÆul a jobb als(cid:3) sarokban jelenik meg. 8. 154. Egy ilyen tÆbla seg(cid:4)tsØgØvel a k(cid:2)vetkezı informÆci(cid:3)k megszerzØsØre ny(cid:4)lik m(cid:3)d: a) b) c) d) e) a nıi munkavÆllal(cid:3)i j(cid:2)vedelmek rØszarÆnya nemzetgazdasÆgi Ægazati Øs regionÆlis bontÆsban; a nıi munkavÆllal(cid:3)i j(cid:2)vedelmek koncentrÆci(cid:3)jÆnak foka bizonyos foglalkozÆsi kateg(cid:3)riÆkban, nemzetgazdasÆgi Ægazati Øs regionÆlis bontÆs- ban; a munkavÆllal(cid:3)i j(cid:2)vedelem (cid:2)sszetØtele foglalkozÆsi ÆgankØnt az egyes nemzetgazdasÆgi Ægazatokban Øs rØgi(cid:3)kban, mindkØt nem vonatko- zÆsÆban; a vegyes j(cid:2)vedelem regionÆlis megoszlÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazati bontÆsban; az Ællami vÆllalatok Øs a k(cid:1)lf(cid:2)ldi tulajdonœ vÆllalatok sœlya az egyes Ægazatok mßk(cid:2)dØsi eredmØnyØben. 8. 155. A munkavÆllal(cid:3)i j(cid:2)vedelemre vonatkoz(cid:3) rØszletes informÆci(cid:3)k a munkaerı-statisztikÆb(cid:3)l szÆrmaznak; ezek beØp(cid:4)tØse a nemzeti szÆmlÆk keretei k(cid:2)zØ mind ezen forrÆs, mind a nemzeti szÆmlÆk helytÆll(cid:3) voltÆt Øs megb(cid:4)zhat(cid:3)sÆgÆt jav(cid:4)tani fogja. Ebben a tÆblÆban felt(cid:1)ntetett munkabØrek feloszthat(cid:3)ak volumen- Øs Ær(cid:2)sszetevıkre a munkaerı t(cid:4)pusa Øs nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerinti bontÆsban: teljes munkaidıs lØtszÆmra, illetve (sœlyozott, teljes munkaidıs) bØrtarifÆkra. Ettıl eltekintve egy teljesen kidolgozott SAM azt a tÆb- lÆt is tartalmazza, amelyik e munkaj(cid:2)vedelmeknek Øs a nekik megfelelı foglalkoztatÆsnak a hÆztartÆsi csoportok szerinti eloszlÆsÆt t(cid:1)nteti fel. Hasonl(cid:3) gazdasÆgi mßveletek mutathat(cid:3)k ki az (cid:2)nÆll(cid:3) vÆllalkoz(cid:3)k imputÆlt munkaj(cid:2)vedelme vonatkozÆsÆban. Egy olyan adathalmaz, amely tartalmazza az (cid:2)nÆll(cid:3) vÆllalkoz(cid:3)k imputÆlt munkabØrØnek becslØsØt, valamint a teljes munkaj(cid:2)vedelem volumen- Øs Ær(cid:2)sszetevık szerinti felosztÆsÆt. Ez a munkaerıadatoknak olyan rØszletezØsØt jelenti, amelyek hasznosak minden elemzØsnØl, tovÆbbÆ ame- lyek k(cid:2)zvetlen(cid:1)l (cid:2)sszekapcsolhat(cid:3)ak valamennyi fontos makrogazdasÆgi mutat(cid:3)val, beleØrtve a foglalkoztatÆst (az (cid:2)sszes foglalkoztatott szÆma) Øs a teljes munkaidıs foglalkoztatÆst (ez a teljes munkaerı-rÆford(cid:4)tÆs volumene). 10/2. k(cid:2)tet HU Az Eur(cid:3)pai Uni(cid:3) Hivatalos Lapja 259 a s Æ t a t u m e b s u k i t a m e s ) M A S ( x i r t Æ m i s Æ l o m Æ z s l e i m l a d a s r Æ t y g E – a l b Æ t. 0 2 8. 5 2 2 4 6 3 5 6 7 3 8 3 1 7 3 1 4 0 9 1 0 D L (cid:6) F L (cid:5) K G ` S A D Z A G S E J L E T 7 1 / 6 1 = I X 5 1 / 4 1 = X 8 = X I b 7 = I I I V a 7 / 6 = I I V 5 = I V 4 = V b 3 = V I a 3 = I I I 2 = I I 1 = I N E S E Z S S (cid:6) e k ı T (cid:3) y l o F i y g (cid:1) z n Ø P 2. I I I - z s e i y g (cid:1) z n Ø p ( ) k (cid:2) z (cid:2) k (cid:3) l l Æ (cid:3) t t u r B - o m l a h l e f - e k ı t - t e z m e n ( s Æ z - a g Æ i g Æ s a d z a g ) k o t a z - Ø m z Ø t n i ( e k ı T ) k o r o t k e z s i y n - e k l e d n e R 4. I I - e v (cid:2) j (cid:3) l l Æ e r s Ø z - z s a h l e f m e l e d - z Ø t n i ( a s Æ l Æ n - o t k e z s i y n Ø m ) k o r ) k o r ) k o r ) k Æ i r k e m l e d e v (cid:2) J 2. I I s e g e l d ı s l E 1. I I s o g a l d o s Æ m - o l e k e m l e d e v (cid:2) j - l e d e v (cid:2) J. 1 1. I I - e k t e l e k k e m s Ø l e m r e T. I - z Ø t n i ( a s Æ t z s o l e - o t k e z s i y n Ø m - z Ø t n i ( a s Æ t z s - o t k e z s i y n Ø m - e g e l d ı s l e ( e s Ø z - (cid:3) g e t a k - t u p n i s - a d z a g t e z m e n ( ) k o t a z a g Æ i g Æ s s Ø k e k Ø m r e T. 0 k o s Æ t a t l Æ g l o z s A L M ` Z S k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e k Ø m r e T a j t r o p m i - z (cid:2) k z s e (cid:3) l l Æ s Æ z o m l a h l e f ) 1 ( s Æ z (cid:3) t t u r B - o t l Æ v t e l z s Ø K s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V s Æ l Æ n z s a h l e f ı l i s Æ t (cid:4) l l Æ z s s Ø - e m r e t (cid:3) y l o F i m l e d e k s e r e K 1 = I s Ø r r Æ s Ø k e k Ø m r e T. 0 k o s Æ t a t l Æ g l o z s ) k e k Ø m r e t ( 3 1 0 2 6 6 1 4 3 3 7 4 1 3 3 1 5 9 5 3 5 7 4 1 6 i (cid:3) l a l l Æ v a k n u M a m e l e d e v (cid:2) j l l ı t d (cid:2) f l (cid:1) k s Ø m e l e d e v (cid:2) j l a s s Æ t a g o m Æ t i s o n o d j a l u T t t e t n e k k (cid:2) s c i s Ø l e m r e t a k (cid:3) d a l l ı t d (cid:2) f l (cid:1) k i s o n o d j a l u T m e l e d e v (cid:2) j (cid:7) T T E N , M E L - E K T E L E K E D E V (cid:6) J T T E Z - P A L A ( ) N O R ` - k o s Æ t a g o m Æ T b 3 = V I - e l d ı s l E. 2 1. I I - n e k k (cid:2) s c - Ø m r e t l a k t t e t k (cid:3) d a k a s Æ t z s o l e k e m - l e d e v (cid:2) j s e g i g Æ s a d z a g ( ) k o r o t k e z s 9 6 4 1 K (cid:8) T R (cid:8) T T O D ) N O R ` P A L A ( - A ` Z Z O H (cid:7) T T E N 5 9 5 3 s Æ t Æ s c o b i K 2 = I I a 3 = I I I - a z a g Æ i g Æ s a d - z a g t e z m e n ( s Ø l e m r e T. I ) k o t k e m l e d e v (cid:2) J e s Ø z e k t e l e k - n i s e g e l d ı s l e ( - (cid:3) g e t a k - t u p. 1 1. I I ) k Æ i r T E L J E S G A Z D A Z ` G 260 HU Az Eur(cid:3)pai Uni(cid:3) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:2)tet D L (cid:6) F L (cid:5) K G ` S A D Z A G S E J L E T 7 1 / 6 1 = I X 5 1 / 4 1 = X 8 = X I b 7 = I I I V a 7 / 6 = I I V 5 = I V 4 = V b 3 = V I a 3 = I I I 2 = I I 1 = I N E S E Z S S (cid:6) e k ı T (cid:3) y l o F i y g (cid:1) z n Ø P 2. I I I - z s e i y g (cid:1) z n Ø p ( ) k (cid:2) z (cid:2) k (cid:3) l l Æ (cid:3) t t u r B - o m l a h l e f - e k ı t - t e z m e n ( s Æ z - a g Æ i g Æ s a d z a g ) k o t a z - Ø m z Ø t n i ( e k ı T ) k o r o t k e z s i y n - e k l e d n e R 4. I I - e v (cid:2) j (cid:3) l l Æ e r s Ø z - z s a h l e f m e l e d - z Ø t n i ( a s Æ l Æ n - o t k e z s i y n Ø m ) k o r ) k o r ) k o r ) k Æ i r k e m l e d e v (cid:2) J 2. I I s e g e l d ı s l E 1. I I s o g a l d o s Æ m - o l e k e m l e d e v (cid:2) j - l e d e v (cid:2) J. 1 1. I I - e k t e l e k k e m s Ø l e m r e T. I - z Ø t n i ( a s Æ t z s o l e - o t k e z s i y n Ø m - z Ø t n i ( a s Æ t z s - o t k e z s i y n Ø m - e g e l d ı s l e ( e s Ø z - (cid:3) g e t a k - t u p n i s - a d z a g t e z m e n ( ) k o t a z a g Æ i g Æ s s Ø k e k Ø m r e T. 0 k o s Æ t a t l Æ g l o z s A L M ` Z S 8 9 8 1 3 0 6 1 6 3 3 2 - e f z s n a r t e k ı T ) 2 ( l l ı t d (cid:2) f l (cid:1) k k e r - Ø s t t e z e l e t (cid:2) K - l e f (cid:3) t t e n k e g e s Ø l (cid:1) r e m - e f z s n a r t e k ı T ) 2 ( k e r , ˝ S ` T R A K - A T G E M (cid:7) T T E N 5 1 6 1 0 1 1 4 0 6 1 k o s Æ t r a t z Æ h A k o p a l a j (cid:4) d g u y n n a b i a k Ø l a t r a t a s Æ z o t l Æ v k e n - (cid:4) z a g i i k i t t a i m - Ø s Ø d e s e z s Ø r (cid:3) t t e n ı v Ø l l l ı t d (cid:2) f l (cid:1) k a s Æ t k o s Æ t r a t z Æ h A k o p a l a j (cid:4) d g u y n - L E D N E R E R S (cid:8) Z E K n a b i a k Ø l a t r a t - E V (cid:6) J (cid:7) L L ` a s Æ z o t l Æ v k e n - (cid:4) z a g i i k i t t a i m - Ø s Ø d e s e z s Ø r (cid:3) t t e n ı v Ø l s Æ t , M E L E D (cid:7) T T E N 9 3 7 2 0 1 6 9 0 1 3 3 6 1 - z s n a r t (cid:3) y l o F l l ı t d (cid:2) f l (cid:1) k a k e r e f - z s n a r t (cid:3) y l o F I T E Z M E N r e f , M E L E D E V (cid:6) J (cid:7) T T E N 6 7 3 3 0 6 8 3 – D L (cid:6) F L (cid:5) K A I - T H (cid:7) T T E N J A S ` T (cid:9) Y N L E 4 5 1 - z (cid:2) k z s e (cid:3) l l Æ s Æ z o m l a h l e f (cid:3) t t e N 1 4 6 - z s e i y g (cid:1) z n Ø P (cid:3) t t e n k (cid:2) z (cid:2) k e s Ø z r e z s e b 2 2 2 - e k k (cid:2) s c k Ø t r (cid:8) s Ø n 4 = V - l e d e v (cid:2) J 2. I I - d o s Æ m k e m - o l e s o g a l - a d z a g ( a s Æ t z s - o t k e z s i g Æ s ) k o r 5 = I V - e k l e d n e R 4. I I - l e f m e l e d e v (cid:2) j (cid:3) l l Æ e r s Ø z a s Æ l Æ n z s a h i g Æ s a d z a g ( ) k o r o t k e z s = I I V a 7 / 6 - a d z a g ( e k ı T - o t k e z s i g Æ s ) k o r b 7 = I I I V s Æ z o m l a h l e f - z a g t e z m e n ( - z (cid:2) k z s e (cid:3) l l Æ - a z a g Æ i g Æ s a d (cid:3) t t u r B ) k o t 8 = X I i y g (cid:1) z n Ø P 2. I I I i y g (cid:1) z n Ø p ( ) k (cid:2) z (cid:2) k z s e T E L J E S G A Z D A Z ` G 10/2. k(cid:2)tet HU Az Eur(cid:3)pai Uni(cid:3) Hivatalos Lapja 261 D L (cid:6) F L (cid:5) K G ` S A D Z A G S E J L E T 7 1 / 6 1 = I X 5 1 / 4 1 = X 8 = X I b 7 = I I I V a 7 / 6 = I I V 5 = I V 4 = V b 3 = V I a 3 = I I I 2 = I I 1 = I N E S E Z S S (cid:6) e k ı T (cid:3) y l o F i y g (cid:1) z n Ø P 2. I I I - z s e i y g (cid:1) z n Ø p ( ) k (cid:2) z (cid:2) k (cid:3) l l Æ (cid:3) t t u r B - o m l a h l e f - e k ı t - t e z m e n ( s Æ z - a g Æ i g Æ s a d z a g ) k o t a z - Ø m z Ø t n i ( e k ı T ) k o r o t k e z s i y n - e k l e d n e R 4. I I - e v (cid:2) j (cid:3) l l Æ e r s Ø z - z s a h l e f m e l e d - z Ø t n i ( a s Æ l Æ n - o t k e z s i y n Ø m ) k o r ) k o r ) k o r ) k Æ i r k e m l e d e v (cid:2) J 2. I I s e g e l d ı s l E 1. I I s o g a l d o s Æ m - o l e k e m l e d e v (cid:2) j - l e d e v (cid:2) J. 1 1. I I - e k t e l e k k e m s Ø l e m r e T. I - z Ø t n i ( a s Æ t z s o l e - o t k e z s i y n Ø m - z Ø t n i ( a s Æ t z s - o t k e z s i y n Ø m - e g e l d ı s l e ( e s Ø z - (cid:3) g e t a k - t u p n i s - a d z a g t e z m e n ( ) k o t a z a g Æ i g Æ s s Ø k e k Ø m r e T. 0 k o s Æ t a t l Æ g l o z s A L M ` Z S 7 7 5 7 3 – G E L N E Y G E (cid:7) Y L O F (cid:10) S L (cid:5) K 7 3 – 1 4 – 7 7 5 3 0 6 6 7 3 4 8 9 8 - e f z s n a r t e k ı T l k e n d (cid:2) f l (cid:1) k a k e r 5 1 6 1 9 3 7 2 3 1 0 2 5 7 4 1 5 9 5 3 5 2 2 4 n e s e z s s (cid:6). t Ø g e l n e y g e k a n Æ s Æ d a l e s Ø k e n Ø s Ø z r e z s e b k (cid:2) z (cid:2) k z s e i y g (cid:1) z n Ø p m e n t l e m r e t m e n a a z z a m l a t r a T. t Ø g e l n e y g e k a n Æ s Æ d a l e s Ø k e n Ø s Ø z r e z s e b k a y g r Æ t k Ø t r Ø z a a z z a m l a t r a T = I X 7 1 / 6 1 e k ı T 0 9 3 9 3 2 7 9 4 k o s Æ t r a t z Æ h A k o p a l a j (cid:4) d g u y n n a b i a k Ø l a t r a t a s Æ z o t l Æ v k e n - (cid:4) z a g i i k i t t a i m - Ø s Ø d e s e z s Ø r (cid:3) t t e n ı v Ø l l k e n d (cid:2) f l (cid:1) k a s Æ t k o s Æ t a g o m Æ t a e g e l n e y g e l k e n d (cid:2) f l (cid:1) k s Ø k (cid:3) d a - z s n a r t (cid:3) y l o F i s o n o d j a l u T i (cid:3) l a l l Æ v a k n u M l k e n d (cid:2) f l (cid:1) k i s Ø l e m r e t a a k e r e f s Ø m e l e d e v (cid:2) j a m e l e d e v (cid:2) j l k e n d (cid:2) f l (cid:1) k a j t r o p m i s Ø k e k Ø m r e T = X k o s Æ t a t l Æ g l o z s 5 1 / 4 1 (cid:3) y l o F K U L F (cid:6) L D ) 1 ( ) 2 ( 262 HU Az Eur(cid:4)pai Uni(cid:4) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:4)pai Uni(cid:4) Hivatalos Lapja 263 8. 21. tÆbla – Egy rØszletes TÆrsadalmi ElszÆmolÆsi MÆtrix pØldÆja SZ`MLA 0. TermØkek szolgÆltatÆsok Øs TELJES GAZDAS`G I. TermelØs II. 1. 1 J(cid:3)vedelmek keletkezØse II. 1 Elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa II. 2 J(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elo- II. 4 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:3)vedelem Tıke sztÆsa felhasznÆlÆsa Brutt(cid:4) felhalmozÆs Æll(cid:4)eszk(cid:3)z- III. 2 PØnz(cid:5)gyi Foly(cid:4) Tıke K(cid:1)LF(cid:2)LD (cid:2)SSZE- SEN (termØkek) (nemzetgazdasÆgi Ægazatok) (elsıdleges input kateg(cid:4)riÆk) (gazdasÆgi szektorok) (gazdasÆgi szektorok) (gazdasÆgi szektorok) (intØzmØnyi szektorok) (nemzetgazdasÆgi Ægazatok) (pØnz(cid:5)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k) Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI 0. `ruk Øs szolgÆltatÆsok MezıgazdasÆgi, erdıgazdasÆgi Øs halÆszati termØkek (0) (cid:6)rcek Øs ÆsvÆnyok, ÆramszolgÆltatÆs, feldolgoz(cid:4)ipar Øs Øp(cid:7)tıipar (1–5) (termØkek) SzolgÆltatÆsok (6–9) I. TermelØs MezıgazdasÆg, vad- Øs erdıgazdÆlkodÆs Øs halÆszat (A–B) BÆnyÆszat, feldolgoz(cid:4)ipar, villamosenergia- Øs Øp(cid:7)tıipar (C–F) (nemzetgazdasÆgi Ægak) II. 1. 1 J(cid:3)vedelmek keletkezØse (elsıdlege- sinput-kateg(cid:4)riÆk) SzolgÆltatÆsok (G–P) MunkavÆllal(cid:4)i j(cid:3)vede- lem Hazai Rezidens fØrfi Rezidens nı Nem rezidens Rezidensek k(cid:5)lf(cid:3)ld(cid:3)n EgyØb termelØsi ad(cid:4)k Øs tÆmogatÆsok egyenelge Mßk(cid:3)dØsi eredmØny, nett(cid:4) Vegyes j(cid:3)vedelem, nett(cid:4) HÆztartÆsok, munkavÆllal(cid:4)k HÆztartÆsok, egyØb VÆllalatok, hÆztartÆsokat seg(cid:7)tı nonprofit intØzmØnyek `llamhÆztartÆs HÆztartÆsok, munkavÆllal(cid:4)k HÆztartÆsok, egyØb VÆllalatok, hÆztartÆsokat seg(cid:7)tı nonprofit intØzmØnyek `llamhÆztartÆs HÆztartÆsok, munkavÆllal(cid:4)k HÆztartÆsok, egyØb VÆllalatok, hÆztartÆsokat seg(cid:7)tı nonprofit intØzmØnyek `llamhÆztartÆs HÆztartÆsok, munkavÆllal(cid:4)k HÆztartÆsok, egyØb VÆllalatok, hÆztartÆsokat seg(cid:7)tı non-profit intØzmØnyek `llamhÆztartÆs MezıgazdasÆg, vad- Øs erdıgazdÆlkodÆs Øs halÆszat (A–B) BÆnyÆszat, feldolgoz(cid:4)ipar, villamosenergia- Øs Øp(cid:7)tıipar (C–F) SzolgÆltatÆsok (G–P) KØszpØnz Øs betØtek Hitelek EgyØb pØnz(cid:5)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k II. 1. 2 Elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa (gazdasÆgi szektorok) II. 2 J(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa (intØzmØnyi szektorok) II. 4 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa (intØzmØnyi szektorok) Tıke (intØzmØnyi szektorok) Brutt(cid:4) Æll(cid:4)eszk(cid:3)z- felhalmozÆs (nemzetgazdasÆgi Ægak) III. 2 PØnz(cid:5)gyi (pØnz(cid:5)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k) Foly(cid:4) Tıke T E L J E S G A Z D A S ` G K (cid:1) L F (cid:2) L D Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI 3 71 14 36 969 246 76 – 78 7 209 349 16 12 339 269 – – 2 3 208 152 13 357 – 2 – 1 4 – – 28 – – 3 – 2 9 – – – 109 233 23 – 2 87 2 – 2 112 – 11 – – – – 16 60 416 141 58 16 – – – 39 1 344 8 1 – 311 153 95 192 1 1 – 2 11 14 49 64 11 142 262 156 452 278 20 10 – – – – – – – – 6 – – – 2 111 20 11 92 119 – – 3 – 771 – – 28 – 577 15 52 174 23 11 24 11 – – – – – 94 58 59 191 320 134 646 499 56 23 16 37 107 197 92 12 92 352 – – – – 85 – – – – 75 2 9 – – 83 – – – – – 10 37 345 115 2 4 9 26 – – – 4 35 – – – – – – 130 2 – 28 95 94 1 4 175 74 – – – 1 – – 1 56 – 26 – – 4 4 – 4 14 12 5 82 – 16 4 – – 36 92 44 194 102 – 7 25 – – – 7 7 45 68 – – – 4 7 435 94 6 – 32 27 7 – – 4 6 – – – – 128 2 685 1 412 89 2 123 1 383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1 024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 – – – 1 13 – 27 – 24 254 577 – 41 – 37 (cid:2)sszesen 128 2 685 1 412 89 2 123 1 383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1 024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 254 577 – 37 264 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:5)tet 10/2. k(cid:5)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 8. 22. tÆbla – Egy rØszletes almÆtrix pØldÆja: nett(cid:1) hozzÆadott ØrtØk (alapÆron) NEMZETGAZDAS`GI `GAZATOK (a NACE-szakaszok szerint) MezıgazdasÆg, vadgazdÆlkodÆs Øs erdıgazdÆlko- dÆs HalÆszat BÆnyÆszat Feldolgoz(cid:2)ipar Villamosenergia-, gÆz-, gız- Øs v(cid:3)zellÆtÆs (cid:4)p(cid:3)tıipar Kereskedelem, gØpjÆrmßvek Øs hÆztartÆsi cikkek jav(cid:3)tÆsa SzÆllodÆk Øs Øttermek SzÆll(cid:3)tÆs, raktÆro- zÆs, tÆvk(cid:5)zlØs PØnz(cid:6)gyi k(cid:5)zvet(cid:3)- tØs Ingatlan, (cid:6)gyletek Øs (cid:6)zleti szolgÆl- tatÆsok K(cid:5)zigazgatÆs, vØdelem Øs tÆrsa- dalombiztos(cid:3)tÆs OktatÆs EgØszsØg(cid:6)gy Øs szociÆlis munka EgyØb k(cid:5)z(cid:5)ssØgi, szociÆlis Øs szemØlyi szolgÆltatÆsok PØnzk(cid:5)zvet(cid:3)tıi szolgÆltatÆsok k(cid:5)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:3)ja (FISIM) (A 8. 20. tÆbla 3,2 cellÆja) Rezidens fØrfi MezıgazdasÆg Fizikai Irodai munka, ØrtØkes(cid:3)tØs, szolgÆltatÆs Szakmai, vezetıi tevØkenysØg stb. MunkavÆl- lal(cid:2)i j(cid:5)ve- delem H A Z A I Rezidens nı MezıgazdasÆg Fizikai Irodai munka, ØrtØkes(cid:3)tØs, szolgÆltatÆs Szakmai, vezetıi tevØkenysØg stb. VidØki VÆrosi VidØki VÆrosi VidØki VÆrosi VidØki VÆrosi VidØki VÆrosi VidØki VÆrosi VidØki VÆrosi VidØki VÆrosi Nem rezidens munkavÆllal(cid:2)k Rezidensek nem rezidens vÆllalatoknÆl EgyØb termelØsi ad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlege HÆztartÆsok (sajÆt lakÆsszolgÆltatÆs) Mßk(cid:5)dØsi ered- mØny, nett(cid:2) HÆztartÆsokat seg(cid:3)tı nonprofit intØzmØnyek Øs nem jogi szemØly k(cid:5)zvÆlla- latok VÆllalatok `llami Hazai magÆntulajdonœ K(cid:6)lf(cid:5)ldi Vegyes j(cid:5)vedelem, nett(cid:2) RØsz(cid:5)sszegek: VidØki VÆrosi MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:5)vedelem (rezidens termelØsbıl szÆrmaz(cid:2)) – – – Rezidens fØrfi Rezidens nı Nem rezidens Vegyes j(cid:5)vedelem Øs mßk(cid:5)dØsi eredmØny – – Mßk(cid:5)dØsi eredmØny, nett(cid:2) Vegyes j(cid:5)vedelem, nett(cid:2) (cid:1)sszes nett(cid:2) hozzÆadott ØrtØk IIIa1 IIIa2 IIIa3 IIIa4 IIIa5 IIIa6 IIIa7 IIIa8 IIIb1 IIIb2 IIIb3 IIIb4 IIIb5 IIIb6 IIIb7 IIIb8 IIIc IIId IIIe IIIf1 IIIf2 IIIf3 IIIf4 IIIf5 IIIg1 IIIg2 IIIa IIIb IIIc IIIf IIIg III IIa1 6,2 0,2 0,2 0,0 0,2 0,0 0,1 0,0 1,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 – 2,0 0,0 0,1 10,7 0,0 12,3 0,2 8,0 6,9 1,0 0,1 23,2 10,8 12,4 29,2 IIa2 0,5 0,2 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,2 0,0 1,4 0,2 1,0 0,8 0,1 0,1 1,8 0,2 1,6 2,8 IIb1 0,0 0,0 3,2 1,8 0,5 1,5 1,7 2,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 1,2 0,0 0,1 0,1 IIb2 0,0 0,0 21,1 105,3 5,9 35,6 17,7 47,7 0,0 0,0 5,7 13,6 5,6 49,6 1,3 7,3 0,9 – 2,0 41,1 0,0 2,7 0,4 1,4 0,0 0,0 13,0 11,1 1,7 0,1 4,5 4,5 0,0 15,5 0,0 8,0 13,0 6,0 65,4 161,6 317,3 233,3 83,1 0,9 254,0 27,0 227,0 612,4 IIb3 0,0 0,0 0,6 9,8 0,0 2,1 0,2 2,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 2,9 0,0 0,1 0,0 4,9 0,0 9,0 0,1 0,0 0,0 0,0 18,5 15,4 3,0 0,0 9,1 9,1 0,0 32,5 IIb4 0,0 0,0 12,4 27,4 0,9 3,7 2,6 4,4 0,0 0,0 0,0 0,1 1,3 4,6 0,1 0,3 0,2 5,0 0,0 1,1 21,9 0,4 9,4 25,6 58,0 51,4 6,4 0,2 58,4 23,4 35,0 121,4 IIc1 0,0 0,0 1,9 4,0 3,0 6,6 0,7 1,3 0,0 0,0 0,1 0,2 6,2 14,3 0,2 0,3 0,2 0,0 0,0 – 12,1 6,0 0,5 10,7 20,4 39,0 17,5 21,3 0,2 25,5 – 5,6 31,1 64,5 IIc2 0,0 0,0 0,1 0,4 0,2 0,5 0,2 0,4 0,0 0,0 0,1 0,2 0,6 2,5 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,1 2,7 0,3 0,5 4,3 5,3 1,8 3,5 0,0 8,0 3,1 4,9 13,3 IIc3 0,0 0,0 2,8 7,9 0,5 1,8 0,3 1,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,4 1,0 0,0 0,0 0,1 – 6,0 0,0 3,6 7,1 1,8 0,5 2,5 15,9 14,3 1,5 0,1 15,5 12,5 3,0 25,4 IIc4 0,0 0,0 0,6 1,5 3,7 6,9 1,8 5,6 0,0 0,0 0,1 0,3 1,6 8,8 1,0 3,6 0,0 8,3 0,0 1,5 14,8 2,2 3,0 2,0 35,5 20,1 15,4 0,0 23,5 18,5 5,0 67,3 IIc5 0,0 0,0 0,1 0,4 0,6 3,0 1,3 5,9 0,0 0,0 0,0 0,2 0,8 4,7 0,3 1,1 0,0 3,7 60,0 0,0 1,0 49,0 1,5 32,9 61,1 18,4 11,3 7,1 0,0 205,5 111,5 94,0 227,6 IIc6 0,1 0,1 0,2 0,9 1,5 5,8 2,7 10,6 0,0 0,0 0,1 0,3 1,8 9,0 0,9 4,8 0,3 1,0 0,0 0,0 0,0 39,1 21,9 16,9 0,3 0,0 0,0 0,0 IIc7 0,0 0,0 0,8 1,0 0,6 0,6 14,0 20,1 0,0 0,0 0,4 0,4 4,3 4,9 9,3 10,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 67,0 37,1 29,9 0,0 0,0 0,0 0,0 40,1 67,0 IIc8 0,0 0,0 0,2 0,8 0,0 0,4 1,0 4,1 0,0 0,0 0,2 0,8 0,6 2,0 2,4 9,8 0,0 0,0 0,0 6,2 1,3 0,0 3,4 7,6 22,3 6,5 15,8 0,0 18,5 7,5 11,0 40,8 IIc9 0,0 0,0 1,8 4,7 2,4 7,3 1,8 4,7 0,0 0,0 0,8 2,6 24,2 36,6 5,5 11,2 0,0 4,0 21,0 10,1 11,5 0,0 2,1 4,9 103,6 22,7 80,9 0,0 49,6 42,6 7,0 IIc10 – 5,0 – 35,0 – 8,0 – 48,0 – 48,0 157,2 – 48,0 1 468,9 265 (cid:1)sszesen II 6,8 0,5 46,0 165,9 20,0 75,9 46,1 111,0 1,1 0,0 7,5 18,8 47,8 142,1 21,0 49,3 2,0 58,0 60,0 21,0 26,3 103,7 6,1 141,6 290,4 761,8 472,2 287,6 2,0 649,1 217,1 432,0 266 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 9. FEJEZET A NEMZETGAZDAS`GI `GAZATI KAPCSOLATOK KERETRENDSZERE 9. 01. Az Ægazati kapcsolatok keretrendszere (input-output keret) a tÆblÆk hÆrom t(cid:5)pusÆt tartalmazza: a) a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk; b) a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkat a szektorszÆmlÆkkal (cid:3)sszekapcsol(cid:2) tÆblÆk; c) a szimmetrikus input-output tÆblÆk. 9. 02. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk a hazai termelØsi folyamatokat Øs a nemzetgazdasÆgi Ægazat termØkeivel kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteket nagy rØszletessØggel le(cid:5)r(cid:2), nemzetgazdasÆgi Ægazatok Øs termØkek szerint felosztott mÆtrixok. Ezek a tÆblÆk a k(cid:3)vetkezıket mutatjÆk be: a) a termelØsi k(cid:3)ltsØgek szerkezete, valamint a termelØsi folyamat sorÆn keletkezett j(cid:3)vedelem; b) az elıÆll(cid:5)tott Æruk Øs szolgÆltatÆsok ÆramlÆsa a nemzetgazdasÆgban; c) az Æruk Øs szolgÆltatÆsok ÆramlÆsa a k(cid:4)lf(cid:3)ld vonatkozÆsÆban. 9. 03. A forrÆstÆbla az Æruk Øs szolgÆltatÆsok forrÆsÆt mutatja be termØkek Øs forrÆst(cid:5)pusok szerint, megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetve a hazai nemzetgazdasÆgi Æga- zatok kibocsÆtÆsÆt Øs az importot. A 9. 1. tÆbla egy egyszerßs(cid:5)tett forrÆstÆblÆt mutat be. 9. 1. tÆbla – Egyszerßs(cid:3)tett forrÆstÆbla ForrÆs NemzetgazdasÆgi Ægazatok (1) K(cid:4)lf(cid:3)ld (2) (cid:10)sszesen (3) TermØkek (1) KibocsÆtÆs termØkek Øs nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerint Import termØkenkØnt (cid:10)sszes forrÆs termØkenkØnt (cid:10)sszesen (2) (cid:10)sszes kibocsÆtÆs nemzetgazdasÆgi (cid:10)sszes import (cid:10)sszes forrÆs Ægazatok szerint 9. 04. A felhasznÆlÆstÆbla az Æruk Øs szolgÆltatÆsok felhasznÆlÆsÆt mutatja be termØkenkØnt Øs a felhasznÆlÆs t(cid:5)pusai szerint, azaz mint foly(cid:2) termelı- felhasznÆlÆst (nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerint), vØgsı fogyasztÆst, brutt(cid:2) felhalmozÆst vagy exportot. A tÆbla bemutatja tovÆbbÆ a brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØk (cid:3)sszetevıit, azaz a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmet, az egyØb termelØsi ad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØt, a nett(cid:2) vegyes j(cid:3)vedelmet, a nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØnyt Øs az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØt. A 9. 2. tÆbla a felhasznÆlÆstÆblÆk egy egyszerßs(cid:5)tett pØldÆjÆt mutatja be. 9. 2. tÆbla – Egyszerßs(cid:3)tett felhasznÆlÆstÆbla FelhasznÆlÆsok NemzetgazdasÆgi Ægaza- tok K(cid:4)lf(cid:3)ld VØgsı fogyasztÆs Brutt(cid:2) felhalmozÆs (cid:10)sszesen (1) (2) (3) (4) (5) VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs Brutt(cid:2) felhalmozÆs (cid:10)sszes felhasznÆlÆs termØkenkØnt TermØkek (1) Export Foly(cid:2) termelıfelhasz- nÆlÆs termØkek Øs nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerint A hozzÆadott ØrtØk (cid:3)sszetevıi (cid:10)sszesen (2) HozzÆadott ØrtØk (cid:3)sszetevınkØnt Øs nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerint (3) (cid:10)sszes rÆford(cid:5)tÆs nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerint 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 267 9. 05. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk k(cid:3)z(cid:3)tt kØtfØle azonossÆg Æll fenn (feltØve, hogy a forrÆsok Øs a felhasznÆlÆsok ØrtØkelØse azonos m(cid:2)don t(cid:3)rtØnik, lÆsd a 9. 5. Øs 9. 6. tÆblÆt): a) AzonossÆg nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerint: Ægazati kibocsÆtÆs = Ægazati rÆford(cid:5)tÆs. Az egyszerßs(cid:5)tett forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk esetØben ez azt jelzi, hogy a 9. 1. tÆbla (2,1) cellÆjÆban lØvı sorvektornak meg kell egyeznie a 9. 2. tÆbla (3,1) cellÆjÆban lØvı sorvektorral. ˝gy minden egyes nemzetgazdasÆgi Ægazatra: kibocsÆtÆs = foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs + hozzÆadott ØrtØk. b) AzonossÆg termØkek szerint: (cid:3)sszes forrÆs termØkenkØnt = (cid:3)sszes felhasznÆlÆs termØkenkØnt. Az egyszerßs(cid:5)tett tÆblÆk esetØben a 9. 1. tÆbla (1,3) cellÆjÆban lØvı oszlopvektornak meg kell egyeznie a 9. 2. tÆbla (1,5) cellÆjÆban lØvı osz- lopvektorral. ˝gy minden egyes termØkre: kibocsÆtÆs + import = foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs + export + vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs + brutt(cid:2) felhalmozÆs. Ezek a nemzetgazdasÆgi Ægazatok Øs termØkek szerinti azonossÆgok felhasznÆlhat(cid:2)k a becslØsek (cid:3)sszhangjÆnak Øs teljessØgØnek ellenırzØsØre, valamint t(cid:3)kØletes(cid:5)tØsØre (lÆsd a 9. 11. pontot). 9. 06. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk jelentik a k(cid:3)zponti keretet valamennyi nemzetgazdasÆgi Ægazati bontÆsœ tÆbla, pØldÆul a foglalkoztatÆssal, a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆssal Øs a tıkeÆllomÆnnyal kapcsolatos tÆblÆk esetØben. 9. 07. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk a k(cid:3)vetkezı szÆmlÆkon bel(cid:4)li valamennyi gazdasÆgi folyamatot tartalmazzÆk: a) termØkek Øs szolgÆltatÆsok szÆmla; b) termelØsi szÆmla; c) j(cid:3)vedelem keletkezØse szÆmla. 9. 08. A forrÆstÆbla Øs a felhasznÆlÆstÆbla (cid:3)ssze is vonhat(cid:2), Øs egyetlen tÆblakØnt is bemutathat(cid:2). Ez œgy t(cid:3)rtØnik, hogy a kibocsÆtÆs Øs az import bevonÆsÆhoz a felhasznÆlÆstÆblÆt kØt sorral Øs egy oszloppal ki kell egØsz(cid:5)teni (lÆsd a 9. 3. tÆblÆt). Megjegyzendı, hogy a 9. 03. pontban bemu- tatott forrÆstÆbla sorai Øs oszlopai ide ker(cid:4)ltek. 9. 3. tÆbla – Egyszerßs(cid:3)tett kombinÆlt forrÆs-felhasznÆlÆs tÆbla TermØkek NemzetgazdasÆgi Ægazatok K(cid:4)lf(cid:3)ld VØgsı fogyasztÆs Brutt(cid:2) felhalmozÆs (cid:10)sszesen (3) – (4) (5) (6) VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs Brutt(cid:2) felhalmo- zÆs (cid:10)sszes felhasznÆ- lÆs termØkenkØnt – – (cid:10)sszes kibocsÆtÆs nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerint TermØkek (1) (1) – (2) Foly(cid:2) termelıfel- hasznÆlÆs Export NemzetgazdasÆgi Ægazatok A hozzÆadott ØrtØk (cid:3)sszetevıi K(cid:4)lf(cid:3)ld (cid:10)sszesen (2) KibocsÆtÆs – (3) – HozzÆadott ØrtØk (4) Import – (5) (cid:10)sszes forrÆs termØkenkØnt (cid:10)sszes rÆford(cid:5)tÆs nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerint 9. 09. A szimmetrikus input-output tÆbla olyan termØk x termØk vagy Ægazat x Ægazat bontÆsœ mÆtrix, amely a hazai termelØsi folyamatokat Øs a nemzetgazdasÆg termØkekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveleteit nagy rØszletessØggel (cid:5)rja le. A szimmetrikus input-output tÆbla a forrÆst Øs a fel- hasznÆlÆst egyetlen tÆblÆba rendezi. A szimmetrikus input-output tÆbla Øs a kombinÆlt forrÆs-felhasznÆlÆs tÆbla k(cid:3)z(cid:3)tt lØtezik egy lØnyeges fogalmi k(cid:4)l(cid:3)nbsØg: a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆban a statisztika a termØkeket a nemzetgazdasÆgi Ægazatokkal kapcsolja (cid:3)ssze, m(cid:5)g a szimmetri- kus input-output tÆblÆban a statisztika termØket termØkkel, illetve Ægazatot Ægazattal hoz (cid:3)sszef(cid:4)ggØsbe. EzØrt a szimmetrikus input-output tÆblÆban mind a sorokban, mind az oszlopokban vagy a termØkek szerinti, vagy a nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerinti osztÆlyozÆst kell alkal- mazni (lÆsd 9. 4. tÆblÆt). 268 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 9. 4. tÆbla – Egyszerßs(cid:3)tett szimmetrikus input-output tÆbla (termØk x termØk) TermØkek K(cid:4)lf(cid:3)ld VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs Brutt(cid:2) felhalmozÆs (cid:10)sszesen (1) TermØkek (1) Foly(cid:2) termelıfelhasz- nÆlÆs Export A hozzÆadott ØrtØk (cid:3)sszetevıi (2) HozzÆadott ØrtØk K(cid:4)lf(cid:3)ld (cid:10)sszesen (3) Import (3) (cid:10)sszes forrÆs termØkenkØnt (2) – – – (3) (4) (5) VØgsı fogyasztÆsi kia- dÆs Brutt(cid:2) felhalmozÆs (cid:10)sszes felhasznÆlÆs termØkenkØnt – – – – – – – – (cid:10)sszes forrÆs = (cid:10)sszes felhasznÆlÆs 9. 10. A termelıegysØgektıl beszerezhetı statisztikai informÆci(cid:2)k t(cid:3)bbsØge azt mutatja be, hogy az egysØgek milyen t(cid:5)pusœ termØkeket Æll(cid:5)tottak elı/ ØrtØkes(cid:5)tettek, valamint ÆltalÆban kevØsbØ rØszletezve azt, hogy milyen t(cid:5)pusœ termØkeket vÆsÆroltak/hasznÆltak fel. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk formai kialak(cid:5)tÆsa olyan, hogy illeszkedjØk az ilyen t(cid:5)pusœ statisztikai informÆci(cid:2)khoz (vagyis nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs termØk szerint). Ezzel szemben a szimmetrikus input-output tÆblÆhoz sz(cid:4)ksØges termØk x termØk, illetve Ægazat x Ægazat szemlØletß informÆci(cid:2)k gyakran nem Ællnak rendelkezØsre. PØldÆul az Ægazati adatgyßjtØsek ÆltalÆban a felhasznÆlt termØkek fajtÆjÆr(cid:2)l Øs az elıÆll(cid:5)tott termØkekrıl informÆlnak. Azonban minden egyes elıÆll(cid:5)tott termØkre ÆltalÆban nem gyßjthetık (cid:3)ssze az inputra vonatkoz(cid:2) informÆci(cid:2)k a termØk Øs a hozzÆadott ØrtØk (cid:3)sszetevıi szerinti bontÆsban. IdeÆlis esetben egy vÆllalkozÆs vezetØsØnek minden k(cid:3)ltsØget ki kell tudnia mutatni a kibocsÆtÆs k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusaihoz ren- delten Øs ezzel pÆrhuzamosan a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs (cid:3)sszetØtelØt is termØkfajtÆk szerint. A gyakorlatban tehÆt a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆb- lÆkba rendezett informÆci(cid:2)k praktikus kiindulÆsi alapot kØpeznek a szimmetrikus input-output tÆblÆkban rØszletesebben elemezhetı informÆ- ci(cid:2)k (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆhoz. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs termØk szerinti informÆci(cid:2)i termØk x termØk vagy Ægazat x Æga- zat szemlØletß statisztikai adatokkÆ alak(cid:5)that(cid:2)k Æt a rÆford(cid:5)tÆsi szerkezetre vonatkoz(cid:2) statisztikai t(cid:3)bbletinformÆci(cid:2)k seg(cid:5)tsØgØvel, illetve annak feltØtelezØsØvel, hogy az egyes termØkekre, vagy az egyes nemzetgazdasÆgi Ægazatokra jellemzıen ugyanazon rÆford(cid:5)tÆsi struktœrÆk lØteznek (lÆsd a 9. 54. –9. 60. pontot). 9. 11. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk statisztikai Øs gazdasÆgi elemzØsi cØlokat szolgÆlnak. Fontos statisztikai cØlok a k(cid:3)vetkezık: a) hiÆnyossÆgok Øs k(cid:3)vetkezetlensØgek felismerØse az adatforrÆsokban; b) indexszÆmok sœlyozÆsa Øs kiszÆm(cid:5)tÆsa, valamint Ær- Øs volumenindexek szÆm(cid:5)tÆsa; c) maradvÆnybecslØs vØgzØse (azaz egy vÆltoz(cid:2) ØrtØkØnek becslØssel t(cid:3)rtØnı megÆllap(cid:5)tÆsa œgy, hogy elısz(cid:3)r az azonossÆg (cid:3)sszes t(cid:3)bbi vÆl- toz(cid:2)jÆnak meghatÆrozÆsa t(cid:3)rtØnik), pØldÆul adott termØk termelØsØre vagy vØgsı fogyasztÆsÆra; d) a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban szereplı Øs a belıl(cid:4)k szÆrmaztatott (pØldÆul a termelØsiszÆmla-) adatok (cid:3)sszhangjÆnak, elfogadhat(cid:2)sÆgÆnak Øs teljessØgØnek ellenırzØse Øs jav(cid:5)tÆsa. E cØl ØrdekØben a egyeztetØsi eljÆrÆs nem korlÆtoz(cid:2)dhat a foly(cid:2) Ærakon szÆm(cid:5)tott forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkra: 1. 2. a foly(cid:2) Øs vÆltozatlan Æron szÆm(cid:5)tott forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk kØt vagy t(cid:3)bb Øvre t(cid:3)rtØnı (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆval a volumen-, ØrtØk- Øs ÆrvÆl- tozÆsok becslØse egyidejßleg egyensœlyozhat(cid:2) ki: a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk egyetlen Øvre val(cid:2) integrÆlÆsÆhoz kØpest ez az integrÆci(cid:2)s keretek hatØkonysÆgÆnak lØnyeges bıv(cid:4)lØsØt jelenti; a szektorszÆmlÆkkal val(cid:2) kapcsolatot bemutat(cid:2) tÆblÆk seg(cid:5)tsØgØvel k(cid:3)zvetlen (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆs vØgezhetı a szektorszÆmlÆkban szereplı adatokkal, pØldÆul a j(cid:3)vedelemelosztÆsra, a megtakar(cid:5)tÆsra vagy a nett(cid:2) hitelnyœjtÆsra (amely a pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k vØgeredmØnyØt jelenti) vonatkoz(cid:2) informÆci(cid:2)kkal. Ez legalÆbb arra garancia, hogy az egyeztetØsi eljÆrÆst k(cid:3)vetıen a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk Øs a szektorszÆmlÆk (cid:3)sszhangban Ælljanak; 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 269 3. a szimmetrikus input-output tÆblÆknak a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkb(cid:2)l t(cid:3)rtØnı szÆrmaztatÆsÆnak megk(cid:5)sØrlØsekor feltÆrulhatnak a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban rejlı k(cid:3)vetkezetlensØgek Øs gyenge pontok. EzØrt a szimmetrikus input-output tÆblÆk visszacsatolÆsa a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk irÆnyÆba e tekintetben is mßk(cid:3)dik; e) adatbecslØs azokra az idıszakokra, amikor csak kevØsbØ megb(cid:5)zhat(cid:2) informÆci(cid:2)k Ællnak rendelkezØsre, pl. Øves adatok becslØse egy refe- renciaØv rØszletes forrÆs-felhasznÆlÆs adatai alapjÆn, vagy negyedØves adatok becslØse Øves forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk alapjÆn. 9. 12. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk, valamint a szimmetrikus input-output tÆblÆk rØszletes kØpet adnak az Æruk, szolgÆltatÆsok Øs a munkaerı forrÆsÆ- nak Øs felhasznÆlÆsÆnak (cid:3)sszetØtelØrıl, valamint az Ørintett elsıdleges j(cid:3)vedelmekrıl. Ezek a tÆblÆk Øs a belıl(cid:4)k levezethetı viszonyszÆmok, mint pØldÆul a termelØkenysØgi adatok, a gazdasÆgi elemzØsek fontos ter(cid:4)letØt kØpezik. 9. 13. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk, valamint a szimmetrikus input-output tÆblÆk a gazdasÆgi elemzØsek eszk(cid:3)zekØnt is felhasznÆlhat(cid:2)k. A kØt tÆblÆ- nak eltØrı elınyei vannak. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkat a k(cid:3)zvetlen Øs k(cid:3)zvetett hatÆsok szÆm(cid:5)tÆsÆra speciÆlis feltevØsekkel Øs statisztikai t(cid:3)bbletinformÆci(cid:2)kkal kell kiegØsz(cid:5)teni. A feltevØsekkel Øs a t(cid:3)bbletinformÆci(cid:2)kkal kapcsolatos k(cid:3)vetelmØnyek a halmozott hatÆsok szÆm(cid:5)tÆsÆ- nÆl jelentkeznek a legerıteljesebben. A halmozott hatÆsok szÆm(cid:5)tÆsÆnÆl a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆval szemben tÆmasztott k(cid:3)vetelmØnyek (cid:3)sszessØg(cid:4)kben egy szimmetrikus input-output tÆbla kidolgozÆsÆnak felelnek meg. EzØrt a halmozott hatÆsok szÆm(cid:5)tÆsÆra a szimmetrikus input-output tÆblÆt indokolt elınyben rØszes(cid:5)teni. A k(cid:3)zvetlen Øs az elsırendß hatÆsok szÆm(cid:5)tÆsÆnÆl azonban a megfelelıen kivÆlasztott felte- vØsekkel (vagy statisztikai t(cid:3)bbletinformÆci(cid:2)kkal) kiigaz(cid:5)tott forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk rØszes(cid:5)tendık ÆltalÆban elınyben, mivel: a) a szÆm(cid:5)tÆs kevØsbØ f(cid:4)gg a feltevØsektıl; b) a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk rØszletesebb informÆci(cid:2)kkal szolgÆlnak, mint a szimmetrikus input-output tÆbla; c) a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban foglalt informÆci(cid:2)k jobban kapcsolhat(cid:2)k mÆs t(cid:5)pusœ statisztikai adatokhoz. Ezek a tulajdonsÆgok akkor is seg(cid:5)tsØget jelentenek, amikor a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkat egy makrogazdasÆgi modellbe integrÆljuk: a vØgered- mØny(cid:4)l kapott modell k(cid:3)zelebb Æll az alapstatisztikÆkhoz, szÆmos rØszletre rÆvilÆg(cid:5)t, Øs viszonylag k(cid:3)nnyen kapcsolhat(cid:2) azokhoz a ter(cid:4)letek- hez, amelyekre mÆsfØle statisztikai adatok Ællnak rendelkezØsre, mint pØldÆul a munkaerıpiac vagy a k(cid:3)rnyezet. 9. 14. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk, valamint a szimmetrikus input-output tÆblÆk a k(cid:3)vetkezık kiszÆm(cid:5)tÆsÆhoz hasznÆlhat(cid:2)k fel: a) az Ær- vagy ad(cid:2)kulcsvÆltozÆsoknak a forrÆs, illetve a felhasznÆlÆs ØrtØkØre gyakorolt hatÆsai; b) a volumenvÆltozÆsok hatÆsai a forrÆs, illetve a felhasznÆlÆs ØrtØkØre; c) a forrÆs ÆrvÆltozÆsainak hatÆsa a felhasznÆlÆs Æraira; d) a felhasznÆlÆs volumenvÆltozÆsainak hatÆsa a forrÆs volumenØre; e) a forrÆs volumenvÆltozÆsainak hatÆsa a felhasznÆlÆs volumenØre. A szÆm(cid:5)tÆsok k(cid:3)zvetett Øs k(cid:3)zvetlen hatÆsokat egyarÆnt kimutathatnak. PØldÆul az energiaÆrak jelentıs emelkedØse nemcsak azokra az Ægaza- tokra hat, amelyek energiafogyaszt(cid:2)k, hanem azokra is, amelyek az intenz(cid:5)v energiafelhasznÆl(cid:2) termelık kibocsÆtÆsÆt felhasznÆljÆk. Bizonyos feltØtelezØsek seg(cid:5)tsØgØvel az ilyen k(cid:3)zvetett hatÆsok becs(cid:4)lt nagysÆga levezethetı a forrÆs-felhasznÆlÆs, valamint a szimmetrikus input-output tÆblÆkb(cid:2)l. PØldÆk az ÆltalÆnosan alkalmazott feltØtelezØsekre: a) vÆltozatlan ØrtØkben kifejezett rÆford(cid:5)tÆsi szerkezet; b) a kibocsÆtÆs ØrtØkØnek Ælland(cid:2) (cid:3)sszetØtele nemzetgazdasÆgi Ægazatok Øs termØkek szerinti bontÆsban; c) a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa ØrtØkØnek vÆltozatlan (cid:3)sszetØtele termØkek szerint. Ezek a feltØtelezØsek meglehetısen rugalmatlanok, mivel azt tartalmazzÆk, hogy a relat(cid:5)v Ærak nem vÆltoznak, hogy a termelØsi folyamatok mßszakilag ugyanazok maradnak, Øs a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsainak kateg(cid:2)riÆi k(cid:3)z(cid:3)tt nem fordul elı helyettes(cid:5)tØs. Azonban ezek az ÆltalÆnos feltØtelezØsek m(cid:2)dos(cid:5)that(cid:2)k, ha a feltØtelezØsek k(cid:3)zØ beker(cid:4)lnek elısz(cid:3)r is a relat(cid:5)v ÆrvÆltozÆsok, pØldÆul a Leontief-fØle Ærmodell 270 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet seg(cid:5)tsØgØvel. Ez azutÆn tovÆbb bıv(cid:5)thetı a relat(cid:5)v Ærak Øs mÆs vÆltoz(cid:2)k technikai egy(cid:4)tthat(cid:2)kra vagy a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆra gyakorolt hatÆsainak (cid:3)konometriai, illetve egyØb becslØsØvel. A szÆm(cid:5)tÆsok nem korlÆtoz(cid:2)dnak csupÆn az Æruk Øs szolgÆltatÆsok forrÆsÆra Øs felhasznÆlÆsÆra. (cid:6)ppœgy alkalmazhat(cid:2)k a munkaerı Øs a hoz- zÆadott ØrtØk (cid:3)sszetevıinek forrÆsÆra Øs felhasznÆlÆsÆra is. 9. 15. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk, valamint a szimmetrikus input-output tÆblÆk beØp(cid:5)thetıek makrogazdasÆgi modellekbe is, rØszletes mezo(cid:3)kon(cid:2)- miai alapokat biztos(cid:5)tva azok szÆmÆra. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkon, valamint a szimmetrikus input-output tÆblÆkon alapul(cid:2) elemzØsek spe- ciÆlis t(cid:5)pusai pØldÆul a k(cid:3)vetkezık: a) b) c) d) e) f) g) h) a termelØs, a k(cid:3)ltsØgszerkezetek Øs a termelØkenysØg elemzØse; ÆrelemzØs; a foglalkoztatÆs elemzØse; a felhalmozÆs, a vØgsı fogyasztÆs, az export stb. struktœrÆjÆnak elemzØse; a hazai termelØs Øs a k(cid:3)rnyezet viszonyÆnak elemzØse (pØldÆul adott termØkek, mint a fßtıanyag, a pap(cid:5)r Øs az (cid:4)veg felhasznÆlÆsÆnak elıt- Ørbe Æll(cid:5)tÆsÆval); a sz(cid:4)ksØges importenergia-igØny elemzØse; az œj technol(cid:2)giÆk hatÆselemzØse; az ad(cid:2)kulcsvÆltozÆsok Øs a szabÆlyozÆsm(cid:2)dos(cid:5)tÆs hatÆsainak ØrzØkenysØgvizsgÆlata. FORR`S-FELHASZN`L`S T`BL`K 9. 16. A 9. 5. Øs a 9. 6. tÆblÆk rØszletesebben mutatjÆk be a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkat. 9. 17. 9. 18. 9. 19. A nemzetgazdasÆgi Ægazatokra a NACE Rev. 1 szerinti besorolÆst kell alkalmazni, m(cid:5)g a termØkekre a CPA-besorolÆst. Ezek az osztÆlyozÆsi rendszerek teljesen (cid:3)sszhangban vannak egymÆssal: a CPA az aggregÆci(cid:2) minden szintjØn a NACE Rev. 1-nek megfelelı Ægazat fı termØkeit t(cid:4)nteti fel. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban a termØkek felosztÆsa legalÆbb annyira rØszletes, mint a nemzetgazdasÆgi ÆgazatokØ, pØldÆul a CPA hÆrom, illetve a NACE Rev. 1 kØt szÆmjegyes szintjØnek megfelelı. A piaci kibocsÆtÆs, a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra t(cid:3)rtØnı termelØs Øs az egyØb nem piaci kibocsÆtÆs k(cid:3)z(cid:3)tt csak a nemzetgazdasÆgi Ægazatok sze- rinti (cid:3)sszes kibocsÆtÆs szintjØn kell k(cid:4)l(cid:3)nbsØget tenni; az egyes termØkcsoportoknÆl ilyen megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØsre nincsen sz(cid:4)ksØg. 9. 20. A nemzetgazdasÆgi Ægazatok szintjØn csak akkor kell egyrØszrıl a piaci termelıket Øs a sajÆt fogyasztÆsra termelıket, mÆsrØszrıl az egyØb nem piaci termelıket egymÆst(cid:2)l megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni, ha a termelık mindkØt csoportja jelen van egy nemzetgazdasÆgi Ægazaton bel(cid:4)l. EzØrt e megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØs felhasznÆlÆsa ÆltalÆban csak egy rendk(cid:5)v(cid:4)l szßk k(cid:3)rben, a nemzetgazdasÆgi Ægazatok osztÆlyozÆsÆnak mØlyebb rØszletezØsØ- vel t(cid:3)rtØnik, pØldÆul az egØszsØg(cid:4)gy Øs az oktatÆs terØn (lÆsd a 3. 66. pontot). 9. 21. Az importot Øs az exportot a k(cid:3)vetkezık szerint kell rØszletezni: a) az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)n bel(cid:4)li szÆll(cid:5)tÆsok; b) mÆs orszÆgokkal folytatott import Øs export. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 271 n o r Æ ) 7 ( i s Ø z r e z s e b i c a i p k o s Æ t a g o m Æ t e g e l n e y g e i s Æ t (cid:5) l l Æ z s s Ø k e s Ø r r Æ s Æ r r o f s e z s s (cid:10) s Ø k (cid:2) d a k Ø m r e T i m l e d e k s e r e K s Æ r r o f s e z s s (cid:10) n o r Æ p a l a F I C t r o p m I ) 1 ( R n Æ ) E C A N ( k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e N Æ 4 3 2 1 l a s s Æ t (cid:3) m Æ z s t Æ ı n Ø t r (cid:1) t a r r Æ i s Ø z r e z s e b i c a i p a e v t (cid:3) z s Ø g e i k a l b Æ t s Æ r r o f t l e k Ø t r Ø n o r Æ p a l A – a l b Æ t. 5 9. ) 6 ( ) 5 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( 0 0 0 0 0 t n i r e z s k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n s Æ t Æ s c o b i k s e z s s (cid:10) ) 2 ( ) 3 ( k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n s Ø t n Ø k n e k Ø m r e t s Æ t Æ s c o b K i n o r Æ p a l a t n i r e z s ) 1 ( 1 2 3 4. m k e k Ø m r e T ) A P C ( s Ø l e m r e t œ l Ø c i s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v t Æ j a S s Æ t Æ s c o b i k i c a i p m e n b Ø y g E ) k e l e t Ø t s (cid:2) i c k e r r o K ( : l ı b b e , n e s e z s s (cid:10) s Æ t Æ s c o b i k i c a i P ) 1 ( R 272 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 5 ( ) 3 ( R ) 4 ( s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 1 ( R ) 2 ( n Æ ) 1 ( ) E C A N ( k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e N Æ 3 2 1 n o r Æ i s Ø z r e z s e b i c a i p , a l b Æ t s Æ l Æ n z s a h l e F – a l b Æ t. 6 9. s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) t n Ø k n o s u p (cid:5) t s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v s e z s s (cid:10) - t e z m e n s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:10) ) 2 ( t n i r e z s k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g / n o r Æ i s Ø z r e z s e b i c a i p s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V : B O F - z Ø t n i t i f o r p n o n ı t (cid:5) g e s t a k o s Æ t r a t z Æ h k o s Æ t r a t z Æ h ) a ) b : s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ ) c s Æ z o m l a h l e f (cid:2) t t u r B k e y n Ø m s Ø s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r b ) d k a y g r Æ t k Ø t r Ø k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø k ) B O F ( t r o p x e ) e ) f i s Ø z r e z s e b i c a i p s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o F i g Æ s a d z a g t e z m e n s Ø t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ ) 1 ( n a b s Æ t n o b i t n i r e z s k o t a z a g Æ 1 2 3 4. m - z a g t e z m e n i ı v e t e z s s (cid:3) k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o h A ) 3 ( t n i r e z s k o t a z a g Æ i g Æ s a d - a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H ) 4 ( t n i r e z s k o t - a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n n o r Æ p a l a s Æ t Æ s c o b K i ) 5 ( t n i r e z s k o t a z ) 6 ( k e k Ø m r e T ) A P C ( k (cid:2) d a i s Ø l e m r e t (cid:2) t t e n b Ø y g E m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M (cid:2) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M (cid:2) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M ) k e l e t Ø t s (cid:2) i c k e r r o K ( ) 1 ( R ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 3 ( R s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r B : (cid:2) i c Æ m r o f n i ı t (cid:5) z s Ø g e i K k o y n Æ m o l l Æ - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` s Æ t (cid:5) d r o f Æ r a k n u M 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 273 9. 22. A forrÆstÆblÆban az Ærukkal Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi folyamatokat alapÆron kell ØrtØkelni, a felhasznÆlÆstÆblÆban azonban piaci beszerzØsi Æron. Annak ØrdekØben, hogy a forrÆs Øs a felhasznÆlÆs k(cid:3)z(cid:3)tti tartalmi (cid:3)sszhang meglegyen, a 9. 5. tÆbla tartalmazza az alap- Æron szÆm(cid:5)tott forrÆsr(cid:2)l a piaci beszerzØsi Æras forrÆsra t(cid:3)rtØnı Ætmenetet is. Mivel a forrÆsnak meg kell egyeznie a felhasznÆlÆssal, a tÆbla megmutatja a piaci beszerzØsi Æron szÆm(cid:5)tott felhasznÆlÆsr(cid:2)l az alapÆron szÆm(cid:5)tott felhasznÆlÆsra val(cid:2) Ætmenetet is. K(cid:3)vetkezØskØppen ennek az Ætmenetnek a rØvØn kØt azonossÆg ad(cid:2)dik: a) a piaci beszerzØsi Æron szÆm(cid:5)tott forrÆs egyenlı a piaci beszerzØsi Æron szÆm(cid:5)tott felhasznÆlÆssal; b) az alapÆron szÆm(cid:5)tott forrÆs egyenlı az alapÆron szÆm(cid:5)tott felhasznÆlÆssal. 9. 23. A hozzÆadott ØrtØket alapÆron kell elszÆmolni, Øs ehhez az alapÆron ØrtØkelt kibocsÆtÆsb(cid:2)l le kell vonni a piaci beszerzØsi Æron ØrtØkelt foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆst. 9. 24. A tØnyezık(cid:3)ltsØgen szÆm(cid:5)tott hozzÆadott ØrtØk fogalma az ESA-ban nem szerepel. MindazonÆltal levezethetı az alapÆron szÆm(cid:5)tott hozzÆa- dott ØrtØkbıl az egyØb termelØsi ad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØnek levonÆsÆval. 9. 25. A GDP-t piaci beszerzØsi Æron kell ØrtØkelni. Ez az aggregÆtum hÆrom k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı m(cid:2)don szÆrmaztathat(cid:2) a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkb(cid:2)l: a) b) az alapÆron szÆm(cid:5)tott Ægazati kibocsÆtÆsok (cid:3)sszegØbıl le kell vonni a piaci beszerzØsi Æron szÆm(cid:5)tott Ægazati foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsok (cid:3)sszegØt, majd hozzÆ kell adni a nett(cid:2) termØkad(cid:2)kat (ez a termelØsi oldalr(cid:2)l val(cid:2) meghatÆrozÆs); a nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerinti foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs magÆban foglalja a kØpzett nemzetgazdasÆgi Ægazatban elszÆmolt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆt is (lÆsd a 9. 33. pontot); az alapÆron szÆm(cid:5)tott nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerinti hozzÆadott ØrtØk (cid:3)sszetevıinek aggregÆtumÆb(cid:2)l le kell vonni a kØpzett nemzet- gazdasÆgi Ægazatban elszÆmolt (lÆsd a 9. 33. pontot) pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆt, majd hozzÆ kell adni a nett(cid:2) termØkad(cid:2)kat (ez a j(cid:3)vedelmi oldalr(cid:2)l val(cid:2) meghatÆrozÆs); c) a vØgsı felhasznÆlÆs kateg(cid:2)riÆinak (cid:3)sszegØbıl le kell vonni az importot: export – import + vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs + brutt(cid:2) felhalmozÆs (mindegyik piaci beszerzØsi Æron) (ez a felhasznÆlÆsi oldalr(cid:2)l val(cid:2) meghatÆrozÆs). 9. 26. A 9. 6. felhasznÆlÆstÆbla nØhÆny kiegØsz(cid:5)tı informÆci(cid:2)t is tartalmaz: a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆst, az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆnyt Øs a munkarÆ- ford(cid:5)tÆst nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerint. Ezeknek az informÆci(cid:2)knak d(cid:3)ntı jelentısØg(cid:4)k van a termelØkenysØgelemzØseknØl Øs sok mÆsfØle elemzØst is szolgÆlhatnak, pØldÆul a foglalkoztatÆs vizsgÆlatÆt. 9. 27. Az ESA-ban az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆnyt a mØrlegkØsz(cid:5)tØs napjÆn ØrvØnyes piaci Æron kell ØrtØkelni. A korÆbbi Øvekben vÆsÆrolt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k vonatkozÆsÆban ez annyit jelent, hogy a megelızı Øvek Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ØrtØkcs(cid:3)kkenØseit le kell vonni az ugyanolyan fajtÆjœ Øs minısØgß œj esz- k(cid:3)z(cid:3)k foly(cid:2) piaci ÆrÆb(cid:2)l. Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆnynak ez a nett(cid:2) ØrtØken alapul(cid:2) fogalma alkalmazhat(cid:2) a tıkeintenzitÆs szÆm(cid:5)tÆsÆnÆl. A terme- lØkenysØgelemzØsek azonban gyakrabban veszik igØnybe az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny egy specifikusan brutt(cid:2) ØrtØken alapul(cid:2) fogalmÆt. Ennek a brutt(cid:2) ØrtØken alapul(cid:2) fogalomnak megfelelıen minden Æll(cid:2)eszk(cid:3)zt az ugyanolyan fajtÆjœ Øs minısØgß œj eszk(cid:3)z(cid:3)k foly(cid:2) piaci ÆrÆn kell ØrtØ- kelni, Øs Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse c(cid:5)mØn semmifØle levonÆst nem kell vØgezni az utols(cid:2) Øs a korÆbbi Øvek vonatkozÆsÆban. Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆnynak ez a brutt(cid:2) ØrtØken alapul(cid:2) fogalma az ESA ØrtelmØben nem szÆm(cid:5)t standard fogalomnak, ugyanakkor a folyamatos leltÆrozÆs m(cid:2)dszerØvel egyszerßen kiszÆm(cid:5)that(cid:2). Tekintettel az ilyen brutt(cid:2) adatok komoly hasznÆra, kiegØsz(cid:5)tı informÆci(cid:2)kØnt ajÆnlatos az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny brutt(cid:2) Øs nett(cid:2) adatait egyarÆnt szerepeltetni. 9. 28. A termelØkenysØgelemzØsekhez a ledolgozott munka(cid:2)rÆk szÆma jelenti a munkarÆford(cid:5)tÆs legmegfelelıbb mutat(cid:2)jÆt. Azonban a foglalkoztatot- tak szÆmÆval kapcsolatos logikai vØgk(cid:3)vetkeztetØsek levonÆsÆnÆl az ÆllÆsok szÆma ugyancsak lØnyeges lehet. MindkØt vÆltoz(cid:2) tovÆbb rØszletez- hetı, pØldÆul feloszthat(cid:2) alkalmazottakra Øs (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)kra. 9. 29. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk megfelelı (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsa Øs ØrtelmezØse szempontjÆb(cid:2)l fontos felidØzni nØhÆny, az ESA-ban alkalmazott elszÆmolÆsi konvenci(cid:2)t: a) a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgek kibocsÆtÆsÆt nem elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tve kell elszÆmolni; a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØghez felhasznÆlt (cid:3)sszes rÆford(cid:5)tÆst az Æltala tÆmogatott fı- vagy mÆsodlagos tevØkenysØg rÆford(cid:5)tÆsakØnt kell kezelni. Kiseg(cid:5)tı tevØkenysØg lehet pØldÆul a marketing, a k(cid:3)nyvelØs, a raktÆrozÆs vagy a takar(cid:5)tÆs (lÆsd a 3. 12. Øs a 3. 13. pontot); 274 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet b) az ugyanabban az elszÆmolÆsi idıszakban, ugyanazon szakosodott telephelyen megtermelt Øs fel is hasznÆlt Æruk Øs szolgÆltatÆsok nem ker(cid:4)lnek k(cid:4)l(cid:3)n kimutatÆsra. EzØrt ezeket nem kell elszÆmolni az adott szakosodott telephely kibocsÆtÆsÆnak vagy foly(cid:2) termelıfelhasznÆ- lÆsÆnak rØszekØnt. Ez vonatkozhat pØldÆul a k(cid:3)vetkezıkre: 1. vetımagvak Øs palÆntÆk; 2. a szØnbÆnyÆkban brikett elıÆll(cid:5)tÆsÆhoz felhasznÆlt kıszØn; 3. az erımßvek Æltal felhasznÆlt elektromos energia; c) d) e) a mÆs szakosodott telephely szÆmÆra vØgzett kisebb feldolgozÆst, karbantartÆst, szervizelØst, illetve jav(cid:5)tÆst nett(cid:2) ØrtØken kell elszÆmolni, vagyis az Ørintett termØkek ØrtØke nØlk(cid:4)l. Ezzel szemben amikor a termØkek jelentıs fizikai vÆltozÆson mennek kereszt(cid:4)l, akkor a gazda- sÆgi mßveletet brutt(cid:2) ØrtØken kell elszÆmolni, vagyis termØkek beszerzØsekØnt Øs eladÆsakØnt; a tart(cid:2)s javak bØrelhetık, illetve operat(cid:5)v l(cid:5)zingbe vehetık. Ilyen esetekben ezeket a tulajdonosuknak megfelelı nemzetgazdasÆgi Ægazat- ban kell elszÆmolni Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆskØnt Øs Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆnykØnt, m(cid:5)g a felhasznÆl(cid:2)nak megfelelı nemzetgazdasÆgi Ægazatban a bØrleti d(cid:5)j ker(cid:4)l foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt elszÆmolÆsra; az ideiglenes munkaerıt toborz(cid:2) (cid:4)gyn(cid:3)ksØgeken kereszt(cid:4)l foglalkoztatott ideiglenes munkavÆllal(cid:2)kat œgy kell elszÆmolni, mint akik ezen (cid:4)gyn(cid:3)ksØgek ÆgazatÆban foglalkoztatottak Øs nem a tØnyleges munkavØgzØsnek megfelelı nemzetgazdsÆgi Ægazatban. K(cid:3)vetkezØskØppen ez ut(cid:2)bbi nemzetgazdasÆgi Ægazatokban az ilyen szemØlyeknek foly(cid:2)s(cid:5)tott kifizetØseket foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt Øs nem munkavÆl- lal(cid:2)i j(cid:3)vedelemkØnt kell elszÆmolni. A bØrbeadott munkaerıt hasonl(cid:2)an kell kezelni; f) a foglalkoztatÆs Øs a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem az ESA ØrtelmezØsØben tÆg fogalmak: 1. 2. a szociÆlis cØlœ foglalkoztatÆs is foglalkoztatÆsnak szÆm(cid:5)t; vonatkozik ez pØldÆul a mozgÆssØr(cid:4)ltek foglalkoztatÆsÆra, a tart(cid:2)san mun- kanØlk(cid:4)liek szÆmÆra szervezett foglalkoztatÆsi projektekre Øs az ÆllÆst keresı fiatalokat megcØlz(cid:2) foglalkoztatÆsi programokra. K(cid:3)vet- kezØskØppen az Ørintettek munkavÆllal(cid:2)k, Øs munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelemben (Øs nem tÆrsadalmi transzferben) rØszes(cid:4)lnek, bÆr meglehet, hogy termelØkenysØg(cid:4)k (j(cid:2)val) elmarad mÆs munkavÆllal(cid:2)kØ m(cid:3)g(cid:3)tt; a foglalkoztatÆs nØhÆny olyan esetre is kiterjed, amikor a rØsztvevı szemØlyektıl semmifØle munkavØgzØst nem vÆrnak el, ilyenek pØl- dÆul azok az elbocsÆtott szemØlyek, akiknek korÆbbi munkÆltat(cid:2)juk egy ideig mØg fizet. A ledolgozott munka(cid:2)rÆkban kifejezett mun- kaerı-rÆford(cid:5)tÆs ennek k(cid:3)vetkeztØben mØgsem torzul, hiszen munka(cid:2)rÆk tØnylegesen nem ker(cid:4)lnek ledolgozÆsra. 9. 30. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban Øs a szektorszÆmlÆkban elszÆmolt import ØrtØkelØsØnek (cid:3)sszhangba hozÆsa cØljÆb(cid:2)l a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆb- lÆkba kØt korrekci(cid:2)s tØtelt kell bevezetni (lÆsd mØg a 9. 5. Øs 9. 6. tÆblÆt). A forrÆstÆblÆban a termØkimportot CIF-en kell ØrtØkelni. Ez azonban az import k(cid:3)ltsØgek tœlØrtØkelØsØt jelenti, amennyiben a CIF-ØrtØkben foglalt fuvar- Øs biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat rezidens szolgÆltat(cid:2)k nyœjtjÆk (pØldÆul sajÆt szÆmlÆra t(cid:3)rtØnı fuvarozÆs vagy rezidens szakosodott fuvaroz(cid:2)k Æltal vØgzett szÆll(cid:5)tÆs esetØn). ˝gy a megfelelı export-import egyensœly megteremtØse ØrdekØben a szolgÆltatÆsok exportjÆt meg kell n(cid:3)velni az import tœlØrtØkelØse ØrtØkØvel. A szektorszÆmlÆkon a termØkimport ØrtØkØt FOB-on kell meghatÆrozni. Ezzel ugyanœgy tœlØrtØkelı- dik az import, mint a CIF-alapœ ØrtØkelØs esetØn. Azonban a FOB-alapœ ØrtØkelØs esetØben ez a tœlØrtØkelØs kisebb mØrtØkß, ami azt jelenti, hogy az exportnÆl imputÆlt n(cid:3)vekmØny is kisebb. ˝gy az eltØrı ØrtØkelØsi elvek alkalmazÆsÆnak k(cid:3)vetkezmØnyekØnt a nett(cid:2) (cid:3)sszes import azo- nos ØrtØkß lesz, ugyanakkor mind az (cid:3)sszes import, mind az (cid:3)sszes export nagyobb lesz a CIF-ØrtØkelØs esetØben. E kØt ØrtØkelØsi elvet az importhoz Øs az exporthoz t(cid:3)rtØnı korrekci(cid:2)s tØtelek rendelØsØvel lehet (cid:3)sszehangolni a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban. A korrekci(cid:2)s tØteleknek meg kell egyezni(cid:4)k a rezidensek Æltal vØgzett fuvar- Øs biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok ØrtØkØvel, amelyet a CIF-ØrtØk magÆban foglal, a FOB-ØrtØk azonban nem, azaz az exportır orszÆg hatÆrÆt(cid:2)l az importır orszÆg hatÆrÆig vØgzett fuvarral Øs biztos(cid:5)tÆssal kapcsolatosak. Ha ezek a korrek- ci(cid:2)s tØtelek mÆr szerepelnek a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban, az input-output szÆm(cid:5)tÆsoknÆl k(cid:4)l(cid:3)n figyelmet a tovÆbbiakban mÆr nem igØnyel- nek. 9. 31. A hasznÆlt javak transzferjØt az elad(cid:2) szempontjÆb(cid:2)l negat(cid:5)v, a vÆsÆrl(cid:2) szempontjÆb(cid:2)l pozit(cid:5)v kiadÆskØnt kell elszÆmolni a felhasznÆlÆstÆblÆ- ban. Az Ørintett termØkcsoport vonatkozÆsÆban egy hasznÆlt termØk transzferje ÆtrendezıdØshez vezet a felhasznÆlÆsok besorolÆsÆban. Csak a tranzakci(cid:2) k(cid:3)ltsØgei nem jelentenek ÆtsorolÆst: ezeket (cid:4)zleti vagy szakmai szolgÆltatÆsok felhasznÆlÆsakØnt kell elszÆmolni. A le(cid:5)rÆs Øs elemzØs szempontjÆb(cid:2)l hasznos lehet, ha egyes termØkcsoportok esetØben a hasznÆlt javak transzferjØnek relat(cid:5)v nagysÆga k(cid:4)l(cid:3)n is szerepel, pØldÆul a hasznÆlt aut(cid:2)k vagy az œjrahasznos(cid:5)tott pap(cid:5)r jelentısØge folytÆn. 9. 32. A rezidensek k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi vÆsÆrlÆsainak Øs a nem rezidensek hazai ter(cid:4)leten vØgrehajtott vÆsÆrlÆsainak becslØse ÆltalÆban k(cid:4)l(cid:3)nleges fel- adatot jelent a statisztikai kimutatÆsok (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsa sorÆn. E tØtelekkel az import, az export Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ldi vÆsÆrlÆsok fogyasztÆsi rØszØnek (cid:3)sszege alapjÆn a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs kiindul(cid:2) becslØseit korrigÆlni kell. Ahhoz, hogy termØkszinten is meglegyen az egyensœly a forrÆs Øs a felhasznÆlÆs k(cid:3)z(cid:3)tt, az (cid:3)sszes ilyen vÆsÆrlÆst fel kell osztani a k(cid:4)l(cid:3)nfØle Ørintett termØkcsoportok k(cid:3)z(cid:3)tt. AzoknÆl a termØkcsoportoknÆl, ahol az ilyen t(cid:5)pusœ vÆsÆrlÆsok jelentısek, k(cid:4)l(cid:3)n alkateg(cid:2)riakØnt is felt(cid:4)ntethetık pØldÆul szÆllÆsra ford(cid:5)tott kiadÆskØnt. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 275 9. 33. A NACE Rev. 1 Ægazati osztÆlyozÆs a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban a pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆnak elszÆmolÆsÆra egy kØpzett nemzetgazdasÆgi Ægazattal bıv(cid:4)l. A forrÆstÆbla gazdasÆgi mßveletet egyÆltalÆn nem szÆmol el ennØl a nemzetgazdasÆgi ÆgazatnÆl. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆt ennek a kØpzett nemzetgazdasÆgi Ægazatnak a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsakØnt kell elszÆmolni a felhasznÆlÆstÆblÆban. Mivel ezt a kØpzett nemzetgazdasÆgi Ægazatot semmilyen egyØb gazdasÆgi mßvelet nem Ørinti, nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØnye a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs (cid:3)sszegØnek megfelelı negat(cid:5)v (cid:3)sszeg; hozzÆadott ØrtØkØnek (cid:3)sszes t(cid:3)bbi (cid:3)sszetevıje nulla. Ennek k(cid:3)vetkeztØben (cid:3)sszes brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØke a (negat(cid:5)v) nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØnnyel egyenlı. 9. 34. A forrÆs Øs felhasznÆlÆs esetØben az alapÆrr(cid:2)l a piaci beszerzØsi Ærra t(cid:3)rtØnı ÆttØrØs a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) b) c) d) a kereskedelmi ÆrrØsek felosztÆsa; a szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØsek felosztÆsa; a termØkad(cid:2)k hozzÆadÆsa (a levonhat(cid:2) H(cid:6)A kivØtelØvel); a termØktÆmogatÆsok levonÆsa. Ennek az ÆttØrØsnek a becslØse az egyeztetØsi eljÆrÆs fontos rØsze. Az Ætmenetet rØszletesebben k(cid:4)l(cid:3)n tÆblÆk mutatjÆk be (lÆsd a 9. 7. Øs 9. 8. tÆblÆt). Ezek a tÆblÆk ezenk(cid:5)v(cid:4)l fontos elemzØsi cØlokra is felhasznÆlhat(cid:2)k, pØldÆul ÆrelemzØsre Øs a termØkad(cid:2)kulcsok vÆltozÆsainak hatÆselem- zØsØre. 9. 35. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnÆl Øs a kØt oldal megfelelı kiegyensœlyozÆsÆnÆl ÆltalÆban mindig megvan a vÆlasztÆs lehetısØge, hogy a statisztikai adatok korrekci(cid:2)jÆnak kØt ellentØtes m(cid:2)dozata k(cid:3)z(cid:4)l melyik kapjon nagyobb hangsœlyt: a) b) az egyes termØkek alapÆron ØrtØkelt forrÆsa piaci beszerzØsi Æras ØrtØkelØsre vÆltoztathat(cid:2) annak ØrdekØben, hogy m(cid:2)d legyen a piaci beszerzØsi Æron ØrtØkelt felhasznÆlÆssal val(cid:2) kiegyensœlyozÆsra; az egyes piaci beszerzØsi Æron ØrtØkelt felhasznÆlÆsok alapÆron szÆm(cid:5)tottÆ tehetık, hogy (cid:3)sszhangba ker(cid:4)ljenek az alapÆron szÆm(cid:5)tott for- rÆssal. 9. 36. A gyakorlatban mindkØt t(cid:5)pusœ kiegyenl(cid:5)tØsre sz(cid:4)ksØg lehet a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk kidolgozÆsÆnÆl. A kØt alternat(cid:5)v megoldÆs sorÆn hasonl(cid:2) jellegß korrekci(cid:2)kra ker(cid:4)l sor, illetve van sz(cid:4)ksØg, azaz a termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØre, valamint a termØkenkØnti kereske- delmi Øs szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØsre vonatkoz(cid:2)an. TulajdonkØppen az elsı alternat(cid:5)va a mÆsodik nØlk(cid:4)l nem is lehetsØges, hiszen ÆltalÆban a forrÆstÆblÆ- ban a termØkek szerint felosztott termØkad(cid:2), termØktÆmogatÆs, valamint kereskedelmi Øs szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØsek oszlopai anØlk(cid:4)l nem ismertek, hogy a felhasznÆlÆstÆblÆb(cid:2)l az egyes termØkek felhasznÆlÆsÆnak megoszlÆsa piaci beszerzØsi Æron ne legyen ismert (9. 6. tÆbla). 9. 37. ˝gy az egyeztetØsi eljÆrÆsba a k(cid:3)vetkezı tÆblÆkat kell bevonni: a) a 9. 5. Øs 9. 6. szÆmœ forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk, amelyek termØkek szerint mutatjÆk a kiegyensœlyozÆs vØgeredmØnyØ(cid:4)l kapott (cid:3)sszes forrÆst Øs felhasznÆlÆst piaci beszerzØsi Øs alapÆron; b) a kereskedelmi Øs a szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØsek, valamint a termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØt tartalmaz(cid:2) tÆblÆk (9. 7. Øs 9. 8. tÆbla). 9. 38. A forrÆs Øs felhasznÆlÆs alapÆrr(cid:2)l piaci beszerzØsi Ærra t(cid:3)rtØnı Ætalak(cid:5)tÆsa (lÆsd a 9. 34. pontot) a kereskedelmi ÆrrØsek ÆtrendezØsØvel jÆr: az alapÆron t(cid:3)rtØnı ØrtØkelØs azt jelenti, hogy a kereskedelmi ÆrrØseket a kereskedelem soron e szolgÆltatÆs rØszekØnt kell elszÆmolni, m(cid:5)g a piaci beszerzØsi Æron t(cid:3)rtØnı ØrtØkelØs azt, hogy a kereskedelmi ÆrrØseket azokhoz a termØkekhez kell rendelni, amelyek forgalmazÆsÆval keletkezik. Hasonl(cid:2) logikÆval kell eljÆrni a szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØsek esetØben is. 9. 39. A termØkenkØnti kereskedelmi ÆrrØsek (cid:3)sszege megegyezik a kereskedelmi ÆgazatoknÆl elszÆmolt kereskedelmi ÆrrØsek (cid:3)sszegØvel plusz az egyØb Ægazatokban keletkezı mÆsodlagos kereskedelmi tevØkenysØg ÆrrØsØvel. Ennek megfelelı egyenlısØg Æll(cid:5)that(cid:2) fel a szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØsek vonatkozÆsÆban is. 276 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet a l b Æ t - s Ø r r Æ i s Æ t (cid:3) l l Æ z s s Ø - i m l e d e k s e r e k ß r e z s y g E – a l b Æ t. 7 9. ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 5 ( ) 3 ( R ) 4 ( s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( R n Æ ) 1 ( ) E C A N ( k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e N Æ 3 2 1 - l e f ı s g Ø v a s Ø r r Æ i s Æ t (cid:5) l l Æ z s s Ø i m l e d e k s e r e K : n o s Æ l Æ n z s a h - z Ø t n i t i f o r p n o n ı t (cid:5) g e s t a k o s Æ t r a t z Æ h k o s Æ t r a t z Æ h ) a ) b : s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V s Ø s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r b ) d k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø k k a y g r Æ t k Ø t r Ø t r o p x e ) e ) f s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ ) c : s Æ z o m l a h l e f (cid:2) t t u r B k e y n Ø m - r e t (cid:2) y l o f a s Ø r r Æ i s Æ t (cid:5) l l Æ z s s Ø i m l e d e k s e r e K - t e z m e n s Ø k e k Ø m r e t n o s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m ) 1 ( t n i r e z s k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g 1 2 3. m k e k Ø m r e T ) A P C ( s Ø r r Æ i s Æ t (cid:5) l l Æ z s s Ø i m l e d e k s e r e k s e z s s (cid:10) - l e f ı s g Ø v a s Ø r r Æ i s Æ t (cid:5) l l Æ z s s Ø i m l e d e k s e r e K t n Ø k n o s u p (cid:5) t n o s Æ l Æ n z s a h i m l e d e k s e r e k s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f - a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n i e s Ø r r Æ i s Æ t (cid:5) l l Æ z s A s Ø ) 2 ( t n Ø k n o t a z ) 1 ( R 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 277 ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 5 ( ) 3 ( R ) 4 ( s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( R n Æ ) 1 ( ) E C A N ( k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e N Æ 3 2 1 a l b Æ t e g e l n e y g e k o s Æ t a g o m Æ t s Ø k (cid:2) d a k Ø m r e t ß r e z s y g E – a l b Æ t. 8 9. a e g e l n e y g e k o s Æ t a g o m Æ t s Ø k (cid:2) d a k Ø m r e T : s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V : n o s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v - z Ø t n i t i f o r p n o n ı t (cid:5) g e s t a k o s Æ t r a t z Æ h k o s Æ t r a t z Æ h ) a ) b s Ø s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r b ) d k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø k k a y g r Æ t k Ø t r Ø t r o p x e ) e ) f s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ ) c : s Æ z o m l a h l e f (cid:2) t t u r B k e y n Ø m a e g e l n e y g e k o s Æ t a g o m Æ t s Ø k (cid:2) d a k Ø m r e T s Ø k e k Ø m r e t n o s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f ) 1 ( t n i r e z s k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n 1 2 3. m k e k Ø m r e T ) A P C ( e g e l t n Ø k n o s u p (cid:5) t n o s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v e g e l n e y g e k o s Æ t a g o m Æ t s Ø k (cid:2) d a k Ø m r e t t n Ø k n o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n - n e y g e k o s Æ t a g o m Æ t s Ø k (cid:2) d a k Ø m r e t s e z s s (cid:10) a e g e l n e y g e k o s Æ t a g o m Æ t s Ø k (cid:2) d a k Ø m r e T t t e t e v i k a r s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o F ) 2 ( ) 1 ( R 278 9. 40. HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet A szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØsek azt a vÆsÆrl(cid:2) Æltal k(cid:4)l(cid:3)n megfizetett fuvark(cid:3)ltsØget foglaljÆk magukban, amely rØsze a termØkek piaci beszerzØsi Æron ØrtØ- kelt felhasznÆlÆsÆnak, ugyanakkor nem rØsze sem a gyÆrt(cid:2) alapÆras kibocsÆtÆsÆnak, sem a nagy- vagy kiskereskedık kereskedelmi ÆrrØsØnek. Az ilyen szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØsek elsısorban a k(cid:3)vetkezıket tartalmazzÆk: a) b) az Æruk elszÆll(cid:5)tÆsa a gyÆrtÆs helysz(cid:5)nØrıl arra a helyre, ahol a vÆsÆrl(cid:2) Ætveszi azokat, amennyiben a gyÆrt(cid:2) egy harmadik fØlnek fizet a szÆll(cid:5)tÆsØrt, Øs ezt az (cid:3)sszeget k(cid:4)l(cid:3)n szÆmlÆzzÆk ki a vÆsÆrl(cid:2)nak; az Æruk oly m(cid:2)don szervezett szÆll(cid:5)tÆsa, mely sorÆn a vÆsÆrl(cid:2)nak k(cid:4)l(cid:3)n kell megfizetnie a fuvark(cid:3)ltsØget mØg akkor is, ha a szÆll(cid:5)tÆst maga a gyÆrt(cid:2), illetve a kis- vagy a nagykereskedı vØgzi. Az ÆrufuvarozÆs egyØb eseteinek k(cid:3)ltsØgØt nem szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØskØnt kell elszÆmolni, pØldÆul: a) ha a gyÆrt(cid:2) maga szÆll(cid:5)tja az Ærut, akkor annak fuvark(cid:3)ltsØge benne foglaltatik a gyÆrt(cid:2) kibocsÆtÆsÆnak alapÆrÆban; az ilyen szÆll(cid:5)tÆs kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgnek minıs(cid:4)l, Øs az ezzel kapcsolatban felmer(cid:4)lt fuvarozÆsi k(cid:3)ltsØget nem lehet szÆll(cid:5)tÆsi k(cid:3)ltsØgkØnt besorolni; b) ha a gyÆrt(cid:2) a fuvarszolgÆltatÆs k(cid:4)l(cid:3)n kiszÆmlÆzÆsa nØlk(cid:4)l intØzkedik a termØkek szÆll(cid:5)tÆsÆr(cid:2)l, akkor annak fuvark(cid:3)ltsØge benne foglaltatik a gyÆrt(cid:2) kibocsÆtÆsÆnak alapÆrÆban; az ilyen fuvark(cid:3)ltsØg, mint olyan, azonos(cid:5)that(cid:2), Øs azt a gyÆrt(cid:2) foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsÆnak rØsze- kØnt kell elszÆmolni; c) ha a nagy- Øs kiskereskedık intØzik a termØkek elszÆll(cid:5)tÆsÆt az ÆtvØtel helyØrıl arra a helyre, ahol azokat a vÆsÆrl(cid:2) Ætveszi tıl(cid:4)k, œgy annak k(cid:3)ltsØge a kereskedelmi ÆrrØsnek lesz a rØsze, ha a szÆll(cid:5)tÆsØrt nem szÆmolnak fel k(cid:4)l(cid:3)n d(cid:5)jat a vÆsÆrl(cid:2)nak. AkÆrcsak a gyÆrt(cid:2)k esetØben, a nagy- Øs kiskereskedıknØl ezek a k(cid:3)ltsØgek ugyanœgy minıs(cid:4)lhetnek kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgnek, vagy egy k(cid:3)zbensı szolgÆltatÆs megvÆsÆrlÆsÆhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2)nak, Øs (cid:5)gy a kereskedelmi ÆrrØs tartalmazza azokat, s nem szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØskØnt ker(cid:4)lnek kimutatÆsra; d) ha egy hÆztartÆs vØgsı fogyasztÆs cØljÆra vÆsÆrol termØkeket, Øs egy harmadik fØltıl rendeli meg azok szÆll(cid:5)tÆsÆt, akkor a felmer(cid:4)lı fuvark(cid:3)ltsØget a szÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆs igØnybevØtelØvel kapcsolatos vØgsı fogyasztÆsi kiadÆskØnt kell elszÆmolni, Øs sem a kereskedelmi, sem a szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØs nem tartalmazza azt. 9. 41. A 9. 7. tÆbla nØmileg leegyszerßs(cid:5)tett kØpet ad a kereskedelmi Øs szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØs mÆtrixr(cid:2)l, mivel: a) b) c) a kereskedelmi Øs a szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØsek k(cid:3)z(cid:3)tt nem tesz kifejezett k(cid:4)l(cid:3)nbsØget. Az egyes termØkcsoportoknÆl mindkØt t(cid:5)pus felt(cid:4)ntethetı, Æm van egy mÆsik megoldÆs is, mØgpedig az, ha k(cid:4)l(cid:3)n tÆblÆba ker(cid:4)lnek: az egyikbe a kereskedelmi ÆrrØs, a mÆsikba a szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØs; a kereskedelmi ÆrrØs vonatkozÆsÆban meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni egymÆst(cid:2)l a nagy- Øs a kiskereskedelmet, hogy figyelembe lehessen venni az Æraikban rejlı k(cid:4)l(cid:3)nbsØgeket. A tÆblÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnÆl figyelembe kell venni, hogy a nagykereskedık is ØrtØkes(cid:5)thetnek k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a hÆztartÆsok rØszØre (pl. bœtort), Øs a kiskereskedık is adhatnak el Ægazatoknak (pl. kÆvØhÆzaknak Øs Øttermeknek); a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆnak tÆrgyÆt kØpezı termØkek kereskedelmi ÆrrØsØnek kiszÆm(cid:5)tÆsÆnÆl Øs elemzØsØnØl az egyes ter- mØkcsoportokhoz tartoz(cid:2) fıbb ØrtØkes(cid:5)tØsi csatornÆkat is meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni ahhoz, hogy Ærk(cid:4)l(cid:3)nbsØgeiket figyelembe lehessen venni. A kereskedelem szØtvÆlasztÆsa pusztÆn nagy- Øs kiskereskedelemre tœlsÆgosan leegyszerßs(cid:5)tı megk(cid:3)zel(cid:5)tØs, hiszen pØldÆul a hÆztar- tÆsok vÆsÆrolhatnak Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat a szupermarketben, az Ølelmiszerboltban, a virÆg(cid:4)zletben, az ÆruhÆzban, k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n, vagy akÆr rØszes(cid:4)lhetnek benn(cid:4)k termØszetbeni j(cid:3)vedelem formÆjÆban is. RÆadÆsul egyes termØkeknØl a mÆsodlagos ØrtØkes(cid:5)tØs is igen fontos lehet; a cigaretta ØrtØkes(cid:5)tØsØnØl pØldÆul elsıdleges szerephez juthatnak a kÆvØhÆzak, az Øttermek Øs a benzinkutak. TermØszetesen az ilyen finomabb megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØsnek csak akkor van lØtjogosultsÆga, ha a rendelkezØsre Æll(cid:2) adatforrÆsok legalÆbb az egyes ØrtØkes(cid:5)tØsi csatornÆk jelentısØgØnek k(cid:3)zel(cid:5)tı becslØsØhez megfelelı mennyisØgß informÆci(cid:2)t tartalmaznak; d) a szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØsszÆm(cid:5)tÆsoknÆl a szÆll(cid:5)tÆs m(cid:2)djÆnak (tehÆt vasœti, lØgi, tengeri, belf(cid:3)ldi v(cid:5)zi œti vagy k(cid:3)zœti) megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetØse igen hasz- nos lehet. 9. 42. A termelØsi Øs importad(cid:2)k a k(cid:3)vetkezıkbıl Ællnak: a) termØkad(cid:2)k (D. 21): 1. hozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:6)A) (D. 211); 2. importad(cid:2)k Øs importvÆmok a H(cid:6)A kivØtelØvel (D. 212); 3. termØkad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importad(cid:2)k kivØtelØvel (D. 214); b) egyØb termelØsi ad(cid:2)k (D. 29). Hasonl(cid:2) kateg(cid:2)riÆkat lehet megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni a termelØsi Øs az importtÆmogatÆsok esetØben is. A tÆmogatÆsokat œgy kell kezelni, mintha azok negat(cid:5)v termelØsi Øs importad(cid:2)k volnÆnak. A fenti fogalmi kateg(cid:2)riÆk meghatÆrozÆsait a 4. 14. –4. 39. pont adja meg. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 279 9. 43. A forrÆs alapÆron szÆm(cid:5)tott ØrtØkØbe a nett(cid:2), tehÆt az egyØb termelØsi tÆmogatÆsok levonÆsÆval Ørtendı egyØb termelØsi ad(cid:2)k tartoznak. Ahhoz, hogy az alapÆrr(cid:2)l Æt lehessen tØrni a piaci beszerzØsi Ærra (vagy ford(cid:5)tva, lÆsd a 9. 34. pontot), a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı termØkad(cid:2)kat hozzÆ kell adni, a termØktÆmogatÆsokat pedig le kell vonni (vagy ford(cid:5)tva). 9. 44. Az `FA lehet visszaigØnyelhetı, vissza nem igØnyelhetı vagy egyszerßen fel sem szÆm(cid:5)that(cid:2): a) b) ÆltalÆban levonhat(cid:2) a H(cid:6)A a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs Øs a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs t(cid:3)bbsØge, valamint a kØszletvÆltozÆsok egy rØsze esetØben; gyakorta le nem vonhat(cid:2) H(cid:6)A ØrvØnyes a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsra, a brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs egy rØszØre, a kØszletvÆltozÆsok egy rØszØre Øs a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs egy rØszØre; c) ÆltalÆban nem szÆm(cid:5)that(cid:2) fel H(cid:6)A a k(cid:3)vetkezı esetekben: 1. export (legalÆbbis az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)n k(cid:5)v(cid:4)li orszÆgokba irÆnyul(cid:2) kivitel); 2. nulla H(cid:6)A-kulcsos Æruk Øs szolgÆltatÆsok, felhasznÆlÆsukt(cid:2)l f(cid:4)ggetlen(cid:4)l; 3. a H(cid:6)A-k(cid:3)rbe val(cid:2) bejelentkezØs al(cid:2)l mentessØget Ølvezı termelık, pl. kisvÆllalkozÆsok vagy vallÆsi szervezetek. 9. 45. Az ESA szerint a H(cid:6)`-t nett(cid:2) m(cid:2)don kell elszÆmolni: az (cid:3)sszes forrÆst alapÆron kell ØrtØkelni, tehÆt a szÆmlÆzott H(cid:6)A nØlk(cid:4)l. A foly(cid:2) terme- lıfelhasznÆlÆst Øs a vØgsı felhasznÆlÆst piaci beszerzØsi Æron kell elszÆmolni, tehÆt a levonhat(cid:2) H(cid:6)A nØlk(cid:4)l. 9. 46. A termØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlegØt bemutat(cid:2) 9. 8. tÆbla egy egyszerßs(cid:5)tett vÆltozat, mivel: a) a termØkad(cid:2)k k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusai nincsenek megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetve, Øs a tÆmogatÆsok nem k(cid:4)l(cid:3)nÆll(cid:2) tØtelkØnt vannak felt(cid:4)ntetve; b) a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı ØrtØkes(cid:5)tØsi csatornÆkra k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı ad(cid:2)kulcsok Øs tÆmogatÆsok vonatkozhatnak, ezØrt ezeket is meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetn(cid:4)nk, ha idevÆg(cid:2) Øs elegendı mennyisØgß informÆci(cid:2) Æll rendelkezØsre. 9. 47. A termØkad(cid:2)kat Øs a termØktÆmogatÆsokat vagy az ad(cid:2)kivetØs Øs ad(cid:2)bevallÆs szerint esedØkes (cid:3)sszegkØnt, vagy mint tØnylegesen kifizetett (cid:3)sszegeket lehet meghatÆrozni (lÆsd a 4. 27. pontot). A termØkad(cid:2)k (Øs tÆmogatÆsok) becslØse ÆltalÆban termØkenkØnt, a hivatalos ad(cid:2)kulcsok- nak (tÆmogatÆsi rÆtÆknak) a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı folyamatokra val(cid:2) alkalmazÆsÆval t(cid:3)rtØnik. Ezt k(cid:3)vetıen meg kell vizsgÆlni, hogy milyen eltØrØsek mutatkoznak a megÆllap(cid:5)tott ad(cid:2)fizetØsi k(cid:3)telezettsØg (cid:3)sszegØhez vagy a tØnylegesen kifizetett (cid:3)sszegekhez kØpest. a) Az eltØrØsek nØmelyike azt jelzi, hogy a termØkad(cid:2)k kezdeti becslØse valamiØrt nem felel meg az ESA meghatÆrozÆsainak: 1. ad(cid:2)mentessØg esetØn a termØkad(cid:2)k kiindul(cid:2) becslØsØben szereplı (cid:3)sszegeket megfelelıen cs(cid:3)kkenteni kell; 2. a termØkad(cid:2)k befizetØse al(cid:2)li kitØrØs esetØn (pØldÆul amikor az ad(cid:2)fizetØs k(cid:3)telezı, de nincs ad(cid:2)kivetØs) a termØkad(cid:2)k becs(cid:4)lt ØrtØ- kØt a megfelelı mØrtØkben cs(cid:3)kkenteni kell; 3. b(cid:5)rsÆgok esetØn a termØkad(cid:2)k becs(cid:4)lt nagysÆgÆt n(cid:3)velni kell. A termØkad(cid:2)k becs(cid:4)lt ØrtØkØnek vÆltozÆsai pÆrhuzamosan hatÆst gyakorolnak azokra a vÆltoz(cid:2)kra is, amelyek kiszÆm(cid:5)tÆsa a becs(cid:4)lt termØ- kad(cid:2)k hozzÆadÆsÆval, illetve levonÆsÆval t(cid:3)rtØnt. PØldÆul egy bizonyos termØkcsoport alapÆron t(cid:3)rtØnı kibocsÆtÆsa becs(cid:4)lhetı a termØk piaci beszerzØsi Æron szÆm(cid:5)tott felhasznÆlÆsÆb(cid:2)l egyebek mellett a termØkad(cid:2) levonÆsÆval. Ugyanakkor az alapÆras kibocsÆtÆshoz egyebek mellett hozzÆkapcsolhat(cid:2)ak a becs(cid:4)lt termØkad(cid:2)k, s (cid:5)gy lehet eljutni a piaci beszerzØsi Æron ØrtØkelt felhasznÆlÆshoz; b) lØtezik az eltØrØseknek szÆmos mÆs t(cid:5)pusa is, amelyek nem vehetık figyelembe a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban: 1. az idıbeli (cid:4)temezØs eltØrØsei: pØldÆul egy-egy befizetØs t(cid:3)bb Øvre vonatkoz(cid:2) ad(cid:2)fizetØsi k(cid:3)telezettsØggel is (cid:3)sszef(cid:4)gghet; 2. fizetØskØptelen (csıdbe ment) vÆllalkozÆsok: az ilyet a pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek egyØb volumenvÆltozÆsakØnt kell szÆmba venni, tehÆt nem a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆban; c) bizonyos esetben az eltØrØsek arra is utalhatnak, hogy a termØkad(cid:2)k Øs termØktÆmogatÆsok kezdeti becslØsØnØl sœlyos hibÆk t(cid:3)rtØntek pl. azØrt, mert egyes termØkek kibocsÆtÆsÆt alÆbecs(cid:4)ltØk. Ilyenkor indokolt lehet az Æruk Øs szolgÆltatÆsok ÆramlÆsÆval kapcsolatos becslØsek m(cid:2)dos(cid:5)tÆsa. A termØkek szerint felosztott felhasznÆlÆs piaci beszerzØsi Æron t(cid:3)rtØnı ØrtØkelØsØrıl az alapÆras ØrtØkelØsre val(cid:2) ÆttØrØskor a termØkad(cid:2)k Øs termØktÆmogatÆsok egyenlege kezdeti becs(cid:4)lt ØrtØkØnek m(cid:2)dos(cid:5)tÆsa k(cid:4)l(cid:3)n tØtelkØnt t(cid:4)ntethetı fel. Az ilyen m(cid:2)dos(cid:5)tÆs ØrtØkØt azonban min- den input-output szÆm(cid:5)tÆs esetØben fel kell osztani a termØkek k(cid:3)z(cid:3)tt, ha mÆskØnt nem, akkor olyan egyszerß matematikai m(cid:2)dszer igØnybe- vØtelØvel, mint az arÆnyos felosztÆs. 280 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 9. 48. A 9. 6. felhasznÆlÆstÆbla nem mutatja ki, hogy a felhasznÆlt Æruk Øs szolgÆltatÆsok milyen arÆnyban hazai elıÆll(cid:5)tÆsœak, illetve milyen arÆny- ban szÆrmaznak importb(cid:2)l. Erre az informÆci(cid:2)ra minden olyan elemzØsnØl sz(cid:4)ksØg van, ahol a nemzetgazdasÆgban az Æruk Øs szolgÆltatÆsok forrÆsa Øs a felhasznÆlÆsa k(cid:3)z(cid:3)tti kapcsolat szerepet jÆtszik. Ilyen pØldÆul az export vagy a vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs vÆltozÆsÆnak hatÆsa az importra, a hazai termelØsre Øs olyan kapcsol(cid:2)d(cid:2) vÆltoz(cid:2)kra, mint a foglalkoztatÆs. Mindez tulajdonkØppen a 9. 14. Øs 9. 15. pontban jelzett elemzØsek t(cid:3)bbsØgØre ØrvØnyes. EzØrt az input-output keretrendszer k(cid:4)l(cid:3)n felhasznÆlÆstÆblÆt tartalmaz az importÆlt termØkekre, Øs a hazai elıÆll(cid:5)tÆsœ Ærukra Øs szolgÆltatÆsokra (lÆsd a 9. 9. Øs a 9. 10. tÆblÆt). 9. 49. Az importÆlt termØkek felhasznÆlÆsa tÆblÆjÆt az import felhasznÆlÆsÆval kapcsolatos (cid:3)sszes rendelkezØsre Æll(cid:2) informÆci(cid:2) felkutatÆsÆval kell (cid:3)sszeÆll(cid:5)tani, pØldÆul nØhÆny termØk esetØben ismertek lehetnek a legnagyobb importır(cid:3)k Øs egyes termelıknØl az import nagysÆgÆra vonat- koz(cid:2) informÆci(cid:2)k. Azonban ÆltalÆban ritka az import felhasznÆlÆsÆra vonatkoz(cid:2) k(cid:3)zvetlen statisztikai adat. EzØrt ezeket az informÆci(cid:2)kat ÆltalÆban a termØkcsoportokra vonatkoz(cid:2) feltØtelezØsekkel kell kiegØsz(cid:5)teni. 9. 50. A hazai elıÆll(cid:5)tÆsœ Æruk Øs szolgÆltatÆsok felhasznÆlÆstÆblÆja ezek utÆn œgy nyerhetı, hogy az ÆltalÆnos felhasznÆlÆstÆblÆb(cid:2)l ki kell vonni az importÆlt termØkek felhasznÆlÆstÆblÆjÆt. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 281 ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 5 ( ) 3 ( R ) 4 ( s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 1 ( R ) 2 ( n Æ ) 1 ( ) E C A N ( k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e N Æ 3 2 1 a j Æ l b Æ t s Æ l Æ n z s a h l e f t r o p m i z A – a l b Æ t. 9 9. ı s g Ø v t l e k Ø t r Ø n e - F I C : k e k Ø m r e t t l Æ t r o p m I : s Æ l Æ n z s a h l e f - z Ø t n i t i f o r p n o n ı t (cid:5) g e s t a k o s Æ t r a t z Æ h k o s Æ t r a t z Æ h ) a ) b : s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V s Ø s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r b ) d k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø k k a y g r Æ t k Ø t r Ø t r o p x e ) e ) f s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ ) c : s Æ z o m l a h l e f (cid:2) t t u r B k e y n Ø m - m e n s Ø t n Ø k n e k Ø m r e t s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f t l e k Ø t r Ø n e - F I C : k e k Ø m r e t t l Æ t r o p m I t n i r e z s k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z ) 1 ( 1 2 3. m k e k Ø m r e T ) A P C ( t n Ø k n o s u p (cid:5) t a s Æ l Æ n - a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n a s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m t n i r e z s k o t t r o p m i s e z s s (cid:10) - z s a h l e f ı s g Ø v s e z s s (cid:3) k e k Ø m r e t t l Æ t r o p m I - r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:3) k e k Ø m r e t t l Æ t r o p m i z A ) 2 ( ) 1 ( R 282 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 5 ( ) 3 ( R ) 4 ( s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( R n Æ ) 1 ( ) E C A N ( k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e N Æ 3 2 1 a j Æ l b Æ t s Æ l Æ n z s a h l e f t t o t (cid:3) m Æ z s n o r Æ p a l a s Æ t Æ s c o b i k i a z a h A – a l b Æ t. 0 1 9. s Æ t Æ s c o b i k i a z a h s e z s s (cid:10) - p a l a a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v s Æ t Æ s c o b i k i a z a H - l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:3) s Æ t Æ s c o b i k i a z a H ) 2 ( ) 1 ( R n o r Æ - a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n n o r Æ p a l a a s Æ l Æ n z s a h t n i r e z s k o t a z (cid:2) d a k Ø m r e t (cid:2) t t e n s e z s s (cid:10) - Ø m r e t (cid:2) t t e n ı l e h r e t t s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v A (cid:2) t t e n ı l e h r e t t s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f A ) 4 ( k (cid:2) d a k Ø m r e t (cid:2) t t e N n o r Æ p a l a k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n a s Æ l Æ n z s a h l e f t n i r e z s t r o p m i s e z s s (cid:10) a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v k e k Ø m r e t t l Æ t r o p m I - ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:3) k e k Ø m r e t t r o p m i z A ) 3 ( a s Æ l Æ n z s a h l e f k e k Ø m r e t t l Æ t r o p m I k (cid:2) d a k k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n k (cid:2) d a k Ø m r e t t n i r e z s s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) t n Ø k n o s u p (cid:5) t s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v s e z s s (cid:10) i c a i p s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:10) ) 5 ( ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( R - p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v : s Æ t Æ s c o b i k i a z a H : s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V : n o r Æ - z Ø t n i t i f o r p n o n ı t (cid:5) g e s t a k o s Æ t r a t z Æ h k o s Æ t r a t z Æ h ) a ) b s Ø s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r b ) d k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø k k a y g r Æ t k Ø t r Ø t r o p x e ) e ) f s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ ) c : s Æ z o m l a h l e f (cid:2) t t u r B k e y n Ø m - Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f : s Æ t Æ s c o b i k i a z a H - z a g t e z m e n s Ø t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ p a l a s Æ l ) 1 ( t n i r e z s k o t a z a g Æ i g Æ s a d 1 2 3. m k e k Ø m r e T ) A P C ( t n i r e z s k o t a z a g Æ n o r Æ i s Ø z r e z s e b k o t a z a g Æ i ı v e t e z s s (cid:3) k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o h A ) 6 ( t n i r e z s t n i r e z s k o t a z a g Æ n o r Æ p a l a s Æ t Æ s c o b K i t n i r e z s k o t a z a g Æ k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( e s Ø n e k k (cid:3) s c k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` (cid:2) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M k (cid:2) d a i s Ø l e m r e t (cid:2) t t e n b Ø y g E m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M ) 6 ( R + ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( R s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` y n Æ m o l l Æ - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` s Æ t (cid:5) d r o f Æ r a k n u M ) 6 ( R 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 283 9. 51. SpeciÆlisabb cØlokra az itt bemutatott forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk alternat(cid:5)v vagy kiegØsz(cid:5)tı osztÆlyozÆsok bevezetØsØvel m(cid:2)dos(cid:5)that(cid:2)ak. Ennek lØnyegesebb esetei a k(cid:3)vetkezık: a) b) nemzeti osztÆlyozÆson alapul(cid:2), illetve olyan speciÆlis cØlokat szolgÆl(cid:2) rØszletesebb termØk- Øs Ægazati osztÆlyozÆs, mint pØldÆul a kutatÆs- fejlesztØs nemzetgazdasÆgban bet(cid:3)lt(cid:3)tt szerepØnek elemzØse; az export-import rØszletesebb f(cid:3)ldrajzi felosztÆsa pØldÆul az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)n bel(cid:4)li kereskedelem feloszthat(cid:2) orszÆgokra, az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2)n k(cid:5)v(cid:4)li kereskedelem pedig gazdasÆgi rØgi(cid:2)kra Øs nØhÆny olyan kit(cid:4)ntetett jelentısØggel b(cid:5)r(cid:2) orszÆgra, mint amilyen az Egyes(cid:4)lt `llamok Øs JapÆn; c) az import felosztÆsa: 1. belf(cid:3)ld(cid:3)n is termelt termØkek importjÆra („kompetit(cid:5)v import”); 2. belf(cid:3)ld(cid:3)n nem termelt termØkek importjÆra („kiegØsz(cid:5)tı import”). Az import kØt t(cid:5)pusÆnak feltØtelezhetıen eltØrı a nemzetgazdasÆggal val(cid:2) kapcsolata Øs nemzetgazdasÆgi jelentısØge. A kompetit(cid:5)v import elemzØsek Øs gazdasÆgpolitikai d(cid:3)ntØsek tÆrgya lehet, hiszen esetleg kivÆlthatja a hazai kibocsÆtÆst; (cid:5)gy a (potenciÆlis) vØgsı fel- hasznÆlÆs egy k(cid:4)l(cid:3)n kateg(cid:2)riÆjakØnt szerepeltethetı a felhasznÆlÆstÆblÆkban. Ami a kiegØsz(cid:5)tı importot illeti, az elemzØsek k(cid:3)zØppontjÆ- ban elsısorban az importÆr- vagy volumenvÆltozÆsok (pl. egy olajvÆlsÆg esetØn) nemzetgazdasÆgra gyakorolt hatÆsa Æll majd; d) a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem felosztÆsa olyan kritØriumok szerint, mint pØldÆul a munkavÆllal(cid:2) iskolai vØgzettsØge, rØszmunkaidıskØnt/fıÆl- lÆsœkØnt val(cid:2) alkalmazÆsa, Øletkora Øs neme. Ez az osztÆlyozÆs azutÆn a foglalkoztatÆsra vonatkoz(cid:2) kiegØsz(cid:5)tı informÆci(cid:2)kra is alkalmaz- hat(cid:2). A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk ilyen m(cid:2)don a munkaerıpiac mindenfajta elemzØsØhez felhasznÆlhat(cid:2)ak; e) a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem felosztÆsa: 1. bØrekre Øs keresetekre, ezen bel(cid:4)l: – a munkavÆllal(cid:2)k Æltal fizetett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsra (1); 2. a munkaad(cid:2) Æltal fizetett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsra. Ez a felosztÆs lehetıvØ teszi annak vizsgÆlatÆt, hogy a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs milyen szerepet jÆtszik a munkaerık(cid:3)ltsØgben, Øs hogy ez a teher mikØnt tol(cid:2)dik el a brutt(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØny irÆnyÆba; f) g) h) a vØgsı fogyasztÆs rendeltetØs szerinti osztÆlyozÆsa (hÆztartÆsok esetØben a COICOP, az ÆllamhÆztartÆs esetØben a COFOG szerint). E kia- dÆsok funkcionÆlis osztÆlyozÆsa lehetıvØ teszi annak felmØrØsØt, hogy milyen az egyes tevØkenysØgeknek a gazdasÆg t(cid:3)bbi rØszØre gyako- rolt hatÆsa. ˝gy pØldÆul megÆllap(cid:5)that(cid:2) az egØszsØg(cid:4)gyre, a k(cid:3)zlekedØsre Øs az oktatÆsra ford(cid:5)tott k(cid:3)z(cid:3)ssØgi- Øs magÆnkiadÆsok jelentısØge. Egy mÆsik lØnyeges pØlda az Ællam vØdelmi kiadÆsainak egyes hazai nemzetgazdasÆgi Ægazatokra gyakorolt hatÆsÆnak elemzØse, k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen a rep(cid:4)lıgØp-, a tehergØpkocsi- Øs a fegyvergyÆrtÆsra; a tulajdonos Æltal bØrbe adott Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k esetØben az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs Øs az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny Ætcsoportos(cid:5)tÆsa pØldÆul ope- rat(cid:5)v l(cid:5)zingnØl: az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k œgy szÆmolhat(cid:2)k el, mintha a felhasznÆl(cid:2) tulajdonÆban lennØnek (eltØrıen az ESA-ban alkalmazott stan- dard eljÆrÆst(cid:2)l). Ennek az a cØlja, hogy az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)ket bØrlı Øs a hasonl(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)kkel sajÆt tulajdonukkØnt rendelkezı Ægazatok k(cid:3)ltsØgszerkezetØt (cid:3)sszehasonl(cid:5)that(cid:2)vÆ tegye. A k(cid:3)vetkezetes elszÆmolÆsi m(cid:2)dszer megk(cid:5)vÆnja, hogy az ilyen Ætcsoportos(cid:5)tÆst a bØrlı foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsÆnak, illetve a bØrbead(cid:2) kibocsÆtÆsÆnak az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k bØrleti d(cid:5)jÆnak (cid:3)sszegØvel t(cid:3)rtØnı m(cid:2)dos(cid:5)tÆsa k(cid:3)vesse; a foglalkoztatÆs Øs a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem Ætcsoportos(cid:5)tÆsa a bØrbeadott munkaerı Øs az ideiglenes munkÆt k(cid:5)nÆl(cid:2) (cid:4)gyn(cid:3)ksØgeken kereszt(cid:4)l ideiglenes munkÆt vÆllal(cid:2)k esetØben: ennek az a cØlja, hogy a nemzetgazdasÆgi Ægazatok k(cid:3)ltsØgszerkezetØt (cid:3)sszehasonl(cid:5)that(cid:2)bbÆ tegye azÆltal, hogy az Ørintetteket azokban a nemzetgazdasÆgi Ægazatokban tartja nyilvÆn munkavÆllal(cid:2)kØnt, „ahol azok tØnylegesen dol- goznak”. Ennek az Ætcsoportos(cid:5)tÆsnak ugyancsak velejÆr(cid:2)ja az Ørintett nemzetgazdasÆgi Ægazatok foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsÆnak Øs kibo- csÆtÆsÆnak fogalmi m(cid:2)dos(cid:5)tÆsa. (1) Amikor a munkavÆllal(cid:2) Æltal fizetett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs (cid:3)sszege nemcsak a bØrnek Øs keresetnek, hanem pØldÆul a munkavÆllal(cid:2) egyØb bevØteleinek, Ølet- korÆnak Øs csalÆdi ÆllapotÆnak is f(cid:4)ggvØnye, akkor sz(cid:4)ksØg lehet ennek a tØtelnek a globÆlis becslØsØre. 284 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet A FORR`S-FELHASZN`L`S T`BL`KAT A SZEKTORSZ`ML`KKAL (cid:9)SSZEKAPCSOL(cid:5) T`BL`K 9. 52. Az (cid:3)sszhang biztos(cid:5)tÆsa ØrdekØben a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban meglØvı informÆci(cid:2)kat (cid:3)ssze kell kapcsolni a szektorszÆmlÆkkal. Ezt olyan tÆbla bevezetØsØvel lehet elØrni, amely a vÆltoz(cid:2)k nemzetgazdasÆgi Ægazatok Øs szektorok szerint kombinÆlt osztÆlyozÆsÆt tartalmazza (lÆsd a 9. 11. tÆblÆt). 9. 11. tÆbla – A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkat a szektorszÆmlÆkkal (cid:1)sszekapcsol(cid:2) tÆbla NemzetgazdasÆgi Ægazatok (NACE) 1 2 3 Æ Æ n (1) R (1) (2) I. Nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (cid:10)sszes kibocsÆtÆs Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØs EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs Brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØk MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem EgyØb nett(cid:2) termelØsi ad(cid:2)k `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse Mßk(cid:3)dØsi eredmØny, nett(cid:2) Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs II. PØnz(cid:4)gyi vÆllalatok (cid:10)sszes kibocsÆtÆs Æ Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs III. `llamhÆztartÆs IV. HÆztartÆsok V. HÆztartÆsokat seg(cid:3)tı nonprofit intØzmØ- nyek Szektorok (cid:3)sszesen KibocsÆtÆs Æ Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs (1) (2) SZIMMETRIKUS INPUT-OUTPUT T`BL`K 9. 53. Az ESA-ban a termØk x termØk szemlØletß input-output tÆbla a legfontosabb szimmetrikus input-output tÆbla, a fejezet tovÆbbi rØsze ezt mutatja be. 9. 54. A termØk x termØk input-output tÆbla (lÆsd a 9. 4. Øs 9. 12. tÆblÆt) az alapÆron ØrtØkelt forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk Ætalak(cid:5)tÆsÆval Æll(cid:5)that(cid:2) (cid:3)ssze. Ez formÆtumvÆltozÆssal jÆr, hiszen kØt aszimmetrikus tÆblÆb(cid:2)l kØsz(cid:4)l egy szimmetrikus tÆbla (lÆsd a 9. 09. pontot). Az Ætalak(cid:5)tÆs hÆrom lØpØs- bıl Æll: a) mÆsodlagos termØkek hozzÆrendelØse a forrÆstÆblÆban azokhoz a nemzetgazdasÆgi Ægazatokhoz, amelyeknek azok a fı termØkei; 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 285 b) c) a felhasznÆlÆstÆbla oszlopainak ÆtrendezØse œgy, hogy az Ægazati rÆford(cid:5)tÆsok homogØn Ægazati rÆford(cid:5)tÆsokat adjanak (a sorok aggregÆlÆsa nØlk(cid:4)l); az œj felhasznÆlÆstÆbla rØszletesen felsorolt termØkeinek (sorainak) aggregÆlÆsa az oszlopokban felt(cid:4)ntetett homogØn ÆgazatokkÆ, amit az oszlopok mutatnak, ha sz(cid:4)ksØges. 9. 55. Az a) lØpØs a mÆsodlagos termØkkibocsÆtÆs ÆtrendezØsØvel jÆr a forrÆstÆblÆban. Mivel a mÆsodlagos termØkek „Ætl(cid:2)n k(cid:5)v(cid:4)li” tØtelekkØnt jelent- keznek a forrÆstÆblÆban, ez a fajta ÆtrendezØs arÆnylag egyszerß dolog. Ezeket a mÆsodlagos termØkeket hozzÆ kell adni azokhoz a nemzetgaz- dasÆgi Ægazatokhoz, ahol fı termØknek szÆm(cid:5)tanak, Øs le kell vonni azokt(cid:2)l, ahol elıÆll(cid:5)tÆsuk t(cid:3)rtØnt. 9. 56. A b) lØpØs mÆr bonyolultabb, mivel a rÆford(cid:5)tÆsok alapadatai nemzetgazdasÆgi Ægazatokra vonatkoznak, Øs nem az egyes Ægazatokban elıÆll(cid:5)- tott egyes termØkekre. Ezen a ponton a vØgrehajtand(cid:2) Ætalak(cid:5)tÆs azzal jÆr, hogy a mÆsodlagos kibocsÆtÆsokhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) rÆford(cid:5)tÆsokat el kell venni att(cid:2)l az Ægazatt(cid:2)l, ahol a sz(cid:2)ban forg(cid:2) mÆsodlagos kibocsÆtÆs t(cid:3)rtØnt, Øs Æt kell helyezni ahhoz az Ægazathoz, ahovÆ az adott kibo- csÆtÆs elsıdlegesen (jellemzıen) tartozik. Az ilyen Ætalak(cid:5)tÆs kØtfØle m(cid:2)don k(cid:3)zel(cid:5)thetı meg: 1. 2. kiegØsz(cid:5)tı statisztikai Øs mßszaki informÆci(cid:2)k igØnybevØtelØvel; feltØtelezØsek seg(cid:5)tsØgØvel. 9. 57. A kiegØsz(cid:5)tı statisztikai Øs mßszaki informÆci(cid:2)kat a lehetı legnagyobb mØrtØkben igØnybe kell venni. HozzÆ lehet jutni pØldÆul olyan informÆ- ci(cid:2)khoz, amelyek bizonyos fajta kibocsÆtÆs elıÆll(cid:5)tÆsÆhoz sz(cid:4)ksØges rÆford(cid:5)tÆsra vonatkoznak. Az ilyen t(cid:5)pusœ informÆci(cid:2)k azonban rendsze- rint hiÆnyosak, (cid:5)gy az Ætalak(cid:5)tÆs vØgrehajtÆsa vØgsı soron egyszerßbb feltØtelezØsek elfogadÆsÆt teszi sz(cid:4)ksØgessØ. 286 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 5 ( ) 3 ( R ) 4 ( s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 1 ( R ) 2 ( n Æ k e k Ø m r e T ) A P C ( ) 1 ( Æ 3 2 1 : n o r Æ p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V - Ø m r e t n o r Æ p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o F ) 1 ( n o r Æ p a l a a l b Æ t ) k Ø m r e t x k Ø m r e t ( t u p t u o - t u p n i s u k i r t e m m i z S – a l b Æ t. 2 1 9. - z Ø t n i t i f o r p n o n ı t (cid:5) g e s t a k o s Æ t r a t z Æ h k o s Æ t r a t z Æ h ) a ) b : s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V s Ø s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r b ) d k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø k k a y g r Æ t k Ø t r Ø t r o p x e ) e ) f s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ ) c : s Æ z o m l a h l e f (cid:2) t t u r B k e y n Ø m t n Ø k n e k 1 2 3. n k e k Ø m r e T ) A P C ( n o r Æ i s Ø z r e z s e b i c a i p s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) i s Ø z r e z s e b i c a i p s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v s e z s s (cid:10) i c a i p s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:10) ) 4 ( ) 3 ( + ) 1 ( R t n Ø k n o s u p (cid:5) t n o r Æ t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ i s Ø z r e z s e b n o r Æ p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) t n Ø k n o s u p (cid:5) t n o r Æ p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V n o r Æ p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:10) ) 2 ( ) 1 ( R t n Ø k n e k Ø m r e t (cid:2) d a k Ø m r e t (cid:2) t t e n s e z s s (cid:10) i s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v k (cid:2) d a k Ø m r e t (cid:2) t t e N t n Ø k n e k Ø m r e t k (cid:2) d a k Ø m r e t (cid:2) t t e N ) 3 ( t n Ø k n o s u p (cid:5) t ) – ( k o s Æ t a g o m Æ t k Ø m r e T k (cid:2) d a k Ø m r e T - n e k Ø m r e t i ı v e t e z s s (cid:3) k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o h A ) 5 ( t n Ø k e s Ø n e k k (cid:3) s c k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` (cid:2) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M k (cid:2) d a i s Ø l e m r e t (cid:2) t t e n b Ø y g E m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ p a l a s Æ t Æ s c o b K i ) 7 ( ) 5 ( R + ) 3 ( + ) 1 ( R t n Ø k n e k Ø m r e t k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H ) 6 ( ) 5 ( R t n Ø k n e k Ø m r e t n e - F I C t r o p m I ) 8 ( t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ p a l a s Æ r r o F ) 9 ( ) 0 1 ( s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` y n Æ m o l l - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` s Æ t (cid:5) d r o f Æ r a k n u M t r o p m I ) 8 ( + ) 7 ( 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 287 9. 58. A kibocsÆtÆsok Øs az ahhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) rÆford(cid:5)tÆsok Ætalak(cid:5)tÆsÆnÆl alkalmazott feltØtelezØsek alapjÆt kØtfØle technol(cid:2)giai hipotØzis kØpezi: a) b) az Ægazati technol(cid:2)gia, amelynØl az a feltØtelezØs, hogy az egy nemzetgazdasÆgi Ægazatba tartoz(cid:2) szakosodott telephelyek Æltal elıÆll(cid:5)tott (cid:3)sszes termØk azonos rÆford(cid:5)tÆsi szerkezettel kØsz(cid:4)l; a termØktechnol(cid:2)gia, amelynØl az a feltØtelezØs, hogy az egy termØkcsoportba tartoz(cid:2) valamennyi termØk ugyanolyan rÆford(cid:5)tÆsi szerke- zettel rendelkezik, bÆrmelyik Ægazat Æll(cid:5)tsa is elı. Annak eld(cid:3)ntØse, hogy az egyes esetekre melyik feltevØs alkalmazhat(cid:2) jobban, nem egyszerß kØrdØs. A vÆlasztÆst val(cid:2)jÆban a nemzetgazdasÆg Ægazati struktœrÆjÆt(cid:2)l kell f(cid:4)ggıvØ tenni, azaz a specializÆci(cid:2) mØrtØkØtıl Øs az ugyanazon termØkcsoporthoz tartoz(cid:2) termØkeket elıÆll(cid:5)t(cid:2) nem- zeti technol(cid:2)giÆk homogenitÆsÆt(cid:2)l. PØldÆul csizma gyÆrthat(cid:2) bırbıl Øs mßanyagb(cid:2)l is. ˝gy annak feltØtelezØse, hogy valamennyi csizma (vagy, az aggregÆci(cid:2) egy magasabb szintjØn, pØldÆul az (cid:3)sszes lÆbbeli) esetØben azonos termØktechnol(cid:2)gia lØtezik, nehezen Ællja meg a helyØt; itt tehÆt az Ægazati technol(cid:2)giÆn alapul(cid:2) feltØtelezØs jelenti a jobb alternat(cid:5)vÆt. A termØktechnol(cid:2)giÆn alapul(cid:2) feltØtelezØsek egyszerß alkalmazÆsa gyakran elfogadhatatlan eredmØnyekhez vezet, amennyiben az (cid:5)gy keletke- zett input-output egy(cid:4)tthat(cid:2)k val(cid:2)sz(cid:5)nßtlenek, sıt lehetetlenek, pØldÆul ha negat(cid:5)vak. Val(cid:2)sz(cid:5)nßtlen egy(cid:4)tthat(cid:2)k j(cid:3)hetnek ki mØrØsi hibÆk vagy annak az Ægazatnak a heterogenitÆsa (termØk(cid:3)sszetØtele) miatt, amelynek az Æthelyezett termØk a fıtermØke. Ezen a kiegØsz(cid:5)tı informÆci(cid:2)k alapjÆn vØgzett korrekci(cid:2)kkal lehet seg(cid:5)teni, illetve a tÆjØkozottsÆgon alapul(cid:2) d(cid:3)ntØs lehetı legnagyobb mØrtØkß felhasznÆlÆsÆval. TermØszete- sen lØtezik egy mÆsik megoldÆs is; ez az Ægazati technol(cid:2)giÆn alapul(cid:2) alternat(cid:5)v feltevØsek alkalmazÆsa. A gyakorlati Øletben a szimmetrikus input-output tÆblÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnak legcØlravezetıbb stratØgiÆja, ha kiegØsz(cid:5)tı informÆci(cid:2)kkal kombinÆlt kevert technol(cid:2)giai feltevØsekre lehet tÆmaszkodni. 9. 59. A feltevØsek szerepØnek sœlya a mÆsodlagos termelØs mØrtØkØtıl f(cid:4)gg, ami viszont nemcsak azon mœlik, hogyan van a termelØs a gazdasÆg- ban megszervezve, hanem a termØkek szerinti felosztÆson is. MinØl rØszletesebb a termØkbontÆs, annÆl t(cid:3)bb mÆsodlagos kibocsÆtÆsra lehet szÆm(cid:5)tani. 9. 60. A c) lØpØs az œj felhasznÆlÆstÆblÆban a termØkeknek azokba a nemzetgazdasÆgi Ægazatokba t(cid:3)rtØnı aggregÆlÆsÆt foglalja magÆban, amelyek az a) lØpØsnek megfelelıen elıÆll(cid:5)tjÆk azokat, Øs ez egy olyan szimmetrikus input-output tÆblÆt eredmØnyez, amely mÆr termØk x termØk dimen- zi(cid:2)jœ. Mivel ezek a m(cid:2)dos(cid:5)tÆsok a szakosodott telephelyek adataib(cid:2)l indulnak ki, az eredmØnynek (cid:3)sszhangban kell lennie a „homogØn terme- lıegysØg” adataival. 9. 61. A szimmetrikus input-output tÆblÆban alkalmazott osztÆlyozÆs megegyezik a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkØval, mivel az elıbbi az ut(cid:2)bbiak Æta- lak(cid:5)tÆsÆval j(cid:3)n lØtre (termØszetesen a nemzetgazdasÆgi Ægazatok/homogØn Ægazatok szerinti osztÆlyozÆs kivØtelØvel). 9. 62. A 9. 12. szÆmœ szimmetrikus input-output tÆblÆt legalÆbb kØt mÆsik tÆbla egØsz(cid:5)theti ki: a) az import felhasznÆlÆsÆt bemutat(cid:2) mÆtrix: e tÆbla formÆtuma megegyezik a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkat alÆtÆmaszt(cid:2) importtÆbla formÆtu- mÆval (lÆsd a 9. 10. tÆblÆt), att(cid:2)l eltekintve, hogy termØk x termØk osztÆlyozÆst alkalmaz; b) a hazai kibocsÆtÆs szimmetrikus input-output tÆblÆja (9. 13. tÆbla). A halmozott egy(cid:4)tthat(cid:2)k, tehÆt a Leontief-inverz kiszÆm(cid:5)tÆsÆhoz az ut(cid:2)bbi tÆblÆt kell felhasznÆlni. A 9. 13. tÆbla alapjÆn a Leontief-inverz az E egysØgmÆtrix Øs az [(1), (1)] mÆtrixb(cid:2)l nyert technikai egy(cid:4)tthat(cid:2)k mÆtrixa k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØg inverze. A Leontief-inverz a hazai kibocsÆ- tÆsra Øs a kompetit(cid:5)v importra is kiszÆm(cid:5)that(cid:2) (lÆsd a 9. 51. pontot). De ekkor feltØtelezni kell, hogy a kompetit(cid:5)v import elıÆll(cid:5)tÆsa ugyanœgy t(cid:3)rtØnt, mint a vele versenyben Æll(cid:2) hazai termØkekØ. 288 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet - z Ø t n i t i f o r p n o n ı t (cid:5) g e s t a k o s Æ t r a t z Æ h k o s Æ t r a t z Æ h ) a ) b : s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V s Ø s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r b ) d k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø k k a y g r Æ t k Ø t r Ø t r o p x e ) e ) f s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ ) c : s Æ z o m l a h l e f (cid:2) t t u r B k e y n Ø m ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 5 ( ) 3 ( R ) 4 ( s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 1 ( R ) 2 ( n Æ k e k Ø m r e T ) A P C ( ) 1 ( Æ 3 2 1 - p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v : s Æ t Æ s c o b i k i a z a H - Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f : s Æ t Æ s c o b i k i a z a H ) 1 ( : n o r Æ t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ p a l a s Æ l a j Æ l b Æ t ) k Ø m r e t x k Ø m r e t ( t u p t u o - t u p n i s u k i r t e m m i z s s Æ t Æ s c o b i k i a z a h A – a l b Æ t. 3 1 9. 1 2 3. n k e k Ø m r e T ) A P C ( s Æ t Æ s c o b i k i a z a h s e z s s (cid:10) - p a l a a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v s Æ t Æ s c o b i k i a z a H - l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:3) s Æ t Æ s c o b i k i a z a H ) 2 ( ) 1 ( R n o r Æ t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ p a l a a s Æ l Æ n z s a h n o r Æ p a l a t n Ø k n e k Ø m r e t a s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m t r o p m i s e z s s (cid:10) a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v k e k Ø m r e t t l Æ t r o p m I - r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:3) k e k Ø m r e t t l Æ t r o p m i z A ) 3 ( a s Æ l Æ n z s a h l e f k e k Ø m r e t t r o p m I (cid:2) d a k Ø m r e t (cid:2) t t e n s e z s s (cid:10) - Ø m r e t (cid:2) t t e n ı l e h r e t t s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v A (cid:2) t t e n ı l e h r e t t s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f A ) 4 ( k (cid:2) d a k Ø m r e t (cid:2) t t e N k (cid:2) d a k t n Ø k n e k Ø m r e t k (cid:2) d a k Ø m r e t s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) t n Ø k n o s u p (cid:5) t s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v s e z s s (cid:10) i c a i p , s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:10) ) 5 ( ) 4 ( + ) 3 ( + ) 2 ( R - n e k Ø m r e t i ı v e t e z s s (cid:3) k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o h A ) 6 ( t n Ø k t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ i s Ø z r e z s e b t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ p a l a s Æ t Æ s c o b K i t n Ø k n e k Ø m r e t k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H ) 7 ( ) 8 ( e s Ø n e k k (cid:3) s c k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` (cid:2) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M k (cid:2) d a i s Ø l e m r e t (cid:2) t t e n b Ø y g E m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M ) 6 ( R + ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( R s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` y n Æ m o l l Æ - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` s Æ t (cid:5) d r o f Æ r a k n u M 6 R 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 289 10. FEJEZET `R- (cid:7)S VOLUMENINDEXEK SZ`M˝T`SA 10. 01. A gazdasÆgi szÆmlÆk rendszerØben minden gazdasÆgi folyamatot Øs ÆllomÆnyt pØnzegysØgben kell kifejezni. A pØnzegysØg az egyetlen olyan k(cid:3)z(cid:3)s nevezı, amely felhasznÆlhat(cid:2) a szÆmlÆkon elszÆmolt, rendk(cid:5)v(cid:4)l vÆltozatos gazdasÆgi mßveletek ØrtØkelØsØre Øs a fontos egyenlegezı tØtelek levezetØsØre. A pØnzegysØg mØrtØkegysØgkØnt t(cid:3)rtØnı hasznÆlatÆnak problØmÆja az, hogy ez az egysØg se nem stabil, se nem nemzetk(cid:3)zi szabvÆny. A gaz- dasÆgi elemzØsek fıkØnt azzal foglalkoznak, hogy a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı idıszakok k(cid:3)z(cid:3)tt elØrt gazdasÆgi n(cid:3)vekedØs volumenØt mØrjØk. Ez azt jelenti, hogy az egyes gazdasÆgi aggregÆtumok ØrtØkvÆltozÆsain bel(cid:4)l el kell vÆlasztani a kizÆr(cid:2)lag ÆrvÆltozÆsokb(cid:2)l ad(cid:2)d(cid:2) vÆltozÆsokat az egyØb vÆlto- zÆsokt(cid:2)l, s az eredmØny a „volumenvÆltozÆs”. A gazdasÆgi elemzØsek vonatkozhatnak tØrbeli, vagyis k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı nemzetgazdasÆgok k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsokra is. Ezek k(cid:3)zØppontjÆban a volumenben kifejezett termelØsi Øs j(cid:3)vedelmi szint nemzetk(cid:3)zi (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsa Æll, de az Ærsz(cid:5)nvonal alakulÆsa ugyancsak szÆmot tart az elemzık ØrdeklıdØsØre. EzØrt sz(cid:4)ksØges a gazdasÆgi aggregÆtumok ØrtØkØben az orszÆgpÆrok k(cid:3)z(cid:3)tt vagy az orszÆgcsoportokon bel(cid:4)l mutat- koz(cid:2) k(cid:4)l(cid:3)nbsØgeket olyan tØnyezıkre bontani, amelyek k(cid:4)l(cid:3)n t(cid:4)kr(cid:3)zik a volumen- Øs k(cid:4)l(cid:3)n az Ærk(cid:4)l(cid:3)nbsØgeket. 10. 02. A gazdasÆgi folyamatok Øs az ÆllomÆnyok idıbeli (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsa esetØben az ÆrvÆltozÆsok Øs a volumenvÆltozÆsok pontos mØrØsØnek egy- forma jelentısØget kell tulajdon(cid:5)tani. R(cid:3)vid tÆvon az ÆrvÆltozÆsok megfigyelØse nem kevØsbØ fontos, mint a kereslet-k(cid:5)nÆlat volumenØnek mØrØse. Hosszabb tÆvon a gazdasÆgi n(cid:3)vekedØs vizsgÆlatÆnÆl szÆmolni kell a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusœ Æruk Øs szolgÆltatÆsok relat(cid:5)v ÆrarÆnyainak vÆl- tozÆsÆval. Az elsıdleges cØl nem egyszerßen a fı aggregÆtumok Ær- Øs volumenvÆltozÆsainak Ætfog(cid:2) mØrØse, hanem az egymÆssal k(cid:3)lcs(cid:3)n(cid:3)sen (cid:3)sszef(cid:4)ggı mØrıszÆmok egy olyan rendszerØnek (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsa, amelyik lehetıvØ teszi az inflÆci(cid:2), valamint a gazdasÆgi n(cid:3)vekedØs Øs ingadozÆ- sok szisztematikus Øs rØszletes vizsgÆlatÆt. 10. 03. A tØrbeli (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsok ÆltalÆnos szabÆlya szerint a gazdasÆgi aggregÆtumok volumen- Øs Ærkomponenseit egyarÆnt pontosan kell mØrni. Mivel tØrbeli (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆs esetØn a Laspeyres- Øs a Paasche-fØle indexek eredmØnyei k(cid:3)z(cid:3)tt gyakran jelentısek az eltØrØsek, a Fisher-index alkalmazÆsa az egyetlen elfogadhat(cid:2) m(cid:2)dszer ebben a vonatkozÆsban. 10. 04. A gazdasÆgi szÆmlÆknak megvan az az elınye, hogy megfelelı keretet jelentenek a volumen- Øs Ærindexek rendszerØnek lØtrehozÆsÆhoz Øs a statisztikai adatok (cid:3)sszhangjÆnak biztos(cid:5)tÆsÆhoz. A szÆmlÆkon alapul(cid:2) megk(cid:3)zel(cid:5)tØs elınyei a k(cid:3)vetkezıkben (cid:3)sszegezhetık: a) b) c) fogalmi szinten a teljes nemzetgazdasÆgra ØrvØnyes elszÆmolÆsi keretrendszer alkalmazÆsa megk(cid:5)vÆnja a rendszer k(cid:4)l(cid:3)nfØle termØkeire Øs folyamataira vonatkoz(cid:2) Ærak Øs termØszetes mØrtØkegysØgek egymÆssal konzisztens meghatÆrozÆsÆt. Egy ilyen t(cid:5)pusœ keretrendszeren bel(cid:4)l pØldÆul az is rendk(cid:5)v(cid:4)l fontos, hogy a termØkek egy adott csoportjÆra vonatkoz(cid:2) Ærral Øs volumennel kapcsolatos fogalmakat azonos m(cid:2)don hatÆrozza meg a rendszer mind a forrÆs-, mind pedig a felhasznÆlÆsoldalon; statisztikai szinten a gazdasÆgi szÆmlakeret alkalmazÆsa olyan elszÆmolÆsi korlÆtokat jelent, amelyeket a foly(cid:2) Øs a vÆltozatlan Ærak esetØ- ben egyarÆnt figyelembe kell venni, rÆadÆsul az Ær- Øs volumenadatok (cid:3)sszhangjÆnak biztos(cid:5)tÆsa ØrdekØben rendszerint bizonyos korrek- ci(cid:2)kra is sor ker(cid:4)l; ezenk(cid:5)v(cid:4)l a gazdasÆgi szÆmlÆk rendszerØn bel(cid:4)l az Ær- Øs volumenindexek integrÆlt rendszerØnek kialak(cid:5)tÆsa k(cid:4)l(cid:3)nleges ellenırzØsi lehetı- sØgeket is jelent a nemzeti szÆmlÆk kØsz(cid:5)tıinek. FeltØtelezve a foly(cid:2) Æron szÆm(cid:5)tott forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk kiegyensœlyozott rendszer- Ønek meglØtØt, a vÆltozatlan Æras kiegyensœlyozott tÆblÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsa azt jelenti, hogy az implicit Ærindexek rendszere automatikusan szÆrmaztathat(cid:2). Az ilyen szÆrmaztatott mutat(cid:2)szÆmok elfogadhat(cid:2)sÆgÆnak vizsgÆlata kimutathatja, hogy a vÆltozatlan Ærakon k(cid:3)z(cid:3)lt ada- tok, sıt egyes esetekben a foly(cid:2) Ærakon szÆm(cid:5)tott ØrtØkek is fel(cid:4)lvizsgÆlatra Øs korrekci(cid:2)ra szorulnak; d) vØgezet(cid:4)l, a szÆmlÆkon alapul(cid:2) megk(cid:3)zel(cid:5)tØs a szÆmlÆk bizonyos egyenlegezı tØteleinØl lehetıvØ teszi az Ær- Øs volumenvÆltozÆsok mØrØ- sØt, mivel az egyenlegezı tØtelek, meghatÆrozÆs szerint, a szÆmlÆkon felt(cid:4)ntetett t(cid:3)bbi elembıl ad(cid:2)dnak. 10. 05. Az Æruk Øs szolgÆltatÆsok gazdasÆgi mßveleteinek egyensœlyÆn alapul(cid:2) integrÆlt rendszer esetØben – mind a nemzetgazdasÆg egØszØre, mind Ægazati bontÆsban – annak minden elınye ellenØre be kell lÆtni, hogy az (cid:5)gy kapott Ær- Øs volumenindexek nem felelnek meg minden igØny- nek, Øs nem adnak vÆlaszt az Ær-, illetve volumenvÆltozÆssal kapcsolatban felmer(cid:4)lı valamennyi kØrdØsre. Az elszÆmolÆsi korlÆtok, valamint az Ær- Øs volumenindexek megfelelı megvÆlasztÆsa – j(cid:2)llehet ezek nØlk(cid:4)l(cid:3)zhetetlenek egy koherens rendszer kialak(cid:5)tÆsÆnÆl – idınkØnt akadÆlyoz(cid:2) tØnyezık is lehetnek. R(cid:3)videbb idıszakokra vonatkoz(cid:2), pØldÆul havi vagy negyedØves informÆci(cid:2)kra is sz(cid:4)ksØg van. Ilyen esetekben az Ær- Øs volumenindexek mÆs formÆi bizonyulhatnak hasznÆlhat(cid:2)nak. 290 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet AZ `R- (cid:7)S VOLUMENINDEXEK K(cid:9)RE A SZ`MLARENDSZERBEN 10. 06. A gazdasÆgi szÆmlÆkon foly(cid:2) Ærakon megjelenı gazdasÆgi folyamatok k(cid:3)z(cid:3)tt van nØhÆny olyan eset (fıleg a termØkeket illetıen), ahol az Ær- Øs a volumenvÆltozÆsok elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tØse a mikrogazdasÆg szintjØn vØgzett szØtvÆlasztÆshoz hasonl(cid:2)an t(cid:3)rtØnik. A rendszer szÆmos mÆs gazdasÆgi folyamata esetØben ez a szØtvÆlasztÆs sokkal kevØsbØ nyilvÆnval(cid:2). Az elsı esetben a gazdasÆgi folyamatok a termØkek Øs szolgÆltatÆsok alapvetı gazdasÆgi mßveleteinek olyan csoportjÆra vonatkoznak, amelyek esetØben az ØrtØk k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı termØszetes mØrtØkegysØgek Øs egysØgÆrak szorzatÆval egyenlı. Ebben az esetben az Ærak Øs a volumen Ætlagos sz(cid:2)r(cid:2)dÆsÆnak meghatÆrozÆsÆhoz elØg, ha ismert, hogy a kØrdØses folyamatok milyen gazdasÆgi mßveletekbıl Øp(cid:4)lnek fel. A mÆsodik esetben, amely az elosztÆssal Øs a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØssel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletekkel, valamint a hozzÆadott ØrtØkkel Øs mÆs ilyen egyenlegezı tØtelekkel f(cid:4)gg (cid:3)ssze, nehØz vagy egyÆltalÆn nem lehetsØges a foly(cid:2) ØrtØkeket k(cid:3)zvetlen(cid:4)l szØtvÆlasztani Ær- Øs volumen- komponensekre, (cid:5)gy k(cid:4)l(cid:3)nleges megoldÆsokat kell alkalmazni. A reÆl vÆsÆrl(cid:2)erı mØrØsØre sz(cid:4)ksØg van t(cid:3)bb aggregÆtum esetØben; ilyenek a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem, a hÆztartÆsok rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)ve- delme vagy a nemzeti j(cid:3)vedelem. Ehhez az ilyen aggregÆtumok ØrtØkØt az ezekbıl megvÆsÆrolhat(cid:2) Æruk Øs szolgÆltatÆsok Æraib(cid:2)l szÆm(cid:5)tott indexszel kell deflÆlni. 10. 07. Hangsœlyozni kell, hogy a reÆl vÆsÆrl(cid:2)erı mØrØsØnØl a cØl Øs az eljÆrÆs alapvetıen mÆs, mint az Æruk Øs szolgÆltatÆsok, valamint az egyenle- gezı tØtelek deflÆlÆsÆnÆl. Az ut(cid:2)bbi k(cid:3)rre lØtrehozhat(cid:2) az Ær- Øs volumenindexeknek egy olyan integrÆlt rendszere, amely t(cid:3)bbek k(cid:3)z(cid:3)tt a gaz- dasÆgi n(cid:3)vekedØs mØrØsØre is j(cid:2)l felhasznÆlhat(cid:2). Az ilyen t(cid:5)pusœ reÆlfolyamatok ØrtØkelØsØhez a vizsgÆltakt(cid:2)l eltØrı folyamatok Ærindexeit kell felhasznÆlni, amelyek az elemzØs cØljainak megfelelıen k(cid:4)l(cid:3)nfØlØk lehetnek: ez csakis megegyezØs kØrdØse, az Ær- Øs volumenindexek integrÆlt rendszerØn bel(cid:4)l nem alak(cid:5)that(cid:2) ki semmilyen egysØges m(cid:2)dszer. AZ `R- (cid:7)S VOLUMENINDEXEK INTEGR`LT RENDSZERE 10. 08. A foly(cid:2) ØrtØkvÆltozÆsoknak az „ÆrvÆltozÆsok” Øs „volumenvÆltozÆsok” (cid:3)sszetevıkre t(cid:3)rtØnı szisztematikus felbontÆsa az Æruk Øs szolgÆltatÆsok egyenlegØn (0) Øs a termelØsi szÆmlÆkon (I) elszÆmolt gazdasÆgi mßveleteket reprezentÆl(cid:2) folyamatokra korlÆtoz(cid:2)dik; ezt a szØtvÆlasztÆst mind az egyes nemzetgazdasÆgi Ægazatok, mind az teljes gazdasÆg adataira el kell vØgezni. Az egyenlegezı tØteleket jelentı folyamatokat, pØldÆul a hozzÆadott ØrtØket nem lehet k(cid:3)zvetlen(cid:4)l Ær- Øs volumen-(cid:3)sszetevıkre bontani, ez csak k(cid:3)zvetett m(cid:2)don hajthat(cid:2) vØgre a gazdasÆgi mßveletek kapcsol(cid:2)d(cid:2) folyamatai seg(cid:5)tsØgØvel. A szÆmlarendszer mint elszÆmolÆsi keret igØnybevØtele kettıs korlÆtot jelent az adatok kiszÆm(cid:5)tÆsÆval kapcsolatban: a) az Æruk Øs szolgÆltatÆsok egyenlegØnek rendelkezØsre kell Ællnia bÆrmely kØt egymÆst k(cid:3)vetı Øvre vÆltozatlan, illetve foly(cid:2) Ærakon egy- arÆnt; b) a teljes gazdasÆg szintjØn minden egyes folyamatnak meg kell egyeznie adott folyamat Ægazati szinten elszÆmolt ØrtØkeinek (cid:3)sszegØvel. A harmadik korlÆtot, amely ugyan nem az elszÆmolÆsi keretrendszer hasznÆlatÆnak velejÆr(cid:2)ja, hanem tudatos vÆlasztÆs eredmØnye, az jelenti, hogy a gazdasÆgi mßveletek minden ØrtØkvÆltozÆsÆt vagy ÆrvÆltozÆsnak, vagy volumenvÆltozÆsnak, vagy a kettı valamilyen kombinÆci(cid:2)jÆnak kell tulajdon(cid:5)tani. E hÆrmas k(cid:3)vetelmØny teljes(cid:4)lØse esetØn a termØkek Øs szolgÆltatÆsok szÆmlÆk Øs a termelØsi szÆmlÆk vÆltozatlan Ærakon t(cid:3)rtØnı ØrtØkelØse azt jelenti, hogy az Ær- Øs volumenindexek egy integrÆlt halmazÆhoz lehet hozzÆjutni. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 291 10. 09. Egy ilyen integrÆlt rendszer (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnÆl a k(cid:3)vetkezı tØteleket kell figyelembe venni: TermØkekkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek KibocsÆtÆs Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs EgyØb, nem piaci kibocsÆtÆs Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs EgyØni vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs Kollekt(cid:5)v vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs VØgsı fogyasztÆs HÆztartÆsok tØnyleges fogyasztÆsa TØnyleges kollekt(cid:5)v vØgsı fogyasztÆs Brutt(cid:2) felhalmozÆs Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs KØszletvÆltozÆs (cid:6)rtØktÆrgyak tovÆbbadÆssal cs(cid:3)kkentett beszerzØse TermØkek Øs szolgÆltatÆsok exportja TermØkexport SzolgÆltatÆsexport `ru- Øs szolgÆltatÆsimport TermØkimport SzolgÆltatÆsimport TermØkad(cid:2)k Øs termØktÆmogatÆsok TermØkad(cid:2)k a H(cid:6)A kivØtelØvel TermØktÆmogatÆsok HozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:6)A) `ll(cid:2)eszk(cid:1)z(cid:1)k ØrtØkcs(cid:1)kkenØse Egyenlegezı tØtelek HozzÆadott ØrtØk Brutt(cid:2) hazai termØk P. 11 P. 12 P. 13 P. 31 P. 32 P. 41 P. 42 P. 51 P. 52 P. 53 P. 61 P. 62 P. 71 P. 72 D. 212 Øs D. 214 D. 31 D. 211 P. 1 P. 2 P. 3 P. 4 P. 5 P. 6 P. 7 K. 1 B. 1 B. 1*g EGY(cid:6)B AGGREG`TUMOK `R- (cid:6)S VOLUMENINDEXEI 10. 10. A fentiekben bemutatott Ær- Øs volumenindexek szÆm(cid:5)tÆsa mellett a k(cid:3)vetkezı aggregÆtumok ugyancsak felbonthat(cid:2)ak Ær- Øs volumen(cid:3)sszete- vıkre. Ezek kiszÆm(cid:5)tÆsa mÆs Øs mÆs cØlt szolgÆl. KØszletek Termelt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆllomÆnya MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem AN. 12 AN. 11 D. 1 Elıfordulhat, hogy a kØszleteket az egyes idıszakok kezdetØn, illetve vØgØn vÆltozatlan Ærakon kell kiszÆm(cid:5)tani ahhoz, hogy meg lehessen becs(cid:4)lni a kØszletekben az idıszak folyamÆn bek(cid:3)vetkezı volumenvÆltozÆst. A termelt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆllomÆnya ØrtØkØt vÆltozatlan Ærakon kell kiszÆmolni ahhoz, hogy meg lehessen becs(cid:4)lni a tıke- Øs kibocsÆtÆshÆnyado- sokat, amely alapul szolgÆlhat az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØnek vÆltozatlan Ærakon t(cid:3)rtØnı becslØsØhez. A munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem ØrtØkØt vÆltozatlan Ærakon kell kiszÆm(cid:5)tani a termelØkenysØg mØrØse cØljÆb(cid:2)l Øs esetenkØnt akkor is, ha a kibocsÆtÆs ØrtØkØnek becslØse a rÆford(cid:5)tÆsok vÆltozatlan Æras adatainak felhasznÆlÆsÆval t(cid:3)rtØnik. 10. 11. A munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem a j(cid:3)vedelmek egyik eleme. A vÆsÆrl(cid:2)erı mØrØsØhez a munkavÆllal(cid:2)i reÆlj(cid:3)vedelmet kell meghatÆrozni, amely a munkavÆllal(cid:2)k Æltal megvÆsÆrolt termØkek Ærindexeivel vØgzett deflÆlÆs œtjÆn Ællap(cid:5)that(cid:2) meg. A t(cid:3)bbi reÆlj(cid:3)vedelem-tØtel, pØldÆul a hÆztartÆ- sok rendelkezØsre Æll(cid:2) reÆlj(cid:3)vedelme Øs a nemzeti reÆlj(cid:3)vedelem is ugyanezen ÆltalÆnos m(cid:2)dszer alapjÆn becs(cid:4)lhetı. 292 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet AZ `R- (cid:7)S VOLUMENINDEXEK SZ`M˝T`S`NAK `LTAL`NOS ELVEI A PIACI TERM(cid:6)KEK `R`NAK (cid:6)S VOLUMEN(cid:6)NEK MEGHAT`ROZ`SA 10. 12. Az Ær- Øs volumenindexek integrÆlt rendszerØnek lØtrehozÆsa azon a feltevØsen alapul, hogy valamely homogØn Æru vagy szolgÆltatÆs szintjØn az ØrtØk (v) egyenlı az egysØgÆr (p) Øs a mennyisØg (q) szorzatÆval, azaz v = p (cid:1) q 10. 13. MeghatÆrozÆs: Az Ær valamely termØk egysØgØre kifejezett ØrtØk, amelyre nØzve a mennyisØgi egysØgek nemcsak fizikai Ørtelemben t(cid:3)kØletesen homogØnek, hanem a 10. 16. pontban ismertetett szÆmos egyØb jellemzı tulajdonsÆg tekintetØben is. Ahhoz, hogy a mennyisØgi egysØgek gazdasÆgi Ørtelemben (cid:3)sszes(cid:5)thetık (add(cid:5)t(cid:5)vak) legyenek, azonosaknak kell lenni(cid:4)k, Øs azonos egysØgÆrral kell rendel- kezni(cid:4)k. A szÆmlÆkon felt(cid:4)ntetett Ærukkal Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek tekintetØben Ær- Øs mennyisØgi mØrıszÆmokat kell alkotni œgy, hogy Ez annyit jelent, hogy egy adott folyamat minden egyes ØrtØkvÆltozÆsÆt vagy ÆrvÆltozÆsnak, vagy volumenvÆltozÆsnak, vagy a kettı valamilyen kombinÆci(cid:2)jÆnak kell tulajdon(cid:5)tani. ØrtØkindex = Ærindex (cid:1) volumenindex 10. 14. Az Ærukkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek esetØben sokszor nagyon egyszerß a gazdasÆgi mßveletben Ørintett termØszetes mØrtØkegysØg Øs ennØlfogva az egysØgÆr meghatÆrozÆsa. SzÆmos esetben viszont, pØldÆul egyedi eszk(cid:3)z(cid:3)k vonatkozÆsÆban mÆr nehezebb ez a feladat, Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges megoldÆsokra van sz(cid:4)ksØg. A szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek esetØben gyakran nagyobb gondot jelent a termØszetes mØrtØkegysØgeket meghatÆroz(cid:2) jellemzık megÆllap(cid:5)tÆsa, (cid:5)gy az alkalmazand(cid:2) kritØriumok tekintetØben (cid:4)tk(cid:3)zhetnek a vØlemØnyek. Ez olyan fontos nemzetgazdasÆgi Ægazato- kat Ørinthet, mint amilyenek a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆsok, a kis- Øs nagykereskedelem, a vÆllalkozÆsoknak nyœjtott szolgÆltatÆsok, az oktatÆs, a kutatÆs Øs fejlesztØs, az egØszsØg(cid:4)gy vagy a sz(cid:2)rakoztatÆs. Tekintettel a szolgÆltat(cid:2) Ægazatok n(cid:3)vekvı sœlyÆra, elengedhetetlen ÆltalÆ- nos megoldÆst talÆlni a termØszetes mØrtØkegysØgek megvÆlasztÆsÆnak problØmÆjÆra, mØg akkor is, ha azok csak konvencionÆlis egysØgek. MIN(cid:8)S(cid:6)GI K(cid:7)L(cid:10)NBS(cid:6)GEK (cid:6)S `RK(cid:7)L(cid:10)NBS(cid:6)GEK 10. 15. A termØkek azonos(cid:5)tÆsÆnÆl figyelembe veendı fizikai Øs egyØb jellemzı tulajdonsÆgok minısØgi k(cid:4)l(cid:3)nbsØgeket eredmØnyeznek, Øs fontos sze- repet jÆtszanak, mik(cid:3)zben bonyolult statisztikai problØmÆkat okoznak. TØny, hogy szÆmos, k(cid:4)l(cid:3)nleges cØlt szolgÆl(cid:2) Æru Øs szolgÆltatÆs vonatkozÆsÆban t(cid:3)bbfØle minısØg fordulhat elı, melyek mindegyikØnek meg- van a maga Æra. 10. 16. A minısØgi k(cid:4)l(cid:3)nbsØgek a k(cid:3)vetkezı tØnyezıkben t(cid:4)kr(cid:3)zıdnek: a) fizikai jellemzık; b) k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı helyekre t(cid:3)rtØnı szÆll(cid:5)tÆs; c) k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı napszakokban vagy az Øv k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı idıszakaiban t(cid:3)rtØnı szÆll(cid:5)tÆsok; d) k(cid:4)l(cid:3)nbsØgek az ØrtØkes(cid:5)tØs feltØteleiben, illetve azokban a k(cid:3)r(cid:4)lmØnyekben vagy abban a k(cid:3)rnyezetben, amelyben az Ærukat Øs szolgÆltatÆ- sokat nyœjtjÆk. Adott fizikai jellemzık mellett a t(cid:3)bbi tØnyezı k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zısØge azzal a k(cid:3)vetkezmØnnyel jÆr, hogy gazdasÆgi Ørtelemben vØve a termØszetes mØrtØkegysØgek nem azonosak, Øs az egyes egysØgek ØrtØke eltØrı. Az egysØgØrtØkeknek ezen eltØrØseit volumen- Øs nem Ærk(cid:4)l(cid:3)nbsØgnek tekinti a rendszer. A val(cid:2)sÆgban az ÆruvÆsÆrlÆs sorÆn kifizetett (cid:3)sszeg nemcsak a termØk ÆrÆt foglalja magÆban, hanem az ÆruszÆll(cid:5)tÆshoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) szolgÆltatÆ- sokØt is. Ez azt jelenti, hogy a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı Ærakon Øs eltØrı k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tt ØrtØkes(cid:5)tett, elvben azonos termØkeket k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı termØkeknek kell tekinteni. Ez a k(cid:3)vetkeztetØs explicit m(cid:2)don jut kifejezØsre a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban, ahol a kereskedelmi Øs szÆll(cid:5)tÆsi ÆrrØs ØrtØkØt (mely az ÆruellÆtÆssal kapcsolatos fıbb szolgÆltatÆsokat Ørinti) k(cid:4)l(cid:3)n kell elszÆmolni. 10. 17. Adott piacon Øs egyetlen idıszakon bel(cid:4)l t(cid:3)bbfØle egysØgØrtØk jelenlØte – a 10. 19. pontban ismertetett esetek kivØtelØvel – bizony(cid:5)tja a minı- sØgi eltØrØseket. Ennek megfelelıen a k(cid:4)l(cid:3)nfØle aut(cid:2)t(cid:5)pusokat, Øs mØg egyetlen modell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı vÆltozatait is k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı termØkekkØnt kell kezelni, mint ahogy hasonl(cid:2)kØppen k(cid:4)l(cid:3)nbsØget kell tenni pØldÆul egy elsı-, illetve egy mÆsodosztÆlyœ vasœti kocsiban megtett œt k(cid:3)z(cid:3)tt. Az Ær- Øs volumenindexek kiszÆm(cid:5)tÆsÆhoz a lehetı legrØszletesebb termØkosztÆlyozÆst kell felhasznÆlni, hogy minden azonos(cid:5)tott termØk maxi- mÆlisan homogØn legyen, az eredmØnyek bemutatÆsÆnak rØszletessØgØtıl f(cid:4)ggetlen(cid:4)l. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 293 10. 18. A minısØg dimenzi(cid:2)jÆt akkor sem szabad figyelmen k(cid:5)v(cid:4)l hagyni, amikor idıbeli vÆltozÆsokat kell elszÆmolni. Azt a minısØgi vÆltozÆst, amely valamely termØk jellemzı fizikai tulajdonsÆgainak m(cid:2)dos(cid:5)tÆsÆval jÆr, volumenvÆltozÆskØnt Øs nem ÆrvÆltozÆskØnt kell figyelembe venni. Az aggregÆci(cid:2) hatÆsaival ugyancsak szÆmolni kell. Egy folyamat (cid:3)sszetØtelØnek azokat a vÆltozÆsait, amelyek pØldÆul a magasabb Ætlagos minısØg irÆnyÆba t(cid:3)rtØnı elmozdulÆst ØrzØkeltetik, volumenn(cid:3)vekedØskØnt Øs nem ÆremelkedØskØnt kell elszÆmolni. Ebbıl az k(cid:3)vetkezik, hogy a kibo- csÆtÆs tekintetØben az eltØrı Ærakkal dolgoz(cid:2) piacok – pØldÆul hazai piac/k(cid:4)lf(cid:3)ldi piac vagy ipari felhasznÆlÆs/fogyasztÆsi cikkek piacai – k(cid:3)z(cid:3)tti elmozdulÆsok hatÆsÆt volumen- Øs nem ÆrvÆltozÆskØnt kell kezelni, amibıl az is k(cid:3)vetkezik, hogy ÆrvÆltozÆs egy adott folyamat esetØ- ben csak az egyes gazdasÆgi mßveletek szintjØn bek(cid:3)vetkezı ÆrvÆltozÆsok eredmØnyekØnt t(cid:3)rtØnhet. 10. 19. MeghatÆrozÆs: A megfigyelt egysØgØrtØkek k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØgeket nem kell minısØgi eltØrØskØnt Ørtelmezni, amennyiben informÆci(cid:2)hiÆnyr(cid:2)l, a vÆlasztÆs szabadsÆgÆnak korlÆtozÆsÆt t(cid:4)kr(cid:3)zı ÆrdiszkriminÆci(cid:2)r(cid:2)l vagy piacok pÆrhuzamos lØtØrıl van sz(cid:2). Ezekben az esetek- ben az egysØgØrtØk-k(cid:4)l(cid:3)nbsØgeket Ærk(cid:4)l(cid:3)nbsØgnek kell minıs(cid:5)teni. 10. 20. Az informÆci(cid:2)hiÆny azt jelenti, hogy a vÆsÆrl(cid:2)k nincsenek mindig megfelelıen tÆjØkoztatva a fennÆll(cid:2) Ærk(cid:4)l(cid:3)nbsØgekrıl, (cid:5)gy megt(cid:3)rtØnhet, hogy elıvigyÆzatlanul magasabb Æron vÆsÆrolnak. Ez vagy ennek ellentØte azokban a helyzetekben is elıfordulhat, amikor egyes vevık Øs elad(cid:2)k tÆrgyalnak vagy alkudoznak az Ærr(cid:2)l. MÆsrØszrıl viszont egy piacon vagy bazÆrban megvÆsÆrolt Æru ÆtlagÆra, amennyiben ilyen alkura gyakran sor ker(cid:4)l, valamint egy mÆs t(cid:5)pusœ kiskereskedelmi (cid:4)zletben, pØldÆul ÆruhÆzban ØrtØkes(cid:5)tett ugyanazon Æru Æra k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØget az ØrtØkes(cid:5)tØs eltØrı feltØtelei miatt rendszerint minısØgi k(cid:4)l(cid:3)nbsØget t(cid:4)kr(cid:3)zı eltØrØskØnt kell kezelni. 10. 21. Az ÆrdiszkriminÆci(cid:2) arra utal, hogy az elad(cid:2) esetleg olyan helyzetben van, amely lehetıvØ teszi, hogy a vÆsÆrl(cid:2)k k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı kateg(cid:2)riÆival szemben teljesen azonos feltØtelek mellett ØrtØkes(cid:5)tett azonos Æruk Øs szolgÆltatÆsok ellenØben k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı Ærakat ØrvØnyes(cid:5)tsen. Ilyen esetekben az adott kateg(cid:2)riÆk valamelyikØbe tartoz(cid:2) vÆsÆrl(cid:2)nak nincsen, vagy csak nagyon korlÆtozott a vÆlasztÆsi lehetısØge. Az ÆltalÆnosan bevett elv az, hogy az ÆringadozÆs akkor szÆm(cid:5)t ÆrdiszkriminÆci(cid:2)nak, amikor egy egyØrtelmßen elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)thetı piacon, teljesen azonos feltØtelek mellett ØrtØkes(cid:5)tett, azonos egysØgekØrt szÆm(cid:5)tanak fel k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı Ærakat. Az ilyen diszkriminÆci(cid:2) miatti Ærk(cid:4)l(cid:3)nbsØgek nem jelentenek volu- menk(cid:4)l(cid:3)nbsØget. Az Æruk adott piacon val(cid:2) ismØtelt forgalomba hozatalÆnak lehetısØge azt jelzi, hogy az ilyen t(cid:5)pusœ termØkekkel kapcsolatos ÆrdiszkriminÆci(cid:2) az esetek t(cid:3)bbsØgØben feltØtelezhetıen jelentØktelen. Az Æruk k(cid:3)z(cid:3)tti Ærk(cid:4)l(cid:3)nbsØgek rendszerint az informÆci(cid:2)hiÆnynak vagy a pÆrhuzamos piacok lØtØnek k(cid:3)vetkezmØnyekØnt Ørtelmezhetık. A szolgÆltat(cid:2) Ægazatok, pØldÆul a k(cid:3)zlekedØs terØn elıfordulhat, hogy a termelık alacsonyabb Ærakat szabnak meg a jellemzıen alacsonyabb j(cid:3)vedelemmel rendelkezı magÆnszemØlyek csoportjai, pØldÆul a nyugd(cid:5)jasok vagy a diÆkok szÆmÆra. Ha az ilyen csoportokba tartoz(cid:2)k bÆr- mely nekik tetszı idıpontban szabadon utazhatnak, akkor ezt ÆrdiszkriminÆci(cid:2)nak kell tekinteni. Ha azonban azzal a feltØtellel rØszes(cid:4)lnek a kedvezmØnyes d(cid:5)jszabÆsban, hogy azt csak bizonyos idıpontokban vehetik igØnybe, elsısorban a csœcsforgalmi idıszakokon k(cid:5)v(cid:4)l, akkor szÆ- mukra alacsonyabb minısØgß szÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆst k(cid:5)nÆltak fel. 10. 22. PÆrhuzamos piacok szÆmos ok miatt lØtezhetnek. A vÆsÆrl(cid:2)k esetleg azØrt nem tudnak annyit vÆsÆrolni alacsonyabb Æron, mint amennyit sze- retnØnek, mert az adott Æron rendelkezØsre Æll(cid:2) k(cid:5)nÆlat korlÆtozott, Øs emiatt pÆrhuzamosan lØtezhet egy mÆsodlagos piac, ahol az Ærak maga- sabbak. Az olyan pÆrhuzamos piac lØtØnek is megvan az esØlye, ahol az elad(cid:2)k bizonyos ad(cid:2)k megker(cid:4)lØse miatt tudnak alacsonyabb Ærakat szabni. Az Ærk(cid:4)l(cid:3)nbsØget az ilyen esetekben is Ær- Øs nem volumenk(cid:4)l(cid:3)nbsØgnek kell minıs(cid:5)teni. 10. 23. Egy gazdasÆgi folyamat struktœrÆjÆnak a gazdasÆgi folyamat teljes ØrtØkØre kihat(cid:2) megvÆltozÆsa az informÆci(cid:2)hiÆny, az ÆrdiszkriminÆci(cid:2) Øs a pÆrhuzamos piacok egyidejßsØge esetØn k(cid:3)vetkezhet be, ha azonos termØkeket eltØrı Ærakon ØrtØkes(cid:5)tenek. FeltØtelezhetı, hogy egy adott Æru vagy szolgÆltatÆs bizonyos mennyisØgØt adott vÆsÆrl(cid:2)i csoport rØszØre kedvezıbb Æron ØrtØkes(cid:5)tenek anØlk(cid:4)l, hogy a k(cid:5)nÆlt Æru vagy szolgÆltatÆs jellegØben, a hely, az idıpont, az ØrtØkes(cid:5)tØs feltØtelei vagy mÆs egyØb tØnyezık tekintetØben bÆrmifØle eltØ- rØs lenne. Az alacsonyabb Æron ØrtØkes(cid:5)tett hÆnyad kØsıbbi cs(cid:3)kkenØse emeli az Æru, illetve szolgÆltatÆs ÆtlagÆrÆt, amelyet a vÆsÆrl(cid:2)k ezØrt fizetnek. Ezt ÆremelkedØskØnt Øs nem volumenn(cid:3)vekedØskØnt kell elszÆmolni. A NEM PIACI SZOLG`LTAT`SOKRA VONATKOZ(cid:1) ELVEK 10. 24. Az Æruk Øs szolgÆltatÆsok valamennyi forrÆsÆt Øs felhasznÆlÆsÆt fel(cid:3)lelı Ær- Øs volumenindexek Ætfog(cid:2) rendszerØnek kialak(cid:5)tÆsa a nem piaci szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆnak mØrØse tekintetØben komoly nehØzsØget jelent. E szolgÆltatÆsok abban tØrnek el a piaci szolgÆltatÆsokt(cid:2)l, hogy nem piaci Æron ØrtØkes(cid:5)tik azokat, Øs foly(cid:2) Ærakon szÆm(cid:5)tott ØrtØk(cid:4)k, a megegyezØsnek megfelelıen, a felmer(cid:4)lt k(cid:3)ltsØgek (cid:3)sszegØnek felel meg. Ezek a k(cid:3)ltsØgek a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs, a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem, az egyØb termelØsi ad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlege Øs az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse. 10. 25. Piaci egysØgÆr hiÆnyÆban valamely nem piaci szolgÆltatÆs „egysØgk(cid:3)ltsØgØnek” vÆltozÆsÆval k(cid:3)zel(cid:5)thetı az ÆrvÆltozÆs. Ha a nem piaci szolgÆlta- 294 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet tÆsok fogyasztÆsa egyØni fogyasztÆs, akkor elvben lehetsØges homogØn, a sz(cid:2)ban forg(cid:2) szolgÆltatÆsok hasznos(cid:5)tÆsÆt t(cid:4)kr(cid:3)zı, valamint egy bÆzi- sØv (cid:3)nk(cid:3)ltsØgein alapul(cid:2) vÆltozatlan Æras adatokhoz jutni. A kibocsÆtÆs ilyen t(cid:5)pusœ mØrØsekor m(cid:2)d ny(cid:5)lik a termelØkenysØg vÆltozÆsainak elemzØsØre az egyØni nem piaci szolgÆltatÆsokkal kapcsolatban. A kollekt(cid:5)v szolgÆltatÆsok esetØben ÆltalÆban nem lehet a szolgÆltatÆsok hasz- nos(cid:5)tÆsÆt kifejezı egysØgk(cid:3)ltsØgeket Øs mennyisØgi egysØgeket megÆllap(cid:5)tani. Ha a kollekt(cid:5)v szolgÆltatÆsok vonatkozÆsÆban k(cid:5)sØrletek t(cid:3)rtØnnek a termelØkenysØg vÆltozÆsainak k(cid:3)zvetett m(cid:2)don val(cid:2) elszÆmolÆsÆra, akkor a felhasznÆl(cid:2)knak ezzel tisztÆban kell lenni(cid:4)k. 10. 26. A gazdasÆgi szÆmlÆk (cid:3)sszef(cid:4)ggØsØben elsıdleges fontossÆgœ annak az elvnek az ØrvØnyes(cid:5)tØse, miszerint a nem piaci szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆt Øs fogyasztÆsÆt, az Æruk Øs piaci szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆhoz Øs fogyasztÆsÆhoz hasonl(cid:2)an, ezen Æruk Øs szolgÆltatÆsok tØnyleges folyamatai szempontjÆb(cid:2)l, Øs nem a felhasznÆlÆsuk jellegØbıl ad(cid:2)d(cid:2) vØgeredmØny alapjÆn kell meghatÆrozni. Mivel ezek az eredmØnyek szÆmos egyØb tØnyezın is mœlnak, ezØrt nem lehet pØldÆul az oktatÆsi szolgÆltatÆsok volumenØt a k(cid:3)zoktatÆs sz(cid:5)nvonalÆnak emelkedØsØvel, vagy az egØ- szsØg(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok volumenØt a lakossÆg egØszsØgi ÆllapotÆnak javulÆsÆval mØrni. A HOZZ`ADOTT (cid:6)RT(cid:6)KRE (cid:6)S A GDP-RE VONATKOZ(cid:1) ALAPELVEK 10. 27. A termelØsi szÆmla egyenlegezı tØtele, azaz a hozzÆadott ØrtØk, az egyetlen olyan egyenlegezı tØtel, amelyik rØsze az Ær- Øs volumenindexek integrÆlt rendszerØnek. Ugyanakkor sz(cid:4)ksØges hangsœlyozni e tØtel rendk(cid:5)v(cid:4)l sajÆtos jellemzıit, mint ahogy kapcsol(cid:2)d(cid:2) volumen- Øs Ærindexei- nek jelentısØgØt is. Az Æruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı folyamatait(cid:2)l eltØrıen a hozzÆadott ØrtØk a gazdasÆgi mßveletek egyetlen kateg(cid:2)riÆjÆval sem azonos(cid:5)t- hat(cid:2). Ez az oka annak, hogy a hozzÆadott ØrtØket nem is lehet k(cid:3)zvetlen(cid:4)l felosztani Ær- Øs volumen-(cid:3)sszetevıkre. 10. 28. MeghatÆrozÆs: A vÆltozatlan Ærakon szÆm(cid:5)tott hozzÆadott ØrtØk a vÆltozatlan Ærakon szÆm(cid:5)tott kibocsÆtÆs Øs az ugyancsak vÆltozatlan Ærakon szÆm(cid:5)tott foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs k(cid:4)l(cid:3)nbsØgØnek felel meg: VA = RP(0)Q(1) – Rp(0)q(1) ahol P Øs Q a kibocsÆtÆs Ærainak Øs mennyisØgeinek, m(cid:5)g p Øs q a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs Ærainak Øs mennyisØgeinek felel meg. A hozzÆadott ØrtØk vÆltozatlan Ærakon t(cid:3)rtØnı kiszÆm(cid:5)tÆsÆnak elmØletileg helyes m(cid:2)dszere a kettıs deflÆlÆs, vagyis a ter- melØsi szÆmla kØt folyamatÆt (kibocsÆtÆs Øs foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs) k(cid:4)l(cid:3)n kell deflÆlni, s utÆna kell e kØt œjraØrtØkelt folyamat k(cid:4)l(cid:3)nbsØgØt kiszÆm(cid:5)tani. 10. 29. NØhÆny olyan esetben, amikor a statisztikai adatok hiÆnyosak vagy nem elØggØ megb(cid:5)zhat(cid:2)ak, sz(cid:4)ksØg lehet mutat(cid:2)szÆm alkalmazÆsÆra. Ha a foly(cid:2) Æras hozzÆadott ØrtØk adatai megfelelıek, akkor a kettıs deflÆlÆs egyik alternat(cid:5)vÆja a foly(cid:2) hozzÆadott ØrtØk k(cid:3)zvetlen deflÆlÆsa a kibo- csÆtÆs ÆrindexØvel. Ez azt a feltevØst tartalmazza, hogy a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs Ærai ugyanolyan (cid:4)temben emelkednek, mint a kibocsÆtÆs Ærai. Egy mÆsik lehetsØges eljÆrÆs a bÆzisØv hozzÆadott ØrtØkØnek a kibocsÆtÆs volumenindexØvel t(cid:3)rtØnı extrapolÆlÆsa. Ez a volumenindex kiszÆm(cid:5)that(cid:2) akÆr k(cid:3)zvetlen(cid:4)l a mennyisØgi adatokb(cid:2)l, akÆr a kibocsÆtÆs foly(cid:2) ØrtØkØnek megfelelı Ærindexszel t(cid:3)rtØnı deflÆlÆsÆval. Ez a m(cid:2)dszer tulajdonkØppen azt feltØtelezi, hogy a kibocsÆtÆs Øs a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs volumenvÆltozÆsai azonosak. Lehetnek olyan piaci Øs nem piaci szolgÆltatÆst nyœjt(cid:2) Ægazatok – ilyenek pØldÆul a pØnz(cid:4)gyi, az (cid:4)zleti, az oktatÆsi, vagy a vØdelmi szolgÆltatÆ- sok –, amelyek kibocsÆtÆsÆnak Ær- vagy volumenvÆltozÆsait nem lehet megbecs(cid:4)lni. Ilyen esetekben a vÆltozatlan Ærakon szÆm(cid:5)tott hozzÆadott ØrtØk vÆltozÆsa a vÆltozatlan bØrtarifÆk alapjÆn szÆm(cid:5)tott munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem Øs a vÆltozatlan Ærakon szÆm(cid:5)tott Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kke- nØsØnek vÆltozÆsaival becs(cid:4)lhetı. Lehet, hogy az adatok (cid:3)sszeÆll(cid:5)t(cid:2)inak akkor is ezeket az eszk(cid:3)z(cid:3)ket kell hasznÆlniuk, amikor nincs k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sebb ok annak feltØtelezØsØre, hogy a munkatermelØkenysØg r(cid:3)vid- vagy hosszœ tÆvon vÆltozatlan marad. 10. 30. A hozzÆadott ØrtØk volumen- Øs Ærindexei ezØrt mÆr jelleg(cid:4)knØl fogva is eltØrnek az Ærukkal Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos folyamatok meg- felelı indexeitıl. Ugyanez igaz az olyan (cid:3)sszes(cid:5)tett egyenlegezı tØtelek Ær- Øs volumenindexeire, mint amilyen a brutt(cid:2) hazai termØk, amely az (cid:3)sszes hozzÆa- dott ØrtØk Øs a pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆsok k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆnak a k(cid:4)l(cid:3)nbsØge, vagyis amely az ÆgazatonkØnti hozzÆadott ØrtØkek (FISIM nØlk(cid:4)l) Øs a nett(cid:2) termØkad(cid:2)k (cid:3)sszegØnek felel meg. MÆsik megk(cid:3)zel(cid:5)tØsben a GDP œgy is ØrtØkelhetı, mint az (cid:3)sszes vØgsı felhasznÆlÆs Øs az import k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØg. AZ ELVEK ALKALMAZ`S`VAL KAPCSOLATOS PROBL(cid:7)M`K 10. 31. Ahhoz, hogy az Ærral Øs a volumennel kapcsolatos elveket a rendszer k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı folyamataira alkalmazni lehessen, elıbb meg kell hatÆrozni az Ørintett problØmÆknÆl alkalmazand(cid:2) megoldÆsokat. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 295 `LTAL`NOS ALKALMAZ`S 10. 32. Az ØrtØkadatok idısorainak vizsgÆlatÆnÆl az ÆrvÆltozÆsokat el kell vÆlasztani a volumenvÆltozÆsokt(cid:2)l, meg kell tehÆt hatÆrozni, hogy az elızı rØszben ismertetett k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı tØnyezık melyike ad magyarÆzatot az Ærk(cid:4)l(cid:3)nbsØgekre. K(cid:3)vetkezØskØppen mØg a rØszletekbe menı mennyisØgi adatsorok is csak durva becslØst adhatnak a volumenvÆltozÆsokr(cid:2)l, mivel nem t(cid:4)kr(cid:3)zik megfelelıen azokat a vÆltozÆsokat, amelyek a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı minısØgek (cid:3)sszetØtelØben bek(cid:3)vetkezhetnek. Ez pØldÆul azt jelenti, hogy a termØszetes mØrtØkegysØgeknek egy bizonyos gazdasÆgi folyamatnÆl elszÆmolt Ælland(cid:2) mennyisØge a val(cid:2)sÆgosnÆl kisebbnek t(cid:4)nteti fel a volumenvÆltozÆst, ha az (cid:3)sszetØtel a jobb minısØgß egysØgek javÆra vÆltozott. Ez az eltol(cid:2)dÆs az Ætlagos minısØg vÆltozÆsÆt jelzi, Øs ezt a volumenindex n(cid:3)vekedØsekØnt kell elszÆmolni. `ltalÆban vØve az Ærukkal Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos folyamatok volumenvÆltozÆsainak legcØlravezetıbb becslØsi m(cid:2)dja az ØrtØkadatok Ærindexekkel t(cid:3)rtØnı deflÆlÆsa. Mivel az Ætlagos minısØg minden vÆltozÆsa pontosan t(cid:4)kr(cid:3)zıdik az ØrtØksorban, ezØrt a minısØgi vÆltozÆsoknak megfe- lelıen korrigÆlt reprezentat(cid:5)v Ærindexszel val(cid:2) osztÆs helyes volumenindexet ad. 10. 33. Elıfordulhat, hogy a gyakorlatban mØgsem mindig az Ærindexekkel t(cid:3)rtØnı deflÆlÆs a legcØlravezetıbb, ilyenkor mÆs m(cid:2)dszerekhez kell folya- modni. Amennyiben pØldÆul az ØrtØksorok megÆllap(cid:5)tÆsa az Ær- Øs a mennyisØgi adatok (cid:3)sszeszorzÆsÆval t(cid:3)rtØnik, œgy vÆltozatlan Æras adatok- hoz a bÆzisØv Ærainak felhasznÆlÆsÆval lehet eljutni. Az is megt(cid:3)rtØnhet, hogy nØhÆny ØrtØksor esetleg rosszabb minısØgß, vagy a megb(cid:5)zhat(cid:2) Ærindexek beszerzØse okoz problØmÆt. Ilyenkor a becslØseket mennyisØgi mutat(cid:2)kra lehet alapozni. Ezekben az esetekben arra kell (cid:4)gyelni, hogy a mennyisØgek m(cid:3)g(cid:3)tt a lehetı leghomogØnebb termØkek Ælljanak. Ha a fentiekben ismertetett m(cid:2)dszerek egyike sem alkalmazhat(cid:2), akkor a kibocsÆtÆsra vonatkoz(cid:2) vÆltozatlan Æras adatokat a rÆford(cid:5)tÆsok vÆltozatlan Æras becslØseire kell alapozni. 10. 34. A nem piaci szolgÆltatÆsok esetØben az ØrtØkek Ærindexekkel t(cid:3)rtØnı deflÆlÆsÆnak lehetısØge nem Æll fenn, Øs egyØb megoldÆsokat kell alkal- mazni. Ezeket a 10. 41. –10. 46. pont ismerteti. ALKALMAZ`S SPECI`LIS GAZDAS`GI FOLYAMATOKRA TermØkekkel Øs piaci szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos folyamatok 10. 35. A gazdasÆgban lezajl(cid:2) (cid:3)sszes folyamat k(cid:3)z(cid:4)l a termØkekkel Øs a piaci szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos folyamatok ØrtØkvÆltozÆsai bonthat(cid:2)k fel legegyszerßbben Ær- Øs volumenvÆltozÆsokra. Ebben az (cid:3)sszef(cid:4)ggØsben vilÆgosan meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni egymÆst(cid:2)l a k(cid:3)vetkezıket: a) adott Æron a piacon tØnylegesen lezajlott gazdasÆgi mßveleteket kØpviselı gazdasÆgi folyamatok; b) c) d) a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ termelØst kØpviselı gazdasÆgi folyamatok (pØldÆul mezıgazdasÆgi termØkek sajÆt szÆmlÆs termelØse Øs a sajÆt tulajdonœ lakÆsszolgÆltatÆs); azok a gazdasÆgi folyamatok, amelyek ØrtØkØt a termØkekkel Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek k(cid:3)z(cid:3)tti egyenlegkØnt kell meghatÆrozni (pØldÆul kereskedelmi ÆrrØsek); azok a gazdasÆgi folyamatok, amelyek ØrtØkØt j(cid:3)vedelemelosztÆsi Øs/vagy pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)k k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØgkØnt hatÆrozza meg a rendszer (pØldÆul a pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)ja Øs a biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok). 10. 36. Az a) kateg(cid:2)ria tartalmazza a legt(cid:3)bb Øs legÆltalÆnosabb gazdasÆgi folyamatot. Ezeknek a gazdasÆgi folyamatoknak az ØrtØkvÆltozÆsai mÆr jel- leg(cid:4)kbıl ad(cid:2)d(cid:2)an is feloszthat(cid:2)k volumen- Øs ÆrvÆltozÆsokra. Az ilyen folyamatok foly(cid:2) ØrtØkØnek Ærindexekkel t(cid:3)rtØnı deflÆlÆsa mint ÆltalÆ- nos m(cid:2)dszer minden olyan esetben alkalmazhat(cid:2), amikor az Æruk Øs a szolgÆltatÆsok olyan egysØgekben fejezhetık ki, amelyek t(cid:3)bbsØge egyik Øvrıl a mÆsikra homogØn marad. 10. 37. A b) kateg(cid:2)riÆba sorolt gazdasÆgi folyamatokat, amelyek fikt(cid:5)v gazdasÆgi mßveletek a tranzakci(cid:2)k tØnyleges ÆrÆnak hiÆnyÆban kell vizsgÆlni. Olyan termØkek tartoznak ebbe a k(cid:3)rbe, mint a sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra szolgÆl(cid:2) mezıgazdasÆgi termØkek vagy az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs- hoz sorolt sajÆt elıÆll(cid:5)tÆsœ termØkek. A szolgÆltatÆsok vonatkozÆsÆban a legfontosabb a sajÆt tulajdonœ lakÆsszolgÆltatÆs. Az ilyen imputÆlt gazdasÆgi folyamatok ØrtØkØt a hasonl(cid:2) termØkek piaci forgalmazÆsÆnak idıpontjÆban ØrvØnyes Ærak alkalmazÆsÆval kell kiszÆm(cid:5)tani, Øs ezØrt a deflÆtornak is annak kell lennie. Mivel a sajÆt kivitelezØsß Øp(cid:5)tØs kibocsÆtÆsÆnak ØrtØkelØse ÆltalÆban inkÆbb a termelØsi k(cid:3)ltsØgek alapjÆn, s nem az Ærak alapjÆn t(cid:3)rtØnik, a deflÆtort ennek megfelelıen korrigÆlni kell. 10. 38. A c) kateg(cid:2)ria legfontosabb gazdasÆgi folyamatai azok, amelyek foly(cid:2) Æron szÆm(cid:5)tott ØrtØkØt kØt, Ærakkal kapcsolatos gazdasÆgi folyamat ØrtØkk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zete jelenti. Ilyen a kereskedelmi ÆrrØs, amelynek foly(cid:2) Æron szÆm(cid:5)tott ØrtØkØt a nagy- Øs a kiskereskedı Æltal viszonteladÆs cØljÆra megvÆsÆrolt Ærun realizÆlt tØnyleges vagy imputÆlt Ærnak, valamint annak az Ærnak a k(cid:4)l(cid:3)nbsØge jelenti, amelyet a forgalmaz(cid:2)nak kellene fizet- nie az Æru p(cid:2)tlÆsÆra az eladÆs vagy egyØb m(cid:2)don t(cid:3)rtØnı ØrtØkes(cid:5)tØs idıpontjÆban. Az egyik m(cid:2)dszerrel a kereskedelmi ÆrrØs vÆltozatlan Æron becs(cid:4)lt ØrtØke ezØrt k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zetkØnt is kiszÆm(cid:5)that(cid:2), a viszonteladÆs cØljÆb(cid:2)l megvÆsÆrolt Æruk vÆltozatlan Æras ØrtØkØt levonva a kereskedelem- ben viszonteladÆsra ker(cid:4)lt Æruk vÆltozatlan Æras ØrtØkØbıl. A mØrØs mÆsik m(cid:2)dja a bÆzisØv kereskedelmi ÆrrØsØnek akÆr az eladÆsok volumenØ- vel, akÆr a kis- Øs nagykereskedelem vÆsÆrlÆsainak volumenØvel t(cid:3)rtØnı extrapolÆlÆsa lehet. Ahhoz, hogy helyes adatokat lehessen kapni, ennØl a megoldÆsnÆl nem szabad elfeledkezni arr(cid:2)l, hogy a kereskedelmi ÆrrØs nagysÆga termØkenkØnt Øs felhasznÆlÆsonkØnt vÆltoz(cid:2). Ezt a tØnyt a forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk hatÆrozottan megerıs(cid:5)tik. 296 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 10. 39. A c) kateg(cid:2)ria az utazÆsi irodÆk szolgÆltatÆsainak kibocsÆtÆsÆt is magÆban foglalja, amelynek ØrtØkelØse az irodÆk szolgÆltatÆsi k(cid:3)ltsØgeinek (d(cid:5)jak Øs jutalØkok) elszÆmolÆsÆval t(cid:3)rtØnik. E szolgÆltatÆsok mØrhetık kØt gazdasÆgi folyamat ØrtØkei k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØgkØnt is; az egyik ØrtØk az a teljes (cid:3)sszeg, amit a vÆsÆrl(cid:2) fizet, a mÆsik pedig a szolgÆltat(cid:2)nak a szemØlyszÆll(cid:5)tÆsØrt Øs a szÆllodai ellÆtÆsÆrt felmer(cid:4)lı kiadÆsa. A volu- men vÆltozÆsÆt a vÆltozatlan Ærakon szÆm(cid:5)tott kØt gazdasÆgi folyamat k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zete jelenti. A mÆsik megoldÆs szerint a d(cid:5)j, illetve a jutalØk a szervezett szÆll(cid:5)tÆs vagy szÆllÆs t(cid:5)pusÆnak egysØgÆrakØnt hatÆrozhat(cid:2) meg, ezØrt a szolgÆltatÆs mennyisØgi mutat(cid:2)szÆma ugyanœgy vÆltozik, ahogy e gazdasÆgi folyamatok vÆltoznak. 10. 40. A d) kateg(cid:2)riÆba sorolt gazdasÆgi folyamatokat a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆsok teszik ki: a biztos(cid:5)tÆs Øs a nyugd(cid:5)jalapok szolgÆltatÆsi d(cid:5)jai is itt szerepelnek. A pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆsokat bankok Øs mÆs pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok nyœjtjÆk, s ezekhez tartozik a pØnz hitelezØse vÆllalko- zÆsok Øs hÆztartÆsok rØszØre, biztonsÆgos Øs kØnyelmes megtakar(cid:5)tÆsi lehetısØgek biztos(cid:5)tÆsa, pØnz Øs egyØb ØrtØktÆrgyak megırzØse, deviza adÆsvØtele, csekkek bevÆltÆsa, ÆltalÆnos gazdasÆgi informÆci(cid:2)k biztos(cid:5)tÆsa, rØszvØny- Øs k(cid:3)tvØnykereskedelem, tovÆbbÆ befektetØsi tanÆcsadÆs. Egyes esetekben e szolgÆltatÆsok egyszerßen meghatÆrozhat(cid:2)ak Øs egy az egyben megfizethetıek, pØldÆul a bank pÆncØltermØben bØrelt ter(cid:4)let esetØben, vagy amikor d(cid:5)jat szÆm(cid:5)tanak fel rØszvØny-, illetve k(cid:3)tvØnykibocsÆtÆssal vagy hitelnyœjtÆssal kapcsolatban. Ekkor meg lehet hatÆrozni a tranzakci(cid:2)k foly(cid:2) ØrtØkØt, akÆrcsak az Ær Øs a volumen mØrØsØhez sz(cid:4)ksØges Ærakat Øs mennyisØgeket. Azonban a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szol- gÆltatÆsok k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)ja Øs a biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok esetØben az Ær- Øs a volumenkomponensekre t(cid:3)rtØnı felbontÆs t(cid:3)bbnyire csak (cid:3)nkØnyes m(cid:2)don, egyezmØnyes megoldÆssal lehetsØges. A nem piaci szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi folyamatok 10. 41. Az ÆllamhÆztartÆs Øs a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit szervezetek Æltal nyœjtott nem piaci szolgÆltatÆsok a tÆrsadalom szÆmÆra sz(cid:4)ksØges Øs hasznos szolgÆltatÆsok tÆg k(cid:3)rØt fogjÆk Æt. Ezek kØt fı kateg(cid:2)riÆba sorolhat(cid:2)ak: a) magÆnszemØlyeknek nyœjtott szolgÆltatÆsok, vagyis olyan szolgÆltatÆsok, amelyeknek fogyaszt(cid:2)i vagy kedvezmØnyezettjei szemØly szerint azonos(cid:5)that(cid:2)ak. E szolgÆltatÆsok igØnybevØtele az Ørintettek rØszØrıl egyØni kezdemØnyezØst k(cid:5)vÆn; b) tisztÆn kollekt(cid:5)v fogyasztÆsœ szolgÆltatÆsok, vagyis olyan szolgÆltatÆsok, amelyeket a lakossÆg egØsze egy(cid:4)ttesen vesz igØnybe. 10. 42. A magÆnszemØlyek szÆmÆra nyœjtott szolgÆltatÆsokban rØszes(cid:4)lhetnek magÆnszemØlyek (pØldÆul az orvosi ellÆtÆs) Øs magÆnszemØlyek csoport- jai (pØldÆul az oktatÆs esetØben). E szolgÆltatÆsok jelleg(cid:4)knek megfelelıen nyœjthat(cid:2)k piaci Øs nem piaci keretek k(cid:3)z(cid:3)tt; az egyØn szÆmos eset- ben œgy is hozzÆjuthat az ilyen t(cid:5)pusœ szolgÆltatÆsokhoz, ha valamely piaci egysØghez fordul (Øs kifizeti annak ÆrÆt), de œgy is, hogy az Ællam- hÆztartÆs vagy a hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit szervezetek egyik nem piaci egysØgØhez fordul (ahol a szolgÆltatÆst ingyen vagy majdnem ingyen kapja meg). Piaci egysØgek esetØben a foly(cid:2) ØrtØkek Ærindexszel t(cid:3)rtØnı deflÆlÆsÆt kell alkalmazni, mivel az eltØrı Ærakkal rendelkezı termØkvÆlasztØk vÆl- tozÆsai ekkor mutathat(cid:2)k ki helyesen volument, s nem Ærakat befolyÆsol(cid:2) vÆltozÆskØnt. Az egyØnek rØszØre nyœjtott nem piaci szolgÆltatÆsok esetØben a becs(cid:4)lt kibocsÆtÆs alapulhat mennyisØgi mutat(cid:2)szÆmokon. Az oktatÆs terØn e mutat(cid:2)szÆmok vonatkozhatnak a tanul(cid:2)k Æltal az iskolai oktatÆsban vagy egyØni kØpzØs keretØben igØnybe vett (cid:2)raszÆmra, m(cid:5)g a nem piaci egØszsØg(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok tekintetØben a mutat(cid:2)- szÆmoknak a k(cid:2)rhÆzakban vØgzett kezelØst vagy az orvosok, illetve az Æpol(cid:2)nık felkeresØsØnek szÆmÆt kell t(cid:4)kr(cid:3)zni(cid:4)k. MindkØt esetben meg- jelenik egyfajta minısØgi dimenzi(cid:2) az egy-egy tanul(cid:2)ra, illetve orvosi kezelØs alatt Æll(cid:2) betegre ford(cid:5)tott erıforrÆsok mennyisØgØben. (cid:7)gyelni kell az adatok kellı rØszletezettsØgØre annak ØrdekØben, hogy mindegyik relevÆns mutat(cid:2)szÆm a k(cid:3)ltsØgek vonatkozÆsÆban a lehetı leghomo- gØnebb legyen. A termØk(cid:3)sszetØtel vÆltozÆsai csakis ekkor mutathat(cid:2)k ki helyesen volumenvÆltozÆskØnt. Az egyØnek rØszØre nyœjtott szolgÆltatÆsok esetØben a kibocsÆtÆs Øs a fogyasztÆs volumenvÆltozÆsait elvben e szolgÆltatÆsok felhasznÆlÆsa alap- jÆn kell mØrni, (cid:5)gy elker(cid:4)lhetı, hogy piaci vagy nem piaci jellegtıl f(cid:4)ggıen ugyanolyan szolgÆltatÆsok elszÆmolÆsa k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı kritØriumok figyelembevØtelØvel t(cid:3)rtØnjen. TermØszetesen minden minısØgi vÆltozÆst volumenvÆltozÆskØnt kell kezelni, ez azonban egyarÆnt vonatkozik a magÆnszemØlyeknek nyœjtott piaci Øs a nem piaci szolgÆltatÆsokra. 10. 43. A tisztÆn k(cid:3)z(cid:3)ssØgi szolgÆltatÆsokat az ÆllamhÆztartÆs biztos(cid:5)tja a lakossÆg egØsze rØszØre. E szolgÆltatÆsok tulajdonkØppen az olyan tevØkeny- sØgek szØles k(cid:3)rØt (cid:3)lelik fel, mint az ÆltalÆnos k(cid:3)zigazgatÆs, honvØdelem, k(cid:4)l(cid:4)gyek, igazsÆgszolgÆltatÆs Øs a rendırsØg munkÆja, vÆrostervezØs Øs k(cid:3)rnyezetvØdelem, gazdasÆgpolitika stb. Mivel e szolgÆltatÆsokat k(cid:3)z(cid:3)sen, k(cid:3)zvetett m(cid:2)don Øs folyamatosan fogyasztjÆk, ezØrt kibocsÆtÆsuk volumene hasznos(cid:5)tÆsuk mØrtØkØvel nem mØrhetı. 10. 44. A gyakorlatban az egyØnek szÆmÆra nyœjtott nem piaci szolgÆltatÆsokhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) megb(cid:5)zhat(cid:2) mennyisØgi mutat(cid:2)szÆmok nem Ællnak ren- delkezØsre, ezØrt elıfordulhat, hogy e szolgÆltatÆsok volumenØt ugyanazokkal a m(cid:2)dszerekkel kell mØrni, mint a tisztÆn k(cid:3)z(cid:3)ssØgi szolgÆltatÆ- sok esetØben. Ilyenkor e kibocsÆtÆs k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı k(cid:3)ltsØgelemeinek vÆltozatlan Æras ØrtØkelØsØbıl kell kiindulni, azaz: a) foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs; b) munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem; 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 297 c) az egyØb termelØsi tÆmogatÆsokkal cs(cid:3)kkentett egyØb termelØsi ad(cid:2)k; d) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse. A kibocsÆtÆs mØrØse helyett a rÆford(cid:5)tÆsok mØrØse azt jelenti, hogy a termelØkenysØg elemzØsØre nincsen lehetısØg. 10. 45. A vÆltozatlan Æras foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs kiszÆm(cid:5)tÆsa k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sebb elmØleti problØmÆkat nem vet fel, mivel a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs Æru- khoz Øs piaci szolgÆltatÆsokhoz kapcsol(cid:2)dik. A szÆm(cid:5)tÆs elvØgezhetı akÆr a foly(cid:2)ØrtØkeknek a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs ÆrindexØvel t(cid:3)rtØnı deflÆlÆsÆval, akÆr a bÆzisØvi Ærakon œjraØrtØkelt mennyisØgek alapjÆn. 10. 46. A nem piaci szolgÆltatÆsokat nyœjt(cid:2) Ægazatokban a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem Øs az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØnek vÆltozatlan Ærakon t(cid:3)rtØnı kiszÆm(cid:5)tÆsa a 10. 53. Øs 10. 54. pontban ismertetett ÆltalÆnos m(cid:2)dszerekkel t(cid:3)rtØnik. Az egyØb termelØsi ad(cid:2)k gyakorta olyan t(cid:5)pusœak, hogy (cid:3)sszef(cid:4)ggØsbe hozhat(cid:2)ak valamilyen mennyisØgi mutat(cid:2)szÆmmal, pl. a foglalkoztatÆs volumenØvel vagy a hasznÆlatban lØvı gØpkocsik szÆmÆ- val. TermØk- Øs importad(cid:2)k Øs -tÆmogatÆsok 10. 47. Az Ær- Øs volumenindexek szÆm(cid:5)tÆsÆnak integrÆlt rendszere lØnyegØben az Ærukkal Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek k(cid:3)rØre korlÆtoz(cid:2)dik, ez azonban nem zÆrja ki annak lehetısØgØt, hogy bizonyos egyØb tranzakci(cid:2)k esetØben ki lehessen szÆm(cid:5)tani az Ær- Øs a volu- menvÆltozÆsok mØrıszÆmait. Ezzel a lehetısØggel k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen bizonyos gazdasÆgi mßveletekben szereplı Æruk Øs szolgÆltatÆsok mennyisØgØhez vagy ØrtØkØhez k(cid:3)zvetlen(cid:4)l kapcsol(cid:2)d(cid:2) ad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok esetØn kell Ølni. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆkban ezek ØrtØkei explicit m(cid:2)don sze- repelnek. Az alÆbbiakban bemutatott elszÆmolÆsi szabÆlyok alkalmazÆsÆval az ad(cid:2)k Øs a tÆmogatÆsok azon kateg(cid:2)riÆihoz nyerhetıek Ær- Øs volumenindexek, amelyek az Æruk Øs szolgÆltatÆsok egyenlegØn szerepelnek, nevezetesen: a) termØkad(cid:2)k a H(cid:6)A kivØtelØvel (D. 212 Øs D. 214); b) termØktÆmogatÆsok (D. 31); c) hozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (D. 211). 10. 48. Azokkal az ad(cid:2)kkal a legegyszerßbb a helyzet, amelyek a gazdasÆgi mßvelet tÆrgyÆt kØpezı termØk mennyisØgi egysØgØre vet(cid:5)tve fix (cid:3)sszeget kØpviselnek. Az ilyen ad(cid:2)b(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) bevØtel ØrtØke a k(cid:3)vetkezıktıl f(cid:4)gg: a) a gazdasÆgi mßveletben rØszt vevı termØkek mennyisØge; b) a termØkegysØgre kivetett ad(cid:2)(cid:3)sszeg. Az ØrtØkvÆltozÆs felbontÆsa annak kØt (cid:3)sszetevıjØre gyakorlatilag semmifØle problØmÆt nem okoz. A volumen vÆltozÆsÆt a megad(cid:2)ztatott ter- mØkek mennyisØgØnek vÆltozÆsa hatÆrozza meg, az ÆrvÆltozÆs a termØkegysØgre kivetett ad(cid:2) (cid:3)sszegØtıl, annak vÆltozÆsÆt(cid:2)l f(cid:4)gg. 10. 49. Gyakoribb az az eset, amikor az ad(cid:2) a gazdasÆgi mßvelet ØrtØkØnek bizonyos szÆzalØkÆt teszi ki. Az ilyen ad(cid:2)b(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) bevØtel ØrtØkØt a k(cid:3)vetkezık hatÆrozzÆk meg: a) a gazdasÆgi mßveletben rØszt vevı termØkek mennyisØge; b) a gazdasÆgi mßveletben rØszt vevı termØkek Æra; c) az ad(cid:2)kulcs (szÆzalØkban kifejezve). Az ad(cid:2)zÆs alapjÆt jelentı Ær a termØk ÆrÆnak Øs az ad(cid:2)kulcsnak a szorzata. Az ilyen t(cid:5)pusœ ad(cid:2)j(cid:3)vedelem ØrtØkvÆltozÆsa szintØn felbonthat(cid:2) a megad(cid:2)ztatott termØkek mennyisØgi vÆltozÆsa Æltal meghatÆrozott volumenvÆltozÆsra Øs a termØkegysØgre jut(cid:2) ad(cid:2) vÆltozÆsÆnak megfelelı ÆrvÆltozÆsra (b (cid:1) c). 10. 50. A volumenben mØrt termØkad(cid:2)k (cid:3)sszege (a H(cid:6)A kivØtelØvel) (D. 215 Øs D. 214) a termelt vagy importÆlt termØkmennyisØgnek Øs a bÆzisØvi ter- mØkegysØgre jut(cid:2) ad(cid:2) ØrtØkØnek a szorzatÆval egyenlı, illetve a bÆzisØvi Ærakon œjraØrtØkelt kibocsÆtÆs Øs import ØrtØkØnek a bÆzisØv ad(cid:2)kul- csaival t(cid:3)rtØnı beszorzÆsa rØvØn nyert ØrtØkkel. Figyelembe kell venni, hogy a termØkegysØgre jut(cid:2) ad(cid:2)k k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı felhasznÆlÆsok esetØn eltØ- rıek lehetnek. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk figyelembe veszik ezt. 10. 51. Hasonl(cid:2)kØppen a volumenben mØrt termØktÆmogatÆsok (D. 31) (cid:3)sszege is a termelt vagy importÆlt termØkmennyisØgnek Øs a bÆzisØvi termØ- kegysØgre jut(cid:2) tÆmogatÆs ØrtØkØnek szorzatÆval egyenlı, illetve a bÆzisØvi Ærakon œjraØrtØkelt kibocsÆtÆs Øs import ØrtØkØnek a bÆzisØv tÆmo- gatÆsi rÆtÆival t(cid:3)rtØnı beszorzÆsa rØvØn nyert ØrtØkkel, figyelembe vØve, hogy a tÆmogatÆs k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı felhasznÆlÆsok esetØn mÆs Øs mÆs lehet. 298 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 10. 52. A termØkek H(cid:6)`-jÆt (D. 211) œgy a teljes gazdasÆg, mint az egyes nemzetgazdasÆgi Ægazatok Øs egyØb felhasznÆl(cid:2)k vonatkozÆsÆban nett(cid:2) alapon kell kiszÆm(cid:5)tani, Øs csak a le nem vonhat(cid:2) H(cid:6)`-ra vonatkoz(cid:2)an. Ez egyenlı a termØkekre szÆmlÆzott H(cid:6)A Øs e termØkek felhasznÆl(cid:2)i Æltal levonhat(cid:2) H(cid:6)A k(cid:3)zti k(cid:4)l(cid:3)nbsØggel. A termØkek H(cid:6)`-ja azonban az (cid:3)sszes le nem vonhat(cid:2) H(cid:6)A (cid:3)sszegekØnt is meghatÆrozhat(cid:2), amelyet a felhasznÆl(cid:2)knak kell megfizetni(cid:4)k. A vÆltozatlan Ærakon szÆm(cid:5)tott, le nem vonhat(cid:2) H(cid:6)A (cid:3)sszege a bÆzisØvben ØrvØnyes H(cid:6)A-kulcsoknak a bÆzisØv Ærain ØrtØkelt folyamatokra t(cid:3)rtØnı alkalmazÆsÆval szÆm(cid:5)that(cid:2) ki. Ennek megfelelıen a H(cid:6)A-kulcs foly(cid:2) Øvi vÆltozÆsai a le nem vonhat(cid:2) H(cid:6)`-nak nem a volumenindexØ- ben, hanem az ÆrindexØben fognak t(cid:4)kr(cid:3)zıdni. A szÆmlÆzott H(cid:6)`-n bel(cid:4)l a levonhat(cid:2) H(cid:6)A arÆnya, k(cid:3)vetkezØskØppen a le nem vonhat(cid:2) H(cid:6)`-Ø is a k(cid:3)vetkezık miatt vÆltozhat: a) b) a H(cid:6)A visszaigØnylØsØre val(cid:2) jogosultsÆg megvÆltozÆsa miatt, ami az ad(cid:2)jogszabÆlyok azonnal vagy bizonyos idı elteltØvel ØrvØnybe lØpı vÆltozÆsaib(cid:2)l fakad; vagy a termØk felhasznÆlÆs szerinti megoszlÆsÆnak vÆltozÆsai miatt (pl. nı azon felhasznÆlÆsok rØszarÆnya, amely utÆn a H(cid:6)A visszaigØ- nyelhetı). A levonhat(cid:2) H(cid:6)A (cid:3)sszegØnek azt a vÆltozÆsÆt, amely a H(cid:6)A-visszaigØnylØs jogÆnak megvÆltozÆsÆb(cid:2)l ered, az ismertetett m(cid:2)dszer seg(cid:5)tsØ- gØvel az ad(cid:2)zÆs alapjÆt jelentı Ær vÆltozÆsakØnt kell kezelni, akÆrcsak a szÆmlÆzott H(cid:6)A-kulcs vÆltozÆsait. MÆsrØszrıl viszont a levonhat(cid:2) H(cid:6)A (cid:3)sszegØnek az a vÆltozÆsa, amely a termØk felhasznÆlÆs szerinti megoszlÆsÆnak m(cid:2)dosulÆsÆb(cid:2)l fakad, a levonhat(cid:2) H(cid:6)A volumenvÆltozÆsÆt jelenti, aminek a H(cid:6)A volumenindexØben kell t(cid:4)kr(cid:3)zıdnie. `ll(cid:2)eszk(cid:1)z(cid:1)k ØrtØkcs(cid:1)kkenØse 10. 53. Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse volumenØnek kiszÆm(cid:5)tÆsa nem jÆr tœl sok problØmÆval, ha az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny (cid:3)sszetØtelØrıl megfelelı adatok Ællnak rendelkezØsre. A legt(cid:3)bb orszÆgban alkalmazott folyamatos leltÆrozÆs m(cid:2)dszere a foly(cid:2) Æron szÆm(cid:5)tott Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)k- kenØsØnek becslØsØvel kapcsolatban mÆr jelzi, hogy az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny ØrtØkØt vÆltozatlan Æron kell kiszÆm(cid:5)tani. Ahhoz, hogy az eredeti beszerzØsi k(cid:3)ltsØg alapjÆn szÆm(cid:5)tott ØrtØkelØsbıl kiindulva el lehessen jutni a p(cid:2)tlÆsi k(cid:3)ltsØgen szÆm(cid:5)tott ØrtØkelØsig, elısz(cid:3)r is a t(cid:3)bb k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı idıszak sorÆn beszerzett Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)ket egysØgesen, homogØn bÆzison, vagyis bÆzisØvi Ærakon kell ØrtØkelni. EzØrt az eljÆrÆs nyo- mÆn nyert Ær- Øs volumenindexek seg(cid:5)tsØgØvel kiszÆm(cid:5)that(cid:2) az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØnek vÆltozatlan Æras ØrtØke, valamint a hozzÆ kap- csol(cid:2)d(cid:2) Ærindex. Az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny folyamatos leltÆrozÆsa hiÆnyÆban a vÆltozatlan Ærakon szÆm(cid:5)tott Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØnek vÆltozÆsÆt a termØ- kek szerint felosztott brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs adataib(cid:2)l nyert, Ærindexekkel deflÆlt, foly(cid:2) Æras adatok jelentik. Ebben az esetben figye- lembe kell venni a beszerzett Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆllomÆnyÆnak Øletkor szerinti (cid:3)sszetØtelØt. MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:1)vedelem 10. 54. A munkavÆllal(cid:2)k Æltal kifejtett munkaerı-rÆford(cid:5)tÆs volumenØnek mØrØse cØljÆb(cid:2)l a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem mennyisØgi egysØgØt egy adott t(cid:5)pusœ Øs szintß szakismeret birtokÆban elvØgzett, egy (cid:2)rÆnyi munka jelentheti. Ahogy az Æruk Øs a szolgÆltatÆsok esetØben, a munkavØgzØsnØl is lØteznek minısØgi k(cid:4)l(cid:3)nbsØgek, Øs ennek mennyisØgi arÆnyait a munkavØgzØs minden egyes t(cid:5)pusÆra ki kell szÆm(cid:5)tani. A k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusœ munkÆkhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) Ær az (cid:2)rabØr, amely k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusœ munkÆk esetØn termØszetesen k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı. Az elvØgzett munka volumenmØrtØke kiszÆm(cid:5)that(cid:2) a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusœ munkÆkhoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) mennyisØgi arÆnyok sœlyozott ÆtlagakØnt, amelyet az elızı esztendı vagy egy meg- hatÆrozott bÆzisØv munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelme alapjÆn kell sœlyozni. A mÆsik megoldÆst bØrtarifaindexek kiszÆm(cid:5)tÆsa jelentheti; a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı t(cid:5)pusœ munkÆk vonatkozÆsÆban ki kell szÆm(cid:5)tani az (cid:2)rabØrek arÆnyos sœlyozott ÆtlagÆt, ismØt csak a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmet hasznÆlva fel a sœlyozÆs alapjÆul. Ha a Laspeyres-volumenindex kiszÆm(cid:5)tÆsa k(cid:3)zvetett m(cid:2)don, a foly(cid:2) ØrtØken szÆm(cid:5)tott munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem vÆltozÆsai- nak az Ætlagos (cid:2)rabØrvÆltozÆs indexØvel vØgzett deflÆlÆsa œtjÆn t(cid:3)rtØnik, akkor az ut(cid:2)bbi Paasche-t(cid:5)pusœ index. 10. 55. A munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem reÆl vÆsÆrl(cid:2)erejØnek mØrØsØnØl a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmet olyan indexszel kell deflÆlni, amelyben t(cid:4)kr(cid:3)zıdnek e j(cid:3)vedelmek felhasznÆlÆsi m(cid:2)djai. Az e cØlra kivÆlasztott Ærindex ÆltalÆban az egyØni fogyasztÆsi kiadÆs implicit deflÆtora, vagy a fogyaszt(cid:2)i Ærindex. Termelt Æll(cid:2)eszk(cid:1)z-ÆllomÆny Øs kØszletek 10. 56. A termelt Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny Øs a kØszletek vÆltozatlan Æras adataira is sz(cid:4)ksØg van. Az elıbbi esetØben ilyen adatok, amelyek a tıke-termelØs hÆnyadosok kiszÆm(cid:5)tÆsÆhoz sz(cid:4)ksØgesek, akkor Ællnak rendelkezØsre, ha a folyamatos leltÆrozÆs m(cid:2)dszerØvel t(cid:3)rtØnik az ØrtØkelØs. EgyØb ese- tekben az eszk(cid:3)zÆllomÆny ØrtØkØre vonatkoz(cid:2) informÆci(cid:2)k a termelıktıl szerezhetık be, Øs a deflÆlÆs az Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsnÆl alkalma- zott Ærindexekkel vØgezhetı el az ÆllomÆny kor(cid:3)sszetØtelØnek figyelembevØtelØvel. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 299 A kØszletvÆltozÆs a kØszleten lØvı tØtelek ØrtØkØnek felel meg, levonva a kØszletekbıl adott idıszak alatt kiker(cid:4)lı tØtelek ØrtØkØt, tovÆbbÆ a kØszletezett termØkekben bek(cid:3)vetkezı szokÆsos vesztesØgek ØrtØkØt. A vÆltozatlan Æras becslØsek ezen (cid:3)sszetevık deflÆlÆsÆval vØgezhetık. Amikor a kØszletek volumen- Øs ÆrvÆltozÆsai viszonylag rendszeresek, akkor a kØszletvÆltozÆsok becs(cid:4)lt adataihoz a kØszletek volumenvÆltozÆ- sÆnak a foly(cid:2) Øv vagy a bÆzisØv ÆtlagÆraival t(cid:3)rtØnı beszorzÆsÆval is el lehet jutni. A mÆsik alternat(cid:5)va szerint, amely egyidejßleg kereszt-ellen- ırzØsi lehetısØget is jelent, a kØszletvÆltozÆsok becs(cid:4)lt adatai az idıszak kezdetØn, illetve vØgØn meglØvı kØszletÆllomÆny k(cid:4)l(cid:3)nbsØgekØnt is meghatÆrozhat(cid:2)ak. Ehhez a kØszletek ØrtØkØt – cs(cid:3)kkentve azt a termelık szÆmlÆi alapjÆn vØgzett ÆtØrtØkelØssel – akÆr foly(cid:2) Øvi, akÆr bÆzisØvi ÆtlagÆrakon œjra kell ØrtØkelni. Foly(cid:2) Øvi ÆtlagÆrak esetØn az ØrtØk a kØszletek foly(cid:2) Æron szÆm(cid:5)tott volumenvÆltozÆsait mØri. Ha az ÆtlagÆrak a bÆzisØvre vonatkoznak, akkor az ØrtØk a kØszletek bÆzisØvi Ærakon szÆm(cid:5)tott volumenvÆltozÆsainak felel meg. A teljes gazdasÆg reÆlj(cid:1)vedelem-mutat(cid:2)i 10. 57. A j(cid:3)vedelemfolyamatokat nem lehet Ær- Øs mennyisØgi (cid:3)sszetevıkre felosztani, ennØlfogva Ær- Øs volumenindexek sem hatÆrozhat(cid:2)k meg ugya- nœgy, mint a korÆbban bemutatott gazdasÆgi folyamatok Øs ÆllomÆnyok esetØben. A j(cid:3)vedelemÆramlÆsokat reÆlØrtØkben csak akkor lehet mØrni, ha a foly(cid:2) Æras j(cid:3)vedelmek deflÆlÆsÆhoz hasznÆlt Ærindex meghatÆrozÆsÆhoz olyan kosarat ((cid:3)sszetØtelt) siker(cid:4)l kialak(cid:5)tani, tehÆt olyan Æruk Øs szolgÆltatÆsok ker(cid:4)lnek a kosÆrba, amelyekre a j(cid:3)vedelmeket meghatÆroz(cid:2)an ford(cid:5)tjÆk. A vÆlasztÆs minden esetben esetleges, hiszen az adott idıszakban szerzett j(cid:3)vedelmet ritkÆn k(cid:3)ltik kifejezetten az adott idıszak sorÆn vÆsÆrlÆsokra. A j(cid:3)vedelmek bizonyos rØsze megtakar(cid:5)t- hat(cid:2) kØsıbbi vÆsÆrlÆsok cØljÆra, illetve az idıszak folyamÆn vØgrehajtott vÆsÆrlÆsok rØszben a korÆbbi megtakar(cid:5)tÆsokb(cid:2)l finansz(cid:5)rozhat(cid:2)ak. 10. 58. A vÆltozatlan Ærakon szÆm(cid:5)tott brutt(cid:2) hazai termØk az (cid:3)sszes termelØs (m(cid:5)nusz foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs) volumenØt mØri a teljes gazdasÆg szintjØn. A rezidensek (cid:3)sszes reÆlj(cid:3)vedelmØt nemcsak ez a termelØsi volumen befolyÆsolja, hanem az export Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ldrıl szÆrmaz(cid:2) import egymÆshoz viszony(cid:5)tott arÆnya is. Ha a cserearÆnyok javulnak, akkor kevesebb exportra van sz(cid:4)ksØg az import adott volumenØnek ellentØtele- zØsØhez, s (cid:5)gy a hazai termelØs adott szintjØn Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat az exportb(cid:2)l fogyasztÆsi vagy felhalmozÆsi cØlra Æt lehet csoportos(cid:5)- tani. 10. 59. A brutt(cid:2) hazai reÆlj(cid:3)vedelem ØrtØke egyenlı a k(cid:4)lkereskedelembıl szÆrmaz(cid:2) nyeresØg Øs a brutt(cid:2) hazai termØk vÆltozatlan Æras ØrtØkØnek az (cid:3)sszegØvel. A k(cid:4)lkereskedelembıl szÆrmaz(cid:2) nyeresØg – vagy adott esetben vesztesØg – meghatÆrozÆsa a k(cid:3)vetkezı: T = X – M P (cid:1) X Px – – (cid:2) M Pm tehÆt az importtal cs(cid:3)kkentett export foly(cid:2) egyenlege P Ærindexszel deflÆlva, levonva ebbıl az export deflÆlt ØrtØke Øs az import deflÆlt ØrtØke k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØget. A megfelelı P deflÆtor kivÆlasztÆsa az egyes orszÆgok statisztikai hat(cid:2)sÆgainak feladata, figyelembe vØve az adott orszÆgra jellemzı k(cid:3)r(cid:4)lmØnyeket. Amennyiben a k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek folytÆn a deflÆtor kivÆlasztÆsÆt bizonytalansÆg (cid:3)vezi, œgy val(cid:2)sz(cid:5)nßleg az import- Øs az exportÆrindexek Ætlaga jelentheti a megfelelı deflÆtort. 10. 60. A reÆlj(cid:3)vedelem aggregÆtumai a k(cid:3)vetkezı tÆblÆzatban felt(cid:4)ntetett m(cid:2)don hatÆrozhat(cid:2)ak meg. VÆltozatlan Ærakon szÆm(cid:5)tott brutt(cid:2) hazai termØk plusz egyenlı plusz m(cid:6)nusz egyenlı plusz m(cid:6)nusz egyenlı m(cid:6)nusz egyenlı a cserearÆnyok vÆltozÆsa miatti kereskedelmi nyeresØg vagy vesztesØg brutt(cid:2) hazai reÆlj(cid:3)vedelem k(cid:4)lf(cid:3)ldtıl kapott elsıdleges reÆlj(cid:3)vedelem k(cid:4)lf(cid:3)ldre fizetett elsıdleges reÆlj(cid:3)vedelem brutt(cid:2) nemzeti reÆlj(cid:3)vedelem k(cid:4)lf(cid:3)ldtıl kapott foly(cid:2) reÆltranszferek k(cid:4)lf(cid:3)ldre fizetett foly(cid:2) reÆltranszferek rendelkezØsre Æll(cid:2) brutt(cid:2) nemzeti reÆlj(cid:3)vedelem vÆltozatlan Æron szÆm(cid:5)tott Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse rendelkezØsre Æll(cid:2) nett(cid:2) nemzeti reÆlj(cid:3)vedelem. 300 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet A nemzeti reÆlj(cid:3)vedelem k(cid:4)l(cid:3)nfØle aggregÆtumainak meghatÆrozÆsÆhoz a k(cid:4)lf(cid:3)ldrıl kapott, illetve a k(cid:4)lf(cid:3)ldre fizetett elsıdleges j(cid:3)vedelmeket Øs foly(cid:2) transzfereket a brutt(cid:2) hazai vØgsı felhasznÆlÆs indexØvel kell deflÆlni. A rendelkezØsre Æll(cid:2) nett(cid:2) nemzeti reÆlj(cid:3)vedelem meghatÆrozÆ- sÆhoz annak brutt(cid:2) ØrtØkØbıl le kell vonni a vÆltozatlan Ærakon szÆm(cid:5)tott Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØsØt. AZ INDEXSZ`MK(cid:7)PLETEK (cid:7)S A B`ZIS(cid:7)V KIV`LASZT`SA 10. 61. Az alkalmazni k(cid:5)vÆnt indexszÆmok t(cid:5)pusÆt illetıen az Ær- Øs volumenindexek integrÆlt rendszerØnek lØtrehozÆsa tudatos vÆlasztÆssal jÆr. 10. 62. Az Øves volumenvÆltozÆsok mØrØsØre leginkÆbb a Fisher-volumenindex alkalmas, amely a Laspeyres- Øs a Paasche-indexek mØrtani Ætlaga. A hosszabb tÆvon lezajl(cid:2) volumenvÆltozÆst lÆncolÆssal, vagyis az Øvrıl Øvre bek(cid:3)vetkezı volumenvÆltozÆsok kumulÆlÆsÆval lehet meghatÆrozni. 10. 63. Az Øvrıl Øvre bek(cid:3)vetkezı ÆrvÆltozÆsok legelterjedtebb mØrıszÆma a Fisher-Ærindex. A hosszabb idıszakok ÆrvÆltozÆsainak mØrtØkØt az Øves Ærindexek lÆncolÆsÆval lehet megkapni. 10. 64. Azok a lÆncindexek, amelyek a volumenvÆltozÆsok mØrØsØre a Laspeyres-volumenindexeket, az Øves ÆrvÆltozÆsok mØrØsØre pedig a Paasche- Ærindexeket hasznÆljÆk, megfelelıek a Fisher-indexek k(cid:3)rØben. 10. 65. BÆr a volumen- Øs ÆrvÆltozÆsok mØrØsØnØl a lÆncindexek hasznÆlata terjedt el, tudomÆsul kell venni, hogy az (cid:5)gy fellØpı addit(cid:5)v konzisztencia hiÆnya sœlyos hÆtrÆnyt jelenthet az elemzØsek szÆmos vÆlfaja esetØben. Adott aggregÆtumot az (cid:3)sszetevık (cid:3)sszegekØnt kell meghatÆrozni. Az addit(cid:5)vitÆs megk(cid:3)veteli, hogy ez az azonossÆg akkor is fennÆlljon, ami- kor valamely aggregÆtumot vagy annak valamely (cid:3)sszetevıjØt egy adott bÆzisidıszakban volumenindexek bevonÆsÆval kell idıre extrapolÆlni. 10. 66. EzØrt tehÆt ajÆnlatos, hogy a fı aggregÆtumokra vonatkoz(cid:2) lÆncindexek mellett rØszletes vÆltozatlan Æras adatok is kØsz(cid:4)ljenek, vagyis a foly(cid:2) Øv mennyisØgeinek bÆzisØvi Ærakon t(cid:3)rtØnı k(cid:3)zvetlen ÆtØrtØkelØse is rendelkezØsre Ælljon. A szÆmlÆk vÆltozatlan Æras adatainak becslØsØt a lehetı legnagyobb rØszletezettsØggel kell vØgezni annak ØrdekØben, hogy az adatok konzisz- tensek legyenek az Ær- Øs volumenindexek szÆm(cid:5)tÆsÆnak integrÆlt rendszerØnek keretein bel(cid:4)l. A forrÆs-felhasznÆlÆs tÆblÆk kØpezik a k(cid:3)zponti, fogalmi Øs statisztikai keretet valamennyi vÆltozatlan Æras mØrıszÆm szÆmÆra. A k(cid:5)sØrı tÆblÆkban talÆlhat(cid:2)k a kiegØsz(cid:5)tı adatok. MindazonÆltal a vÆltozatlan Æras sorokat idınkØnt œj bÆzisra kell ÆtszÆmolni. Az ESA 1995-tıl alkalmazza a bÆzisØv (cid:3)tØvenkØnt t(cid:3)rtØnı vÆltÆ- sÆnak elvØt. BÆzisØv vÆltÆsÆnÆl a rØgi ÆrbÆzison alapul(cid:2) adatokat szokÆs inkÆbb az œj ÆrbÆzisra Øp(cid:4)lı adatokhoz kapcsolni, s nem az elızı bÆzisØv szerint ÆtØrtØkelni az adatokat. Amikor a bÆzisØv aktualizÆlÆsa megt(cid:3)rtØnik, az addit(cid:5)v jelleg elvØsz az (cid:3)sszekapcsolÆs miatt. 10. 67. Amikor a bÆzisØvi ØrtØkek extrapolÆlÆsa volumenlÆncindexszel t(cid:3)rtØnik, a felhasznÆl(cid:2)kat informÆlni kell arr(cid:2)l, hogy miØrt nincs meg az adatok k(cid:3)z(cid:3)tt az additivitÆs. A nem addit(cid:5)v „vÆltozatlan Æras” adatok korrekci(cid:2) nØlk(cid:4)l ker(cid:4)lnek nyilvÆnossÆgra. Ez a m(cid:2)dszer ÆtlÆthat(cid:2), Øs jelzi a felhasznÆl(cid:2)k felØ a prob- lØma mØrtØkØt. Mindez nem zÆrja ki eleve annak a lehetısØgØt, hogy elıÆllhatnak olyan k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek, amelyek k(cid:3)z(cid:3)tt az adatsorok (cid:3)sszeÆll(cid:5)t(cid:2)i jobbnak vØlik az eltØrØsek kik(cid:4)sz(cid:3)b(cid:3)lØsØt (eliminÆlÆsÆt) az adatok ÆltalÆnos (cid:3)sszhangjÆnak jav(cid:5)tÆsa ØrdekØben. T(cid:7)RBELI `R- (cid:7)S VOLUMENINDEXEK 10. 68. Az Ærak Øs volumenek orszÆgok k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsÆnÆl a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı nemzeti fizetıeszk(cid:3)z(cid:3)k (cid:3)sszevetØsØbıl ad(cid:2)d(cid:2) nehØzsØgek jelentenek problØmÆt. A valutaÆrfolyamok nem alkalmasak erre a cØlra egyrØszt azØrt, mert nem elØggØ stabilak, mÆsrØszt nem is t(cid:4)kr(cid:3)zik megfelelıen a vÆsÆrl(cid:2)erıben mutatkoz(cid:2) k(cid:4)l(cid:3)nbsØgeket, ezØrt olyan m(cid:2)dszert kell alkalmazni, amelyik hasonl(cid:5)t az egy orszÆgon bel(cid:4)li idıbeli (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆ- soknÆl alkalmazott m(cid:2)dszerre. EzØrt az Ær- Øs volumenindexeket orszÆgpÆrok k(cid:3)z(cid:3)tt kell (cid:3)sszeÆll(cid:5)tani ugyanolyan t(cid:5)pusœ indexet alkalmazva, mint az egyes idıszakok k(cid:3)z(cid:3)tti vÆltozÆsok mØrØsØnØl. A Øs B orszÆg k(cid:3)z(cid:4)l bÆrmelyik adhatja a sœlyokat; az A orszÆg ØrtØkadatai a Laspeyres- indexhez, a B orszÆgØ pedig a Paasche-indexhez adjÆk a sœlyokat. 10. 69. Amennyiben a kØt orszÆg gazdasÆga nagymØrtØkben eltØr egymÆst(cid:2)l, œgy e kØt indexszÆm k(cid:3)z(cid:3)tt nagy lehet a k(cid:4)l(cid:3)nbsØg, Øs az eredmØnyek tœlsÆgosan f(cid:4)gghetnek att(cid:2)l, hogy melyik orszÆg van kivÆlasztva. EzØrt az ESA a kØtoldalœ (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsokhoz a kettı k(cid:3)z(cid:3)tt elhelyezkedı Fisher-index alkalmazÆsÆt (cid:5)rja elı. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 301 10. 70. Az egymÆst(cid:2)l lØnyegesen eltØrı gazdasÆgi helyzetek k(cid:3)zvetlen mennyisØgi (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsa igen problematikus lenne, ezØrt a leginkÆbb elfo- gadhat(cid:2) megoldÆst a foly(cid:2) Æras ØrtØkadatok Ærindexekkel t(cid:3)rtØnı deflÆlÆsa jelenti. Ez ØrvØnyes az idıbeli (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsokra is, de a nem- zetk(cid:3)zi (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsokra mØg hangsœlyosabban. A termØkek megfelelı specifikÆlÆsÆval Øs meghatÆrozÆsÆval az adott Ærindexek kiszÆm(cid:5)tha- t(cid:2)ak az egyes orszÆgokban vØgzett ÆrfelmØrØsek sorÆn gyßjt(cid:3)tt informÆci(cid:2)k alapjÆn. Mivel az Ærak meghatÆrozÆsa nemzeti fizetıeszk(cid:3)zben t(cid:3)rtØnik, az Ærindexek ØrtelmezØsØhez sz(cid:4)ksØg van a vÆsÆrl(cid:2)erı-paritÆs (PPP) fogalmÆnak bevezetØsØre. Adott termØkre vonatkoz(cid:2)an az A Øs B orszÆg valutÆja k(cid:3)z(cid:3)tti PPP azt fejezi ki, hogy B orszÆg egysØgnyi nemzeti fizetıeszk(cid:3)zØØrt megvÆsÆrolhat(cid:2) adott termØk esetØben A orszÆgban mennyi nemzeti fizetıeszk(cid:3)zre van sz(cid:4)ksØg. A k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szintß termØkcsoportokra, majd ez utÆn az aggregÆlÆs magasabb szintjein, egØszen a GDP-ig terjedıen a PPP-ket az egyes termØkek PPP-inek teljes fogyasztÆson bel(cid:4)li rØszarÆnyÆval sœlyozott Ætlaga adja meg. KØt orszÆg viszonylatÆban ØrvØnyes Ærsz(cid:5)nvonalindexet a relevÆns PPP-index Øs a kØt Ørintett fizetıeszk(cid:3)z k(cid:3)z(cid:3)tti hivatalos Ærfolyam hÆnyadosa fejezi ki. 10. 71. A nemzetk(cid:3)zi (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsok a nem piaci szolgÆltatÆsok esetØben ugyanazokkal a problØmÆkkal ker(cid:4)lnek szembe, mint amelyek az idıbeli (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsoknÆl is fennÆllnak. Ez azt jelenti, hogy a kibocsÆtÆs mØrØse a rÆford(cid:5)tÆsok (cid:3)sszege alapjÆn t(cid:3)rtØnik. A tØrbeli (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsok- nÆl jelenleg alkalmazott m(cid:2)dszer a vÆsÆrl(cid:2)erı-paritÆsokat e rÆford(cid:5)tÆsok fontosabb elemeire vonatkoz(cid:2) egyedi Ærindexek alapjÆn hatÆrozza meg. A rÆford(cid:5)tÆsok volumenØnek (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsÆn alapul(cid:2) m(cid:2)dszer nem tudja figyelembe venni azokat a termelØkenysØgbeli k(cid:4)l(cid:3)nbsØgeket, amelyek a nem piaci szolgÆltatÆsok k(cid:3)rØben az (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsban rØszt vevı orszÆgok k(cid:3)z(cid:3)tt fennÆllnak. EzØrt fontos tehÆt olyan m(cid:2)dszert kidolgozni, amely a rÆford(cid:5)tÆsok helyett a nem piaci szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆnak volumenØt hasonl(cid:5)tja (cid:3)ssze. Ennek elvben az egyes nem piaci szolgÆltatÆsokra is ugyanœgy megval(cid:2)s(cid:5)that(cid:2)nak kell lennie, mint az idıbeli (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsok esetØben. 10. 72. Az ESA r(cid:3)gz(cid:5)ti, hogy sz(cid:4)ksØg van az egyes orszÆgok Ærainak Øs volumeneinek nemzetk(cid:3)zi (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsÆra. A fı cØl a brutt(cid:2) hazai termØk Øs felhasznÆlÆsai volumenØnek (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsa, mik(cid:3)zben a tranzitivitÆs feltØtelØnek teljes(cid:4)lnie kell. A tranzitivitÆs azt jelenti, hogy C orszÆg Øs A orszÆg (bÆzisorszÆg) k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:3)zvetlen index megegyezik azzal a k(cid:3)zvetett indexszel, amely a B orszÆg Øs A orszÆg (bÆzisorszÆg) k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:3)zvetlen index Øs C orszÆg Øs B orszÆg (bÆzisorszÆg) k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:3)zvetlen index szorzata. 10. 73. A sokoldalœ volumenindexek Øs vÆsÆrl(cid:2)erı-paritÆsok kiszÆm(cid:5)tÆsa az ESA-ban elfogadott megk(cid:3)zel(cid:5)tØs szerint a vizsgÆlt orszÆgok k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszes lehetsØges kØtoldalœ (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsok eredmØnyeibıl indul ki. Az e cØlra felhasznÆlt Fisher-indexek ugyan nem tranzit(cid:5)vak, de a legkisebb nØgyzetek m(cid:2)dszerØnek alkalmazÆsÆval lehetsØges a tranzit(cid:5)v indexekhez legk(cid:3)zelebb Æll(cid:2) Fisher-indexekbıl Æll(cid:2) indexsort (cid:3)sszeÆll(cid:5)tani. Az eredeti Fisher-fØle indexek Øs a k(cid:5)vÆnt tranzit(cid:5)v indexek k(cid:3)z(cid:3)tti eltØrØsek minimalizÆlÆsa rØvØn lehet eljutni az œgynevezett EKS formulÆhoz. 10. 74. Az EKS-index az i. orszÆg Øs k. orszÆg k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszes k(cid:3)zvetett indexet felhasznÆlja, valamint a kØt orszÆg k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:3)zvetlen indexet is. Az i. Øs k. orszÆg k(cid:3)z(cid:3)tti indexet az i. Øs k. orszÆg k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:3)zvetlen index, valamint az i. Øs k. orszÆg k(cid:3)z(cid:3)tti valamennyi lehetsØges k(cid:3)zvetett index mØrtani Ætlaga jelenti. A k(cid:3)zvetlen index az egyes k(cid:3)zvetett indexek sœlyÆhoz kØpest kØtszeres sœllyal szerepel. A tranzitivitÆst œgy lehet elØrni, ha minden mÆs orszÆg szerepel a valamely adott orszÆgpÆrra vonatkoz(cid:2) EKS-indexben. 302 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 11. FEJEZET N(cid:7)PESS(cid:7)G (cid:7)S MUNKAER(cid:6)R`FORD˝T`S 11. 01. OrszÆgok k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsok vagy adott gazdasÆg Ægazatai, szektorai k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsok csak akkor Ørtelmezhetıek, ha a nemzeti szÆmlÆk aggregÆtumait (pØldÆul a brutt(cid:2) hazai termØket, a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsÆt, egy Ægazat hozzÆadott ØrtØkØt vagy a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmet) a nØpessØghez Øs a munkaerı-rÆford(cid:5)tÆs egyes (cid:3)sszetevıihez viszony(cid:5)tjÆk. EzØrt kell az (cid:3)ssznØpessØg, a foglalkoztatÆs, az ÆllÆsok, az (cid:3)sszes ledolgozott munka(cid:2)ra, a teljes munkaidıs egyenØrtØk Øs vÆltozatlan Æras munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem alapjÆn szÆm(cid:5)tott munkaerı- rÆford(cid:5)tÆs adatainak olyan tartalmœ meghatÆrozÆsaival rendelkezni, amelyek szorosan kapcsol(cid:2)dnak a nemzeti szÆmlÆkban hasznÆlt fogalmak- hoz. 11. 02. A rendszer a gazdasÆgi ter(cid:4)let Øs az ØrdekeltsØgi k(cid:3)zpont fogalmainak megfelelıen hatÆrozza meg e kateg(cid:2)riÆkat. 11. 03. A munkaerı-rÆford(cid:5)tÆsok osztÆlyozÆsÆnak ugyanazokon a statisztikai egysØgeken kell alapulniuk, mint amelyek a termelØs elemzØsØnØl hasznÆ- latosak: ezek a szakosodott telephelyek Øs a szervezeti egysØgek. 11. 04. Azok az aggregÆtumok, amelyek a nØpessØg lØtszÆmÆval Øs a munkaerı-rÆford(cid:5)tÆssal kapcsolatosak, Øves adatok. EzØrt az adott Øv Ætlagos nØpessØgszÆmÆval Øs munkaerı-rÆford(cid:5)tÆsÆval kell dolgozni. Amikor egy Øvben t(cid:3)bb felmØrØsre is sor ker(cid:4)l, akkor a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı idıpontokban kapott eredmØnyek ÆtlagÆt kell figyelembe venni. Amikor csak egyetlen vizsgÆlatra ker(cid:4)l sor, akkor fontos megbizonyosodni arr(cid:2)l, hogy a vizsgÆlt peri(cid:2)dus val(cid:2)ban kellıen reprezentat(cid:5)v jellegß-e; az Øv folyamÆn bek(cid:3)vetkezı vÆltozÆsok kezelØsØhez az egØsz Øvre vonatkoz(cid:2) adatok becslØsØnØl a rendelkezØsre Æll(cid:2) legfrissebb infor- mÆci(cid:2)kat kell felhasznÆlni. Amikor pØldÆul a foglalkoztatÆs Ætlagos lØtszÆmÆnak megÆllap(cid:5)tÆsa becslØssel t(cid:3)rtØnik, akkor bizonyos mØrtØkig arra a tØnyre is tekintettel kell lenni, hogy vannak, akik nem dolgoznak egØsz Øvben (ilyenek az alkalmi Øs/vagy idØnymunkÆsok). (cid:9)SSZN(cid:7)PESS(cid:7)G 11. 05. MeghatÆrozÆs: Egy orszÆg (cid:3)ssznØpessØgØt egy adott idıpontban azoknak a belf(cid:3)ldi Øs k(cid:4)lf(cid:3)ldi ÆllampolgÆroknak az (cid:3)sszessØge alkotja, akik az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn tart(cid:2)san letelepedtek, akkor is, ha Ætmenetileg mÆshol tart(cid:2)zkodnak. A lØtszÆm alakulÆsÆnak Øves Ætlaga bizonyos szempontb(cid:2)l megfelelı alapot nyœjt a nemzeti szÆmlÆk vÆltoz(cid:2)inak becslØsØhez, illetve az (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsokban nevezıkØnt t(cid:3)rtØnı felhasznÆlÆshoz. 11. 06. A nemzeti szÆmlÆk az (cid:3)ssznØpessØget a lak(cid:2)hely fogalmÆnak megfelelıen hatÆrozzÆk meg (lÆsd az egysØgekrıl Øs az egysØgek csoportos(cid:5)tÆ- sÆr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) fejezetet). Az tekinthetı egy orszÆgban tart(cid:2)san letelepedett szemØlynek, aki egy Øvig vagy azt meghalad(cid:2) ideig az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn tart(cid:2)zko- dik, illetve szÆndØkozik ott tart(cid:2)zkodni. Egy szemØlyt akkor lehet ideiglenesen tÆvollevınek tekinteni, ha letelepedØse az orszÆgban tart(cid:2)s, de egy ØvnØl nem hosszabb idıtartamra k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n tart(cid:2)zkodik, illetve szÆndØkozik ott tart(cid:2)zkodni. Az egy hÆztartÆshoz (1) tartoz(cid:2) (cid:3)sszes magÆnszemØly ott rezidens, ahol a hÆztartÆs gazdasÆgi ØrdekeltsØgØnek k(cid:3)zpontja megtalÆlhat(cid:2): ez pedig az a hely, ahol a hÆztartÆs lakÆst vagy lakÆsokat tart fenn, amelyet/amelyeket a hÆztartÆs tagjai lak(cid:2)helykØnt kezelnek Øs hasznÆlnak. Egy rezidens hÆztartÆs valamely tagja akkor is rezidens marad, ha gyakran elhagyja az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØt, mivel gazdasÆgi ØrdekeltsØgØ- nek k(cid:3)zpontja abban a gazdasÆgban marad, amelyben a hÆztartÆs rezidens. 11. 07. Egy orszÆg (cid:3)ssznØpessØge a k(cid:3)vetkezı kateg(cid:2)riÆkat tartalmazza: a) az orszÆgban letelepedett sajÆt ÆllampolgÆrok; b) azok a belf(cid:3)ldi ÆllampolgÆrok, akik egy ØvnØl nem hosszabb ideig tart(cid:2)zkodnak k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n (hatÆr menti munkavÆllal(cid:2)k, idØnymunkÆsok, turistÆk, orvosi kezelØs alatt Æll(cid:2) betegek stb. ); (1) A hÆztartÆs fogalmÆt „Az egysØgek Øs az egysØgek csoportos(cid:5)tÆsa” c(cid:5)mß 2. fejezet hatÆrozza meg. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 303 c) idegen ÆllampolgÆrok, akik egy Øvre vagy azt meghalad(cid:2) idıre letelepednek az orszÆgban (az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØgek intØzmØnyeinek Øs az orszÆg f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letØn talÆlhat(cid:2) nemzetk(cid:3)zi civil szervezetek szemØlyi ÆllomÆnyÆt (2) is beleØrtve); d) az orszÆg f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letØn talÆlhat(cid:2) nemzetk(cid:3)zi katonai szervezeteknØl dolgoz(cid:2) k(cid:4)lf(cid:3)ldi katonai ÆllomÆny (2); e) tart(cid:2)s kik(cid:4)ldetØsben az orszÆg ter(cid:4)letØn dolgoz(cid:2) k(cid:4)lf(cid:3)ldi mßszaki kiseg(cid:5)tı szemØlyzet (2), akiket a fogad(cid:2) kormÆny alkalmaz annak a kor- mÆnynak vagy nemzetk(cid:3)zi szervezetnek a nevØben, amelyik a munkÆjukat tØnylegesen finansz(cid:5)rozza. Egy orszÆg (cid:3)ssznØpessØge megegyezØs szerint a k(cid:3)vetkezı szemØlyeket is magÆban foglalja, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy mennyi idıt t(cid:3)ltenek az orszÆg ter(cid:4)letØn k(cid:5)v(cid:4)l: a) diÆkok, akik az orszÆg sajÆt ÆllampolgÆrai, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l k(cid:4)lf(cid:3)ldi tanulmÆnyaik hosszÆt(cid:2)l; b) az orszÆg fegyveres erıinek k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n ÆllomÆsoz(cid:2) tagjai (2); c) sajÆt ÆllampolgÆrok (2), akik az orszÆg f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letØn k(cid:5)v(cid:4)l lØtes(cid:5)tett nemzeti tudomÆnyos bÆzisok ÆllomÆnyÆhoz tartoznak; d) sajÆt ÆllampolgÆrok (2), akik diplomÆciai kik(cid:4)ldetØsben k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n tart(cid:2)zkodnak; e) sajÆt ÆllampolgÆrok (2), akik rØszben vagy teljesen az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn k(cid:5)v(cid:4)l dolgoz(cid:2) halÆszhaj(cid:2)k, egyØb haj(cid:2)k, lØgi jÆrmßvek Øs œsz(cid:2) platformok szemØlyzetØnek tagjai. 11. 08. Ezzel szemben egy orszÆg (cid:3)ssznØpessØge nem foglalja magÆban: a) azokat a k(cid:4)lf(cid:3)ldi ÆllampolgÆrokat, akik egy ØvnØl r(cid:3)videbb ideig tart(cid:2)zkodnak az orszÆg ter(cid:4)letØn (hatÆr menti munkavÆllal(cid:2)k, idØnymun- kÆsok, turistÆk, orvosi kezelØs alatt Æll(cid:2) betegek stb. ); b) az orszÆg azon ÆllampolgÆrait, akik egy Øvig vagy azt meghalad(cid:2) ideig k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n tart(cid:2)zkodnak; c) az orszÆg azon ÆllampolgÆrait, akik katonai ÆllomÆny tagjakØnt k(cid:4)lf(cid:3)ldi telephellyel rendelkezı nemzetk(cid:3)zi szervezeteknØl szolgÆlnak; d) a tart(cid:2)s kik(cid:4)ldetØsben k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n dolgoz(cid:2) hazai mßszaki kiseg(cid:5)tı szemØlyzetet, akiket a fogad(cid:2) kormÆny alkalmaz annak a kormÆnynak vagy nemzeti szervezetnek a nevØben, amely a munkÆjukat tØnylegesen finansz(cid:5)rozza; valamint megegyezØs szerint: a) a k(cid:4)lf(cid:3)ldi diÆkokat, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l az orszÆgban elt(cid:3)lt(cid:3)tt tanulmÆnyaik hosszÆt(cid:2)l; b) valamely idegen orszÆg fegyveres erıinek az orszÆgban ÆllomÆsoz(cid:2) tagjait; c) az orszÆg f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letØn elhelyezkedı k(cid:4)lf(cid:3)ldi tudomÆnyos bÆzisok k(cid:4)lf(cid:3)ldi szemØlyzetØt; d) az orszÆgban ÆllomÆsoz(cid:2) k(cid:4)lf(cid:3)ldi diplomÆciai test(cid:4)letek tagjait. 11. 09. A fent megadott meghatÆrozÆs szerinti nØpessØg eltØr a nØpessØg pillanatnyi (vagy de facto) (cid:3)sszetØtelØtıl, amelyik egy adott idıpontban tØnyle- gesen az orszÆg f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letØn tart(cid:2)zkod(cid:2) szemØlyekbıl Æll. A GAZDAS`GILAG AKT˝V N(cid:7)PESS(cid:7)G 11. 10. MeghatÆrozÆs: A gazdasÆgilag akt(cid:5)v nØpessØg k(cid:3)rØbe azok a bizonyos ØletkornÆl idısebb fØrfiak Øs nık tartoznak, akik egy meghatÆrozott refe- renciaidıszak alatt a termelı (a rendszerben termelØsnek minıs(cid:5)tett) tevØkenysØgek vØgzØsØre munkaerı-k(cid:5)nÆlatot jelentenek. Azok a szemØlyek tartoznak ide, akik eleget tesznek a foglalkoztatottak (munkavÆllal(cid:2)k vagy (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k) vagy a munka- nØlk(cid:4)liek k(cid:3)zØ t(cid:3)rtØnı besorolÆs k(cid:3)vetelmØnyeinek. (2) BeleØrtve a hÆztartÆsok tagjait. 304 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet A „munkavÆllal(cid:2)k” Øs az „(cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k” fogalmÆnak meghatÆrozÆsÆt lÆsd a „foglalkoztatÆs” c(cid:5)mß rØszben. A „munkanØlk(cid:4)liek” fogalmÆt a „munkanØlk(cid:4)lisØg” c(cid:5)mß rØsz hatÆrozza meg. FOGLALKOZTAT`S 11. 11. MeghatÆrozÆs: A foglalkoztatottak fogalma a rendszerben termelØsnek tekintett bÆrmilyen termelıtevØkenysØgben foglalkoztatott valamennyi szemØlyt – a munkavÆllal(cid:2)kat Øs az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)kat – egyarÆnt magÆban foglalja. MUNKAV`LLAL(cid:1)K (3) 11. 12. MeghatÆrozÆs: Minden szemØly munkavÆllal(cid:2), aki szerzıdØs alapjÆn egy mÆsik rezidens szervezeti egysØgnØl dolgozik, Øs ezØrt d(cid:5)jazÆsban rØszes(cid:4)l (a D. 1 kateg(cid:2)ria alatt munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelemkØnt elszÆmolva). Munkaviszony munkaad(cid:2) Øs munkavÆllal(cid:2) k(cid:3)z(cid:3)tt egy vÆllalkozÆs Øs egy szemØly Æltal megk(cid:3)t(cid:3)tt hivatalos, illetve nem hivatalos szerzıdØs œtjÆn j(cid:3)n lØtre, amelyet rendszerint mindkØt fØl (cid:3)nszÆntÆb(cid:2)l lØtes(cid:5)t, Øs amelynek alapjÆn a szemØly kØszpØnzben vagy termØszetben fizetett d(cid:5)jazÆs ellenØben munkÆt vØgez a vÆllalkozÆsnÆl. A munkavÆllal(cid:2)kat akkor kell idesorolni, ha fı tevØkenysØg(cid:4)k alapjÆn nem szÆm(cid:5)tanak (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)knak; ilyenkor ugyanis az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆl- lalkoz(cid:2)k k(cid:3)rØbe kell sorolni ıket. 11. 13. A k(cid:3)vetkezı kateg(cid:2)riÆk tartoznak ide: a) munkaad(cid:2) Æltal munkaszerzıdØs keretØben foglalkoztatott szemØlyek (fizikai Øs nem fizikai dolgoz(cid:2)k, vezetıi ÆllomÆny, hÆztartÆsi sze- mØlyzet, foglalkoztatÆsi programok keretØben termelıtevØkenysØget d(cid:5)jazÆs ellenØben vØgzık); b) k(cid:3)ztisztviselık Øs egyØb kormÆnyzati alkalmazottak, akiknek foglalkoztatÆsi feltØtelei a k(cid:3)zjog Æltal szabÆlyozottak; c) a hosszœ Øs r(cid:3)vid tÆvœ szerzıdØses ÆllomÆnyb(cid:2)l Øs a besorozottakb(cid:2)l (a polgÆri szolgÆlatot teljes(cid:5)tı besorozottakat is beleØrtve) Æll(cid:2) fegy- veres erık; d) lelkipÆsztorok, amennyiben fizetØs(cid:4)ket k(cid:3)zvetlen(cid:4)l az ÆllamhÆztartÆst(cid:2)l vagy valamely nonprofit szervezettıl kapjÆk; e) vagyonØrtØkes(cid:5)tı tÆrsasÆgok Øs kvÆzi tÆrsasÆgok tulajdonosai, ha maguk is ezeknØl a gazdasÆgi szervezeteknØl dolgoznak; f) g) diÆkok, akik hivatalosan k(cid:3)telezettsØget vÆllaltak arra, hogy egy vÆllalkozÆs termelØsi folyamatÆhoz bizonyos mennyisØgß sajÆt munkÆval jÆrulnak az onnan kapott d(cid:5)jazÆs Øs (vagy) oktatÆsi szolgÆltatÆsok fejØben; bedolgoz(cid:2)k (4), ha kifejezett megÆllapodÆs van arra, hogy d(cid:5)jazÆsban az Æltaluk elvØgzett munkamennyisØg alapjÆn rØszes(cid:4)lnek, azaz annak a munkÆnak a mennyisØge alapjÆn, amivel rÆford(cid:5)tÆskØnt a termelØsi folyamathoz hozzÆjÆrulnak; h) cs(cid:3)kkent munkakØpessØgßek, amennyiben a munkaad(cid:2) Øs a munkavÆllal(cid:2) k(cid:3)z(cid:3)tt hivatalos vagy nem hivatalos jogviszony Æll fenn; i) az ideiglenes munkÆt k(cid:3)zvet(cid:5)tı irodÆk Æltal foglalkoztatott szemØlyek, akiket a foglalkoztatÆsukat biztos(cid:5)t(cid:2) iroda szerinti Ægazatba, Øs nem a tØnyleges munkavØgzØs(cid:4)knek megfelelı Ægazatba kell besorolni. Azonban az input-output elemzØsek vonatkozÆsÆban e szemØlyeket Øs a vel(cid:4)k kapcsolatos k(cid:3)ltsØgeket Æt lehet sorolni (lÆsd a 9. 51. pontot). 11. 14. A munkavØgzØsbıl ideiglenesen kiker(cid:4)lı szemØlyeket is munkavÆllal(cid:2)nak kell tekinteni, amennyiben ÆllÆsuk Øs k(cid:3)z(cid:3)tt(cid:4)k hivatalos a kapcsolat. Ez a hivatalos kapcsolat a k(cid:3)vetkezı kritØriumok valamelyikØnek teljes(cid:4)lØse esetØn Æll fenn: a) a bØr, illetve a kereset folytat(cid:2)lagos foly(cid:2)s(cid:5)tÆsa esetØn; (3) A „munkavÆllal(cid:2)k” meghatÆrozÆsa megfelel a Nemzetk(cid:3)zi Munka(cid:4)gyi Szervezet Æltal a „fizetett foglalkoztatÆs” vonatkozÆsÆban megadott meghatÆrozÆsnak. (4) Bedolgoz(cid:2) az a szemØly, aki hajland(cid:2) arra, hogy elızetes megegyezØs vagy szerzıdØs alapjÆn œgy vØgezzen munkÆt egy bizonyos vÆllalkozÆs rØszØre, illetve œgy lÆsson el egy adott vÆllalkozÆst bizonyos mennyisØgß termØkkel vagy szolgÆltatÆssal, hogy munkahelye nem azon vÆllalkozÆson bel(cid:4)l talÆlhat(cid:2). 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 305 b) c) az ÆllÆsba val(cid:2) visszavØtel (cid:5)gØrete valamely vÆratlan helyzet elmœltÆval, vagy az ismØtelt munkÆba ÆllÆs idıpontjÆra vonatkoz(cid:2) megÆllapo- dÆs; olyan elhœz(cid:2)d(cid:2) idıtartamœ tÆvollØt a munkahelytıl, amely tÆvollØtre – indokolt esetben – a dolgoz(cid:2)k j(cid:3)vedelemp(cid:2)tl(cid:2) segØlyben rØszes(cid:4)l- hetnek anØlk(cid:4)l, hogy k(cid:3)telesek lennØnek egy mÆsik ÆllÆst elfogadni. Ezek a feltØtelek azokra a szemØlyekre vonatkoznak, akik az alÆbbi okok valamelyike miatt ker(cid:4)lnek ki ideiglenesen a munkavØgzØsbıl: beteg- sØg vagy baleset, (cid:4)d(cid:4)lØs, szabadsÆg, sztrÆjk vagy munkÆselbocsÆtÆs, oktatÆsi vagy kØpzØsi szabadsÆg, sz(cid:4)lØsi szabadsÆg vagy a sz(cid:4)lı jogÆn jÆr(cid:2) szabadsÆg, a gazdasÆgi tevØkenysØg visszafogÆsa, a munkavØgzØs idıleges sz(cid:4)neteltetØse szervezetlensØg, a rossz idıjÆrÆsi k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek, mecha- nikus vagy elektromos meghibÆsodÆsok, nyersanyag- vagy fßtıanyaghiÆny miatt, illetve egyØb ideiglenes tÆvollØt engedØllyel vagy anØlk(cid:4)l. (cid:10)N`LL(cid:1) V`LLALKOZ(cid:1)K 11. 15. MeghatÆrozÆs: (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2) az a szemØly, aki egyed(cid:4)li tulajdonosa vagy tÆrstulajdonosa annak a jogi szemØlyisØg nØlk(cid:4)li vÆllalkozÆsnak, amelyikben dolgozik, nem szÆm(cid:5)tva ide a kvÆzi vÆllalatkØnt besorolt jogi szemØlyisØg nØlk(cid:4)li vÆllalkozÆsokat. Akkor lehet valakit az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k k(cid:3)zØ sorolni, ha mellette nem rendelkezik fı tevØkenysØgnek minıs(cid:4)lı fizetett ÆllÆssal, ekkor ugyanis munkavÆllal(cid:2)nak minıs(cid:4)l. Az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k a referenciaidıszak alatt ideiglenesen bÆrmilyen meghatÆrozott ok miatt kiker(cid:4)lhetnek a munkavØgzØsbıl. Az (cid:3)nÆll(cid:2) munkavØgzØs keretØben kapott j(cid:3)vedelem vegyes j(cid:3)vedelemnek minıs(cid:4)l. 11. 16. A k(cid:3)vetkezı kateg(cid:2)riÆkba tartoz(cid:2)kat szintØn az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k k(cid:3)zØ kell sorolni: a) nem fizetett seg(cid:5)tı csalÆdtagok, beleØrtve azokat is, akik rØszben vagy teljesen piacra termelı, jogi szemØlyisØg nØlk(cid:4)li vÆllalkozÆsoknÆl dolgoznak; b) bedolgoz(cid:2)k, akiknek j(cid:3)vedelme a felelıssØgi k(cid:3)r(cid:4)kbe tartoz(cid:2) valamely termelØsi folyamat kibocsÆtÆsÆnak ØrtØkØtıl f(cid:4)gg, f(cid:4)ggetlen(cid:4)l att(cid:2)l, hogy az Ørintettek milyen arÆnyban jÆrulnak a folyamathoz; c) kizÆr(cid:2)lag sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ vagy sajÆt tıkefelhalmozÆs cØljÆra szolgÆl(cid:2) termelØsben egyØnileg vagy k(cid:3)z(cid:3)ssØgi alapon rØszt vevı dolgoz(cid:2)k. A nem fizetett (cid:3)nkØntes munkÆt vØgzıket akkor kell az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k k(cid:3)zØ sorolni, ha az (cid:3)nkØntes alapon vØgzett tevØkenysØg(cid:4)k termØ- ket eredmØnyez; pØldÆul egy lakÆs, templom vagy egyØb Øp(cid:4)let megØp(cid:5)tØsØt. Ha azonban az (cid:3)nkØntes alapon vØgzett tevØkenysØg(cid:4)k szolgÆlta- tÆst eredmØnyez, pl. (cid:3)nkØntes gondozÆs vagy takar(cid:5)tÆs, akkor nem szabad ıket a foglalkoztatottak k(cid:3)rØbe sorolni, mivel e tevØkenysØgek nem tartoznak a termelØs k(cid:3)rØbe (lÆsd a 3. 08. pontot). A sajÆt tulajdonœ lakÆsszolgÆltatÆsnÆl nincsen munkaerırÆford(cid:5)tÆs; a tulajdonos lak(cid:2) tehÆt ebben az Ørtelemben nem (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2). FOGLALKOZTAT`S (cid:6)S TART(cid:1)ZKOD`SI HELY 11. 17. A termelıegysØgek tevØkenysØgØnek eredmØnyØt csak akkor lehet (cid:3)sszevetni a foglalkoztatÆssal, ha ez ut(cid:2)bbi a rezidens termelıegysØgeknØl dolgoz(cid:2) rezidens Øs nem rezidens szemØlyeket egyarÆnt tartalmazza. EzØrt a foglalkoztatÆs k(cid:3)rØbe a k(cid:3)vetkezı kateg(cid:2)riÆk is beletartoznak: a) a hatÆr menti nem rezidens munkavÆllal(cid:2)k, vagyis azok a szemØlyek, akik az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn œgy vÆllalnak munkÆt, hogy ehhez naponta ÆtlØpik az orszÆghatÆrt; b) nem rezidens idØnymunkÆsok, vagyis azok a szemØlyek, akik egy ØvnØl r(cid:3)videbb idıre az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØre k(cid:3)lt(cid:3)znek, hogy ott olyan Ægazatokban helyezkedjenek el, amelyek idØnyjelleggel t(cid:3)bbletmunkaerıt igØnyelnek; c) az orszÆg fegyveres erıinek k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n ÆllomÆsoz(cid:2) tagjai; d) az orszÆg f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letØn k(cid:5)v(cid:4)l lØtes(cid:5)tett nemzeti tudomÆnyos bÆzisok ÆllomÆnyÆhoz tartoz(cid:2) sajÆt ÆllampolgÆrok; e) diplomÆciai kik(cid:4)ldetØsben k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n tart(cid:2)zkod(cid:2) ÆllomÆnyhoz tartoz(cid:2) sajÆt ÆllampolgÆrok; 306 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet f) rezidens egysØgek Æltal (cid:4)zemeltetett halÆszhaj(cid:2)k, egyØb haj(cid:2)k, lØgi jÆrmßvek Øs œsz(cid:2) platformok szemØlyzetØnek tagjai; g) az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn k(cid:5)v(cid:4)l felÆll(cid:5)tott kormÆnyhivatalok helyi alkalmazottai. 11. 18. Ugyanakkor az alÆbbiak nem tartoznak a foglalkoztatÆs fogalomk(cid:3)rØbe: a) rezidens szemØlyek, akik hatÆr menti munkavÆllal(cid:2)kØnt vagy idØnymunkÆskØnt egy mÆsik orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn dolgoznak; b) sajÆt ÆllampolgÆrok, akik nem rezidens egysØgek Æltal (cid:4)zemeltetett halÆszhaj(cid:2)k, egyØb haj(cid:2)k, lØgi jÆrmßvek Øs œsz(cid:2) platformok szemØlyze- tØnek tagjai; c) az orszÆg f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letØn felÆll(cid:5)tott k(cid:4)lf(cid:3)ldi kormÆnyhivatalok helyi alkalmazottai; d) az Eur(cid:2)pai K(cid:3)z(cid:3)ssØgek azon intØzmØnyeinek, tovÆbbÆ azon nemzetk(cid:3)zi civil szervezeteknek a szemØlyi ÆllomÆnya (beleØrtve a k(cid:3)zvetlen felvØtel œtjÆn alkalmazott helyi munkavÆllal(cid:2)kat is), amelyek az orszÆg f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letØn tart(cid:2)zkodnak; e) fegyveres erık azon tagjai, akik az orszÆg f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letØn elhelyezkedı nemzetk(cid:3)zi katonai szervezeteknØl dolgoznak; f) az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn lØtes(cid:5)tett k(cid:4)lf(cid:3)ldi tudomÆnyos bÆzisokon dolgoz(cid:2) sajÆt ÆllampolgÆrok. 11. 19. A munkaerı-statisztikÆkban ÆltalÆnosan hasznÆlt fogalmakhoz (nemzeti alapon Ørtelmezett foglalkoztatÆs) val(cid:2) Ætmenet ØrdekØben az ESA kifejezetten elı(cid:5)rja az alÆbbi tØtelek k(cid:4)l(cid:3)n tØtelkØnt t(cid:3)rtØnı felt(cid:4)ntetØsØt: a) besorozott ÆllomÆny (amely nem szerepel a munka(cid:4)gyi statisztikÆkban, viszont szerepel az ESA-ban az ÆllamhÆztartÆs szolgÆltatÆsainÆl); b) nem rezidens termelıegysØgeknØl dolgoz(cid:2) rezidens szemØlyek (szerepelnek a munka(cid:4)gyi statisztikÆkban, de a foglalkoztatÆs ESA-ban meghatÆrozott fogalma nem terjed ki rÆjuk); c) rezidens termelıegysØgeknØl dolgoz(cid:2) nem rezidens szemØlyek (nem szerepelnek a munka(cid:4)gyi statisztikÆkban, de a foglalkoztatÆs ESA- ban meghatÆrozott fogalma kiterjed rÆjuk); d) tart(cid:2)san valamely intØzmØnyben lak(cid:2) rezidens dolgoz(cid:2)k; e) a munka(cid:4)gyi statisztikÆkban megÆllap(cid:5)tott korhatÆr alatti rezidens dolgoz(cid:2)k. MUNKAN(cid:7)LK(cid:10)LIS(cid:7)G 11. 20. MeghatÆrozÆs: A Nemzetk(cid:3)zi Munka(cid:4)gyi Szervezet Æltal (a Munka(cid:4)gyi Statisztikusok 13. Nemzetk(cid:3)zi KonferenciÆjÆn) megÆllap(cid:5)tott normÆk- nak megfelelıen a „munkanØlk(cid:4)li” fogalom mindazon szemØlyeket magÆban foglalja, akik egy meghatÆrozott Øletkor felett egy referenciaidıszak sorÆn: a) „munka nØlk(cid:4)l” voltak, azaz nem Ælltak fizetett alkalmazÆsban, Øs nem voltak (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k; b) c) „folyamatosan munkÆra rendelkezØsre Ælltak”, vagyis a referenciaidıszak alatt fizetett alkalmazÆs, illetve (cid:3)nÆll(cid:2) munkavØgzØs cØljÆra rendelkezØsre Ælltak; valamint „munkÆt kerestek”, vagyis a k(cid:3)zelmœlt egy meghatÆrozott idıszakÆn bel(cid:4)l megtettØk a megfelelı lØpØseket annak ØrdekØben, hogy fizetett alkalmazÆsba ker(cid:4)ljenek, illetve (cid:3)nÆll(cid:2) munkavØgzØsbe kezdjenek. Ilyen „megfelelı lØpØs” lehet a bejelentkezØs az Ællami vagy magÆntulajdonœ munkak(cid:3)zvet(cid:5)tıknØl, munkaad(cid:2)k megkeresØse, jelentkezØs munka- helyeken, gazdasÆgokban, gyÆrkapunÆl, piacon vagy egyØb gy(cid:4)lekezıhelyeken, œjsÆghirdetØsek feladÆsa, illetve megvÆlaszolÆsa, seg(cid:5)tsØgkØrØs barÆtokt(cid:2)l vagy rokonokt(cid:2)l, sajÆt vÆllalkozÆs elind(cid:5)tÆsÆhoz f(cid:3)ldter(cid:4)let, Øp(cid:4)let, gØpek Øs berendezØsek felkutatÆsa, utÆnanØzØs pØnz(cid:4)gyi forrÆ- soknak, engedØly- Øs licenckØrØs stb. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 307 11. 21. MeghatÆrozÆs: A munkanØlk(cid:4)lisØgi rÆta a munkanØlk(cid:4)liek lØtszÆmÆnak a gazdasÆgilag akt(cid:5)v nØpessØg lØtszÆmÆhoz viszony(cid:5)tott szÆzalØkos arÆ- nya. MunkanØlk(cid:4)lisØgi rÆtÆt ÆltalÆban a munkanØlk(cid:4)liek nem Øs Øletkor szerint elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tett csoportjaira szÆm(cid:5)tanak, esetenkØnt mØg tovÆbbi keresz- tosztÆlyozÆst alkalmaznak olyan egyØb demogrÆfiai vÆltoz(cid:2)k alapjÆn mint csalÆdi Ællapot, vØgzettsØg vagy ÆllampolgÆrsÆg. `LL`SOK 11. 22. MeghatÆrozÆs: Az ÆllÆs egy szemØly Øs egy rezidens szervezeti egysØg k(cid:3)z(cid:3)tt lØtrej(cid:3)tt (cid:5)rÆsos vagy hallgat(cid:2)lagos szerzıdØskØnt (5) hatÆrozhat(cid:2) meg, amelyet a felek d(cid:5)jazÆs (6) ellenØben t(cid:3)rtØnı munkavØgzØs (7) cØljÆb(cid:2)l k(cid:3)tnek meghatÆrozott idıre vagy kØsıbbi felmondÆ- sig. A fenti meghatÆrozÆs a munkavÆllal(cid:2)i Øs az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)i ÆllÆsokra is vonatkozik, tehÆt az olyan ÆllÆsra is, ahol a munkavÆllal(cid:2) Øs a mun- kaad(cid:2) mÆs-mÆs szervezeti egysØghez tartozik, Øs az olyan (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)i jogviszonyra is, ahol a foglalkoztatott ugyanahhoz a szervezeti egysØghez tartozik, mint a munkaad(cid:2). 11. 23. Az ÆllÆs fogalma eltØr a foglalkoztatÆs fentiekben meghatÆrozott fogalmÆt(cid:2)l: a) mivel magÆban foglalja ugyanazon szemØly mÆsodik, harmadik stb. ÆllÆsÆt. Egy szemØlynek a mÆsodik, harmadik stb. ÆllÆsa k(cid:3)vetkezhet egymÆst k(cid:3)vetıen a referenciaidıszakban (ÆltalÆban egy hØten bel(cid:4)l), vagy vØgezhetı pÆrhuzamosan is pØldÆul nappali Øs esti munka for- mÆjÆban; b) mÆsrØszrıl nem foglalja magÆban azokat a szemØlyeket, akik ideiglenesen munka nØlk(cid:4)l maradnak, de akiknek van valamilyen „hivatalos k(cid:3)tıdØs(cid:4)k az ÆllÆsukhoz”, pØldÆul a „munkÆba val(cid:2) visszavØtel (cid:5)gØrete” vagy az „ismØtelt munkÆba ÆllÆs idıpontjÆra vonatkoz(cid:2) megÆllapo- dÆs” formÆjÆban. Ha a munkaad(cid:2) Øs az ideiglenesen leØp(cid:5)tett vagy oktatÆson val(cid:2) rØszvØtel miatt tÆvol levı szemØly k(cid:3)z(cid:3)tt j(cid:3)n lØtre ilyen megÆllapodÆs, akkor azt a rendszer nem tekinti ÆllÆsnak. `LL`S (cid:6)S LAK(cid:1)HELY 11. 24. Az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn talÆlhat(cid:2) ÆllÆs olyan (cid:5)rÆsos vagy hallgat(cid:2)lagos szerzıdØs, amely egy szemØly (aki egy mÆsik gazdasÆgi ter(cid:4)leten is lehet rezidens), valamint egy, az orszÆgban rezidens szervezeti egysØg k(cid:3)z(cid:3)tt j(cid:3)n lØtre. A gazdasÆgi tevØkenysØgre ford(cid:5)tott munkaerı-felhasznÆlÆs mØrØse szempontjÆb(cid:2)l csak a termelı szervezeti egysØg szØkhelye szÆm(cid:5)t, mivel egyed(cid:4)l a rezidens termelık jÆrulnak hozzÆ a brutt(cid:2) hazai termØkhez. 11. 25. Ezenk(cid:5)v(cid:4)l: a) b) rezidens termelınØl biztos(cid:5)tott ÆllÆsok akkor vehetıek figyelembe adott gazdasÆgi ter(cid:4)let munkahelyeinek szÆmÆt illetıen, ha munkavÆl- lal(cid:2)i œgy dolgoznak ideiglenesen egy mÆsik gazdasÆgi ter(cid:4)leten, hogy a tevØkenysØg jellege Øs idıtartama nem jelenti azt, hogy az egysØ- get annak a mÆsik ter(cid:4)letnek a kØpzett rezidens egysØgekØnt kezelik; az ÆllÆsokat nem lehet figyelembe venni a gazdasÆgi ter(cid:4)leten levı munkahelyek szÆmÆnak meghatÆrozÆsÆnÆl, ha a munkÆt nem rezidens szervezeti egysØgek szÆmÆra vØgzik, tehÆt az olyan egysØgek esetØben, amelyek ØrdekeltsØgi k(cid:3)zpontja egy mÆsik orszÆg ter(cid:4)letØn van, Øs amelyeknek nem Æll szÆndØkÆban egy Øvig vagy azt meghalad(cid:2) ideig belf(cid:3)ld(cid:3)n tevØkenykedni; c) a nemzetk(cid:3)zi szervezeteknek dolgoz(cid:2) szemØlyi ÆllomÆny, valamint a k(cid:4)lf(cid:3)ldi k(cid:3)vetsØgek helyben felvett dolgoz(cid:2)i Æltal bet(cid:3)lt(cid:3)tt ÆllÆsok nem szÆm(cid:5)that(cid:2)k bele a munkahelyek szÆmÆba, ugyanis az alkalmaz(cid:2) egysØgek nem rezidensek. (cid:9)SSZES LEDOLGOZOTT MUNKA(cid:5)RA 11. 26. MeghatÆrozÆs: Az (cid:3)sszes ledolgozott munka(cid:2)ra egy munkavÆllal(cid:2) vagy (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2) Æltal az elszÆmolÆsi idıszak alatt tØnylegesen ledolgo- zott azon (cid:2)rÆk (cid:3)sszessØgØnek felel meg, amely alatt termelıtevØkenysØget vØgzett. (5) Az (cid:5)rÆsos vagy hallgat(cid:2)lagos szerzıdØs a munkaerı biztos(cid:5)tÆsÆra, Øs nem Æru vagy szolgÆltatÆs kibocsÆtÆsÆra vonatkozik. (6) A d(cid:5)jazÆst ebben az esetben tÆgan kell Ørtelmezni, beleØrtve az (cid:3)nÆll(cid:2) munkavØgzık vegyes j(cid:3)vedelmØt is. (7) MunkavØgzØs minden olyan tevØkenysØg, amely hozzÆjÆrul a termelØs k(cid:3)rØbe esı Æruk, illetve szolgÆltatÆsok elıÆll(cid:5)tÆsÆhoz. A munkavØgzØs jogszerßsØge Øs a dolgoz(cid:2) Øletkora elvben irrelevÆns. 308 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Tekintettel arra, hogy a munkavÆllal(cid:2)i k(cid:3)r tÆgabban Ørtelmezett meghatÆrozÆsa azokra is kiterjed, akik ideiglenesen munkanØlk(cid:4)liek, de mun- kahely(cid:4)kh(cid:3)z valamilyen hivatalos m(cid:2)don kapcsol(cid:2)dnak, tovÆbbÆ azokra is, akik rØszmunkaidıs ÆllÆsokat t(cid:3)ltenek be, az ESA ajÆnlÆsa szerint a termelØkenysØggel kapcsolatos szÆm(cid:5)tÆsok megfelelı mØrtØkegysØge nem a munkavÆllal(cid:2)k lØtszÆma, hanem az (cid:3)sszes ledolgozott munka(cid:2)rÆk szÆma. A rendszerben a munkaerı-rÆford(cid:5)tÆs leginkÆbb hasznÆlatos mØrıszÆma az (cid:3)sszes ledolgozott munka(cid:2)ra. 11. 27. A Nemzetk(cid:3)zi Munka(cid:4)gyi Szervezet Æltal (a Munka(cid:4)gyi Statisztikusok 10. Nemzetk(cid:3)zi KonferenciÆjÆn) r(cid:3)gz(cid:5)tett normÆknak megfelelıen az (cid:3)sszes tØnylegesen ledolgozott munka(cid:2)ra fogalma a k(cid:3)vetkezıket foglalja magÆban: a) a rendes munkaidı alatt tØnylegesen ledolgozott (cid:2)rÆk szÆma; b) a rendes munkaidın tœl ledolgozott (cid:2)rÆk szÆma (tœl(cid:2)ra), amely utÆn a szokÆsosnÆl rendszerint magasabb (cid:2)rabØrt fizetnek; c) d) az a munkahelyen elt(cid:3)lt(cid:3)tt idı, amikor a feladat a helysz(cid:5)n elıkØsz(cid:5)tØse, jav(cid:5)t(cid:2)- Øs karbantart(cid:2) munkÆk ellÆtÆsa, szerszÆmok elıkØsz(cid:5)tØse Øs megtiszt(cid:5)tÆsa, tovÆbbÆ nyugtÆk, szÆmlÆk, munkaidı-nyilvÆntartÆsok Øs egyØb jelentØsek meg(cid:5)rÆsa; az a munkahelyen elt(cid:3)lt(cid:3)tt ÆllÆsidı, amely alatt, pØldÆul a munka ideiglenes hiÆnyÆban, gØpleÆllÆs vagy baleset k(cid:3)vetkeztØben a munkavÆl- lal(cid:2) vÆrakozik, illetve kØszenlØtben Æll, tovÆbbÆ az a munkahelyen elt(cid:3)lt(cid:3)tt idı, amelynek sorÆn munkavØgzØs nem t(cid:3)rtØnik, de amelyet garantÆlt munkaszerzıdØs alapjÆn kifizetnek; e) a r(cid:3)vid munkahelyi pihenıidık, beleØrtve a kÆvØsz(cid:4)netet. 11. 28. Ugyanakkor a tØnylegesen ledolgozott munka(cid:2)rÆk nem foglaljÆk magukban a k(cid:3)vetkezıket: a) a kifizetett, de le nem dolgozott munka(cid:2)ra, pØldÆul a fizetett rendes Øves szabadsÆg, az Ællami (cid:4)nnepek, illetve a betegszabadsÆg; b) az ØtkezØsi sz(cid:4)netek; c) a lakÆs Øs a munkahely k(cid:3)z(cid:3)tt utazÆssal elt(cid:3)lt(cid:3)tt idı akkor sem, ha fizetik (pØldÆul Øp(cid:5)tımunkÆsok esetØben). Azonban a munkaad(cid:2) idejØ- ben szervezett utazÆsok mÆr beleszÆm(cid:5)tanak a munka(cid:2)rÆkba. 11. 29. Az (cid:3)sszes ledolgozott munka(cid:2)ra a gazdasÆgi ter(cid:4)leten bel(cid:4)l az elszÆmolÆsi idıszak sorÆn a munkavÆllal(cid:2)i Øs az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)i ÆllÆsokban tØnylegesen ledolgozott (cid:2)rÆk (cid:3)sszes(cid:5)tett szÆma: a) b) beleØrtve a gazdasÆgi ter(cid:4)leten k(cid:5)v(cid:4)li rezidens munkaad(cid:2) szervezeti egysØg szÆmÆra vØgzett munkÆt, amennyiben a szervezeti egysØg gaz- dasÆgi ØrdekeltsØgØnek nem ott van a k(cid:3)zpontja; kivØve a k(cid:4)lf(cid:3)ldi munkaad(cid:2) szervezeti egysØg szÆmÆra vØgzett munkÆt, amennyiben az ilyen szervezeti egysØg gazdasÆgi ØrdekeltsØgØnek k(cid:3)zpontja nem a gazdasÆgi ter(cid:4)leten bel(cid:4)l van. 11. 30. SzÆmos vÆllalkozÆsokr(cid:2)l kØsz(cid:4)lı felmØrØs a fizetett Øs nem a ledolgozott munkaidıt tartja nyilvÆn. Ezekben az esetekben a ledolgozott munka(cid:2)rÆk szÆmÆt az egyes munkak(cid:3)ri csoportokra becslØssel kell megÆllap(cid:5)tani, felhasznÆlva a fizetett szabadsÆgr(cid:2)l, stb. rendelkezØsre Æll(cid:2) minden lehetsØges informÆci(cid:2)t. 11. 31. A konjunktœraelemzØsekben elıny(cid:3)s lehet az (cid:3)sszes ledolgozott munka(cid:2)ra szÆmÆt az Øv munkanapjainak egysØges szÆmÆval korrigÆlni. TELJES MUNKAID(cid:6)S EGYEN(cid:7)RT(cid:7)K 11. 32. MeghatÆrozÆs: A teljes munkaidıs egyenØrtØk, amely a teljes munkaidıs ÆllÆsok szÆmÆval egyenlı, a rendszer szerint egyenlı az (cid:3)sszes ledol- gozott munka(cid:2)rÆk szÆmÆnak Øs az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn teljes munkaidıs ÆllÆsokban ledolgozott Ætlagos Øves munka(cid:2)rÆk szÆmÆnak a hÆnyadosÆval. 11. 33. Ez a meghatÆrozÆs nem (cid:5)rja le, hogy a meghatÆrozÆsban foglaltakat hogyan kell megbecs(cid:4)lni, hiszen az egØsz napos ÆllÆsok idıtartama az idık sorÆn vÆltozik, sıt ÆgazatonkØnt is eltØrı, (cid:5)gy olyan m(cid:2)dszereket kell alkalmazni, amelyek az egyes munkak(cid:3)ri csoportokon bel(cid:4)l az egØsz napos foglalkoztatÆsnÆl r(cid:3)videbb munkaidejß ÆllÆsok vonatkozÆsÆban Ætlagos arÆnyokat Øs Ætlagos munkaidıt hasznÆlnak. Elısz(cid:3)r az egØsz napos munkahØt hosszÆt kell minden munkak(cid:3)ri csoport esetØben megbecs(cid:4)lni. Ha lehetsØges, akkor a munkak(cid:3)ri csoportokat egy Æga- 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 309 zaton bel(cid:4)l nemek Øs (vagy) a munka t(cid:5)pusa szerint kell kialak(cid:5)tani. A munkaszerzıdØsekben r(cid:3)gz(cid:5)tett munka(cid:2)rÆk a munkavÆllal(cid:2)i ÆllÆsok tekintetØben megfelelı kritØriumot jelentenek az adatok meghatÆrozÆsÆhoz. A teljes munkaidıs egyenØrtØket minden munkak(cid:3)ri csoportra k(cid:4)l(cid:3)n kell kiszÆm(cid:5)tani, majd (cid:3)sszes(cid:5)teni. 11. 34. Annak ellenØre, hogy a munkaerı-rÆford(cid:5)tÆs legjobb mØrıszÆma az (cid:3)sszes ledolgozott munka(cid:2)ra, a teljes munkaidıs egyenØrtØknek mint mutat(cid:2)nak is vannak elınyei: becslØse egyszerßbb, Øs ez megk(cid:3)nny(cid:5)ti a nemzetk(cid:3)zi (cid:3)sszehasonl(cid:5)tÆsokat azokkal az orszÆgokkal, amelyek kizÆr(cid:2)lag a teljes munkaidıs lØtszÆmot tudjÆk megbecs(cid:4)lni. V`LTOZATLAN `RAS MUNKAV`LLAL(cid:5)I J(cid:9)VEDELEM ALAPJ`N SZ`M˝TOTT MUNKAER(cid:6)-R`FORD˝T`S 11. 35. MeghatÆrozÆs: A vÆltozatlan Æras munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem alapjÆn szÆm(cid:5)tott munkaerı-rÆford(cid:5)tÆs a kivÆlasztott bÆzisidıszakra jellemzı munka- vÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelemszinten ØrtØkelt foly(cid:2) munkaerı-rÆford(cid:5)tÆsokat mØri. 11. 36. A foly(cid:2) Æras munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem Øs a vÆltozatlan Æras munkaerı-rÆford(cid:5)tÆs hÆnyadosa olyan implicit Ærindexet eredmØnyez, amely (cid:3)ssze- hasonl(cid:5)that(cid:2) a vØgsı felhasznÆlÆs implicit ÆrindexØvel. 11. 37. A vÆltozatlan Æras munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem alapjÆn szÆm(cid:5)tott munkaerı-rÆford(cid:5)tÆs fogalmÆnak rendeltetØse a munkaerı (cid:3)sszetØtelØben bek(cid:3)- vetkezı vÆltozÆsok, pØldÆul valaki a rosszabbul fizetett dolgoz(cid:2)k k(cid:3)z(cid:4)l a jobban fizetettek k(cid:3)zØ ker(cid:4)l, kifejezØsre juttatÆsa. Az elemzØst Ægazati alapon cØlszerß elvØgezni a hasznÆlhat(cid:2)sÆg ØrdekØben. 310 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 12. FEJEZET NEGYED(cid:7)VES NEMZETI SZ`ML`K 12. 01. A negyedØves nemzeti szÆmlÆk a nemzeti szÆmlÆk rendszerØnek szerves rØszØt kØpezik, Øs egyebek mellett a foly(cid:2) Øv vizsgÆlata Øs az elızı Øvre vonatkoz(cid:2) idık(cid:3)zi becslØsek vØgzØsØnØl is nagy a jelentısØg(cid:4)k. A negyedØves nemzeti szÆmlÆk a negyedØvenkØnt elszÆmolt pØnz(cid:4)gyi Øs nem pØnz(cid:4)gyi gazdasÆgi mßveletek, szÆmlÆk Øs egyenlegezı tØtelek (cid:3)sszef(cid:4)ggı sorozatÆt kØpezik. A vizsgÆlt idıszak hosszÆb(cid:2)l ad(cid:2)d(cid:2)an bizo- nyos eltØrØsekkel ugyan, de azok az elvek, meghatÆrozÆsok Øs az a szerkezet vonatkozik a negyedØves szÆmlÆkra is, mint az Øves szÆmlÆkra. 12. 02. A negyedØves nemzeti szÆmlÆk jelentısØge alapvetıen abb(cid:2)l ad(cid:2)dik, hogy ezek jelentik a mutat(cid:2)szÆmok egyetlen olyan (cid:3)sszef(cid:4)ggı sorozatÆt, amely r(cid:3)vid idıbeli kØsØssel Æll rendelkezØsre, Øs r(cid:3)vid tÆvon a pØnz(cid:4)gyi Øs a nem pØnz(cid:4)gyi gazdasÆgi tevØkenysØgekrıl egyarÆnt Ætfog(cid:2) kØpet ad. 12. 03. Az az idıtartam, amelyre a negyedØves szÆmlÆk vonatkoznak, Øs az az igØny, hogy a lehetı legr(cid:3)videbb idın bel(cid:4)l lehessen megb(cid:5)zhat(cid:2) infor- mÆci(cid:2)khoz jutni, egy(cid:4)tt jÆr bizonyos sajÆtossÆgokkal. E sajÆtossÆgok k(cid:3)z(cid:3)tt kell szÆmon tartani a szÆmlÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnak statisztikai m(cid:2)dsze- reit, a szezonalitÆst, valamint annak kezelØsØt, a negyedØves Øs az Øves szÆmlÆk k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszhangot Øs a szÆmlÆk bÆzisidıszakkal kapcsolatos nØhÆny apr(cid:2)bb jellemzıjØt. A negyedØves szÆmlÆk kØzik(cid:3)nyve, amelyet az Eurostat mØg e m(cid:2)dszertan bevezetØse elıtt k(cid:5)vÆn megjelentetni, kimer(cid:5)tı elemzØsØt adja majd ezeknek a jellemzı vonÆsoknak. 12. 04. A negyedØves Øs az Øves szÆmlÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnÆl alkalmazott statisztikai m(cid:2)dszerek k(cid:3)z(cid:3)tt akÆr szÆmottevı eltØrØsek is lehetnek. E m(cid:2)dszerek kØt fı kateg(cid:2)riÆba sorolhat(cid:2)ak: k(cid:3)zvetlen Øs k(cid:3)zvetett eljÆrÆsok. A k(cid:3)zvetlen eljÆrÆsok alkalmazhat(cid:2)sÆgÆnak feltØtele, hogy az Øves szÆmlÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆhoz hasonl(cid:2)an az adatok a megfelelı egyszerßs(cid:5)tØsekkel mÆr negyedØves idık(cid:3)z(cid:3)nkØnt is rendelkezØsre Ælljanak. Ugyanakkor a k(cid:3)zvetett eljÆrÆsok alapjÆt az Øves szÆmlaadatok idıbeli bontÆsa jelenti, amihez olyan matematikai vagy statisztikai m(cid:2)dszerek igØnybevØtelØre van sz(cid:4)ksØg, amelyek a foly(cid:2) Øvre t(cid:3)rtØnı extrapolÆlÆst lehetıvØ tevı referenciamutat(cid:2)kat hasznÆlnak fel. Amikor k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı k(cid:3)zvetett eljÆ- rÆsok k(cid:3)z(cid:4)l kell vÆlasztani, arra kell tekintettel lenni, hogy a foly(cid:2) Øvi elırejelzØs hibÆja a lehetı legkisebb legyen, tehÆt az egØsz Øvre becs(cid:4)lt idık(cid:3)zi adatok a leginkÆbb egybeessenek a vØgsı szÆmokkal. A vÆlasztÆs e kØt megk(cid:3)zel(cid:5)tØs k(cid:3)z(cid:3)tt egyebek mellett a negyedØves szinten ren- delkezØsre Æll(cid:2) informÆci(cid:2)kt(cid:2)l f(cid:4)gg. 12. 05. A negyedØves szÆmlasorozat meglehetısen gyakran mutat ki olyan r(cid:3)vid tÆvœ vÆltozÆsokat, amelyek a gyakran szezonÆlis ingadozÆskØnt meg- hatÆrozott idıjÆrÆs, szokÆsok vagy jogszabÆlyok vÆltozÆsai miatt k(cid:3)vetkeznek be. BÆr a szezonalitÆs a negyedØves adatok elvÆlaszthatatlan sajÆ- tossÆga, gyakran mØgis akadÆlyozza a ciklusokra, illetve trendekre jellemzı (cid:3)sszetevık felismerØsØt Øs elemzØsØt. Ebbıl a megfontolÆsb(cid:2)l k(cid:3)vetkezik a nyers Øs a szezonÆlisan kiigaz(cid:5)tott szÆmlÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnak sz(cid:4)ksØgessØge. A szezonÆlisan kiigaz(cid:5)tott adatok elszÆmolÆsÆnak (cid:3)sszhangjÆt biztos(cid:5)tani kell. A szezonÆlis kiigaz(cid:5)tÆssal szorosan (cid:3)sszef(cid:4)ggı problØma a munkanapokra vonatkoz(cid:2) korrekci(cid:2), amelyre az Euro- stat kØsıbb megjelenı kØzik(cid:3)nyvØben mØg vissza kell tØrni. 12. 06. Mivel a negyedØves Øs az Øves szÆmlÆk keretrendszere ugyanaz, ezØrt ezeknek idıben konzisztensnek kell lenni(cid:4)k egymÆssal. A gazdasÆgi folyamatok vÆltoz(cid:2)i esetØben ez azt jelenti, hogy a negyedØves adatok (cid:3)sszege minden Øvben megegyezik az Øves adatokkal. Elvben semmi nem gÆtolja e feltØtel visszamenıleges teljes(cid:4)lØsØt a korÆbbi Øvekre. A foly(cid:2) Øv esetØben azonban mÆr felmer(cid:4)l az idıprioritÆs problØmÆja a negyedØves Øs az Øves adatok k(cid:3)z(cid:3)tt, ugyanis a negyedØves adatokhoz rendszerint elıbb lehet hozzÆjutni, mint az Øves adatokhoz. Ez a prob- lØma œgy oldhat(cid:2) fel, ha van egy megÆllapodÆs arr(cid:2)l, hogy az Øves adatok elızetes becslØse a negyedØves adatok (cid:3)sszes(cid:5)tØse alapjÆn kØsz(cid:4)l. Amikor olyan œj Øves informÆci(cid:2)k Ællnak rendelkezØsre, amelyek alapjÆn az ideiglenes szÆmokat fel(cid:4)l kell vizsgÆlni, akkor a negyedØves adato- kat is ennek megfelelıen kell m(cid:2)dos(cid:5)tani. Ugyanazokon a rendszereken bel(cid:4)l az Øves szÆmlÆk a negyedØves szÆmlakØsz(cid:5)tØsi rendszer mellØkter- mØkei, Øs k(cid:4)l(cid:3)n Øves szintß adatok szÆm(cid:5)tÆsÆra nem is ker(cid:4)l sor. 12. 07. Biztos(cid:5)tani kell a nyers alapadatok Øs – a szezonÆlis korrekci(cid:2)s eljÆrÆsokkal kompatibilis m(cid:2)don – a korrigÆlt adatok idıbeli (cid:3)sszhangjÆt is. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 311 12. 08. Ha elvileg a legt(cid:3)bb mßveletet Øs egyenlegezı tØtelt bizonyos rendszeressØggel szØt is lehet osztani a negyedØvek k(cid:3)z(cid:3)tt, azØrt mindig lesz nØhÆny olyan mßvelet, amelyik koncentrÆltan jelentkezik az Øv egyik-mÆsik negyedØben. Ez a helyzet a j(cid:3)vedelemad(cid:2)kkal, az osztalØkokkal, kamatokkal stb. Ezeknek az eseteknek a kezelØse lØnyegØben az alapul szolgÆl(cid:2) le(cid:5)r(cid:2) eljÆrÆs f(cid:4)ggvØnye. 12. 09. ElmØleti szempontb(cid:2)l semmifØle akadÆlya nincs annak, hogy formailag a negyedØves Øs az Øves szÆmlÆk azonosak legyenek. A gyakorlatban azonban elıny(cid:3)s ezt a szerkezetet leegyszerßs(cid:5)teni, majd aggregÆlni, hogy minØl elıbb megb(cid:5)zhat(cid:2) negyedØves adatokhoz lehessen jutni (lÆsd az adatszolgÆltatÆs programjÆt az 1995-(cid:3)s ESA keretØben). 312 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 13. FEJEZET REGION`LIS SZ`ML`K 13. 01. A regionÆlis szÆmlÆk a teljes gazdasÆgra vonatkoz(cid:2) szÆmlÆk regionÆlis megfelelıi. A fejezetben jelzØs h(cid:5)vja fel a figyelmet arra, ha a regionÆlis szÆmlÆkkal kapcsolatban nem ugyanazokat a fogalmakat kell alkalmazni, mint a teljes gazdasÆg vonatkozÆsÆban. 13. 02. RegionÆlis szinten a szÆmlÆk teljes sorozata azt vonja maga utÆn, hogy minden egyes rØgi(cid:2) mint k(cid:4)l(cid:3)n szervezeti egysØg jelenik meg. Ebben az (cid:3)sszef(cid:4)ggØsben a t(cid:3)bbi rØgi(cid:2)val folytatott gazdasÆgi mßveletek egyfajta k(cid:4)lsı mßveletekkØ vÆlnak. A rØgi(cid:2)k k(cid:4)lsı gazdasÆgi mßveleteit ter- mØszetesen meg kell k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni az orszÆg mÆs rØgi(cid:2)ival, illetve a k(cid:4)lf(cid:3)lddel folytatott gazdasÆgi mßveletek szerint. 13. 03. A fogalmi eltØrØsek (lÆsd a 13. 10. – 13. 14. pontot) rØszben magyarÆzattal szolgÆlnak arra, hogy a regionÆlis szÆmlÆk miØrt korlÆtoz(cid:2)dnak a ter- melıtevØkenysØgek Ægazati szintß szÆmbavØtelØre Øs nØhÆny olyan gazdasÆgi szektorszÆmlÆra, mint amilyenek pØldÆul a hÆztartÆsi szektor- szÆmlÆk. REGION`LIS TER(cid:10)LET 13. 04. Egy orszÆg valamely rØgi(cid:2)jÆnak gazdasÆga az orszÆg teljes gazdasÆgÆnak rØsze. A teljes gazdasÆgot a szervezeti egysØgek szerint kell meghatÆ- rozni. A teljes gazdasÆgot azon szervezeti egysØgek alkotjÆk, amelyek ØrdekeltsØgi k(cid:3)zpontja az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØn talÆlhat(cid:2) (lÆsd a 2. 04. pontot). GazdasÆgi ter(cid:4)let Øs f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)let, bÆr az elıbbit lØnyegØben az ut(cid:2)bbi alkotja, nem teljesen azonos (lÆsd a 2. 05. pontot). Egy orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)lete regionÆlis ter(cid:4)letekre Øs rØgi(cid:2)kon k(cid:5)v(cid:4)li ter(cid:4)letre oszthat(cid:2). 13. 05. A regionÆlis ter(cid:4)let a k(cid:3)vetkezıkbıl Æll: a) a rØgi(cid:2)b(cid:2)l, amely egy orszÆg f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letØnek rØsze; b) a vÆmmentes z(cid:2)nÆkb(cid:2)l, k(cid:3)zt(cid:4)k a rØgi(cid:2)k ter(cid:4)letØn elhelyezkedı, a vÆmhat(cid:2)sÆgok ellenırzØse alatt Æll(cid:2) vÆmszabad raktÆrakb(cid:2)l Øs gyÆ- rakb(cid:2)l. 13. 06. A rØgi(cid:2)kon k(cid:5)v(cid:4)li ter(cid:4)let az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØnek azokb(cid:2)l a rØszeibıl Æll, amelyek k(cid:3)zvetlen(cid:4)l egyetlen rØgi(cid:2)hoz sem kapcsol(cid:2)dnak. Ide tartoznak: a) az orszÆg lØgtere, felsØgvizei Øs a nemzetk(cid:3)zi vizek alatti kontinentÆlis talapzat, amely f(cid:3)l(cid:3)tt az orszÆg kizÆr(cid:2)lagos jogokat Ølvez; b) a ter(cid:4)leti enklÆvØk, azaz a k(cid:4)lf(cid:3)ld(cid:3)n talÆlhat(cid:2) olyan f(cid:3)ldrajzi ter(cid:4)letek, melyek nemzetk(cid:3)zi szerzıdØsek vagy Ællamk(cid:3)zi megÆllapodÆsok alapjÆn az orszÆg k(cid:3)zponti kormÆnyszervei hasznÆlatÆban Ællnak (nagyk(cid:3)vetsØgek, konzulÆtusok, katonai bÆzisok, tudomÆnyos bÆzisok stb. ); c) a rezidens egysØgek Æltal kitermelt, nemzetk(cid:3)zi vizeken az orszÆg kontinentÆlis talapzatÆn k(cid:5)v(cid:4)li kıolaj-, f(cid:3)ldgÆz- stb. lelıhelyek. 13. 07. A Statisztikai CØlœ Ter(cid:4)leti EgysØgek N(cid:2)menklatœrÆja (NUTS) az egyetlen, amely az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) gazdasÆgi ter(cid:4)letØt egysØges m(cid:2)don rendsze- rezi. A regionÆlis szÆmlÆk (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆnak ter(cid:4)leti rendszerezØse a NUTS alapjÆn t(cid:3)rtØnik. EGYS(cid:7)GEK (cid:7)S SZ(cid:7)KHELY 13. 08. Az egysØgek kØt t(cid:5)pusa k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztethetı meg. Az elsı a szakosodott telephely, amelyre a termelØsi folyamatok, valamint az Æruk Øs szolgÆltatÆ- sok felhasznÆlÆsa sorÆn lezajl(cid:2) folyamatok elemzØsØnØl van sz(cid:4)ksØg. A mÆsodik a szervezeti egysØg, amelyre az olyan folyamatok elemzØsØnØl van sz(cid:4)ksØg, amelyek a j(cid:3)vedelemre, a tıke- Øs pØnz(cid:4)gyi tranzakci(cid:2)kra, az egyØb folyamatokra Øs a vagyonmØrlegekre vannak hatÆssal. 13. 09. A szakosodott telephely valamely szakosodott egysØg azon rØsze, amelyik telephelynek felel meg. A telephely Ærukat Øs szolgÆltatÆsokat vagy ezek egy rØszØt elıÆll(cid:5)t(cid:2) szervezeti egysØg (lÆsd a 2. 106. pontot). EzØrt egy szakosodott telephely regionÆlis szØkhelye elvben egyØrtelmßen meghatÆrozhat(cid:2). 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 313 A termelıtevØkenysØgekkel (cid:3)sszef(cid:4)ggı gazdasÆgi mßveletek vonatkozÆsÆban az ugyanahhoz a szervezeti egysØghez tartoz(cid:2), de k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı rØgi(cid:2)kban elhelyezkedı szakosodott telephelyek k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi folyamatokat is el kell szÆmolni. Az ESA ajÆnlÆsa szerint a kibocsÆtÆs szÆm(cid:5)- tÆsakor a szakosodott telephelyek k(cid:3)z(cid:3)tti szÆll(cid:5)tÆsokat is figyelembe kell venni, Øs ennek a regionÆlis szÆmlÆk esetØben k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen nagy a jelen- tısØge. 13. 10. A regionÆlis szÆmlÆkkal (cid:3)sszef(cid:4)ggØsben a szervezeti egysØgek kØt t(cid:5)pusÆt kell megvizsgÆlni. Mindenekelıtt vannak egyrØgi(cid:2)s egysØgek, amelyek ØrdekeltsØgØnek k(cid:3)zpontja Øs tevØkenysØg(cid:4)k nagy rØsze egyetlen rØgi(cid:2)ban (cid:3)sszpontosul. Az egyrØgi(cid:2)s egysØgek k(cid:3)zØ kell sorolni a hÆztartÆso- kat, azokat a vÆllalatokat, amelyek szakosodott telephelyei ugyanabban a rØgi(cid:2)ban helyezkednek el, az (cid:3)nkormÆnyzatokat Øs a tartomÆnyi kor- mÆnyzatokat, a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs legalÆbb egy rØszØt, tovÆbbÆ szÆmos hÆztartÆsokat seg(cid:5)tı nonprofit intØzmØnyt. Ugyanakkor lØteznek t(cid:3)bbrØgi(cid:2)s egysØgek, amelyek t(cid:3)bb rØgi(cid:2)ban is rendelkeznek gazdasÆgiØrdekeltsØg-k(cid:3)zponttal. SzÆmos vÆllalat Øs t(cid:3)bb nonprofit intØzmØny van ebben a helyzetben. MØg inkÆbb vonatkozik ez azokra a szervezeti egysØgekre, amelyek tevØkenysØge az egØsz orszÆgra kiterjed, ilyenek pØldÆul a k(cid:3)zponti kormÆnyzat Øs nØhÆny olyan, ÆltalÆban monopol- vagy kvÆzi monopolhelyzetet Ølvezı vÆllalat mint a nemzeti vasœttÆrsasÆgok vagy az orszÆgos ÆramszolgÆltat(cid:2)k. 13. 11. Az egyrØgi(cid:2)s szervezeti egysØgek minden gazdasÆgi mßveletØt ahhoz a rØgi(cid:2)hoz kell sorolni, amelyben gazdasÆgiØrdekeltsØg-k(cid:3)zpontjuk talÆl- hat(cid:2). A hÆztartÆsok gazdasÆgi ØrdekeltsØgØnek k(cid:3)zpontja nem abban a rØgi(cid:2)ban van, ahol a csalÆdtagok dolgoznak, hanem ott, ahol laknak. MÆs egyrØgi(cid:2)s egysØgek gazdasÆgi ØrdekeltsØgØnek k(cid:3)zpontja abban a rØgi(cid:2)ban talÆlhat(cid:2), ahol maguk az egysØgek is elhelyezkednek. 13. 12. A t(cid:3)bbrØgi(cid:2)s egysØgek nØhÆny gazdasÆgi mßvelete szigorœan vØve sehogy nem kapcsolhat(cid:2) rØgi(cid:2)khoz. A legt(cid:3)bb j(cid:3)vedelemelosztÆsi Øs pØnz(cid:4)- gyi mßvelet ezek k(cid:3)zØ tartozik. K(cid:3)vetkezØskØppen elıfordulhat, hogy a t(cid:3)bbrØgi(cid:2)s egysØgek egyenlegezı tØteleit nem lehet a rØgi(cid:2)k szintjØn egyØrtelmßen meghatÆrozni. 13. 13. ElkØpzelhetı, hogy a t(cid:3)bbrØgi(cid:2)s egysØgekre vonatkoz(cid:2) (cid:3)sszes gazdasÆgi mßvelet felosztÆsa a rØgi(cid:2)k k(cid:3)z(cid:3)tt valamilyen egyszerß szabÆly alap- jÆn t(cid:3)rtØnik. Ez a m(cid:2)dszer azonban nem tekinthetı egyszerßen az elmØleti kØrdØs gyakorlati megoldÆsÆnak. Ez tulajdonkØppen a teljes ESA adaptÆlÆsÆt jelentenØ, mivel azok az elvi okok, amelyek miatt a k(cid:3)zponti szÆmlarendszerben nem lehet a teljes szÆmlasorozatot szakosodott telephelyekre/Ægazatokra (cid:3)sszeÆll(cid:5)tani, azt sem teszik lehetıvØ, hogy a szervezeti egysØgeket Øs az azokra vonatkoz(cid:2) elszÆmolÆsokat teljes mØr- tØkben fel lehessen osztani a rØgi(cid:2)k k(cid:3)z(cid:3)tt. Ez ugyanis elvben azt is jelentenØ, hogy a szakosodott telephelyek szintjØn (cid:3)ssze lehetne Æll(cid:5)tani a szÆmlÆk teljes sorozatÆt. 13. 14. A fent eml(cid:5)tett megfontolÆsok alapjÆn a regionÆlis szÆmlÆk rendszere a k(cid:3)vetkezıkre korlÆtoz(cid:2)dik: a) a termelıtevØkenysØgek regionÆlis Ægazati aggregÆtumai: 1. brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØk; 2. munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem; 3. foglalkoztatÆs; 4. munkavÆllal(cid:2)k; 5. brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs; b) a rØgi(cid:2)nkØnti brutt(cid:2) hazai termØk (GDPR); c) hÆztartÆsok regionÆlis szÆmlÆi. A REGIONALIZ`L`S M(cid:5)DSZEREI 13. 15. A regionÆlis szÆmlÆk az egyes rØgi(cid:2)k ter(cid:4)letØn rezidens egysØgek gazdasÆgi mßveletein alapulnak. `ltalÆban vØve a regionalizÆlÆs az alulr(cid:2)l fel- felØ halad(cid:2), fel(cid:4)lrıl lefelØ halad(cid:2), illetve a vegyes m(cid:2)dszerek seg(cid:5)tsØgØvel hajthat(cid:2) vØgre. A m(cid:2)dszerek a k(cid:3)vetkezık szerint (cid:5)rhat(cid:2)k le: a) alulr(cid:4)l felfelØ halad(cid:4) m(cid:4)dszerek: az alulr(cid:2)l felfelØ halad(cid:2) becslØsi m(cid:2)dszerek a rØgi(cid:2)ban rezidens egysØgekre vonatkoz(cid:2) informÆci(cid:2)kat hasznos(cid:5)tjÆk, Øs azokat (cid:3)sszegezve fokozatosan Ørik el az aggregÆtum regionÆlis ØrtØkØt. A rØgi(cid:2)kra vonatkoz(cid:2) ØrtØkek (cid:3)sszegØnek az orszÆgos ØrtØkeket kell kitennie; 314 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet b) fel(cid:7)lrıl lefelØ halad(cid:4) m(cid:4)dszerek: a fel(cid:4)lrıl lefelØ halad(cid:2) m(cid:2)dszerek esetØben az orszÆgos adatokat egy, a becslØs tÆrgyÆt kØpezı jellemzınek a lehetı leginkÆbb megfelelı elosztÆsi kulcs seg(cid:5)tsØgØvel kell felosztani rØgi(cid:2)kra anØlk(cid:4)l, hogy az egyes rezidens egysØgeket k(cid:4)l(cid:3)n kellene vÆlasztani. E m(cid:2)dszerek elne- vezØse azØrt fel(cid:4)lrıl lefelØ t(cid:3)rtØnı becslØs, mert az aggregÆtum nem egyetlen egysØghez, hanem egy egØsz rØgi(cid:2)hoz k(cid:3)tıdik. Ugyanakkor a rezidens egysØg fogalmÆra is sz(cid:4)ksØg van ahhoz, hogy az alkalmazand(cid:2) kulcs regionÆlis ØrvØnye megfelelı legyen; c) vegyes m(cid:4)dszerek: az alulr(cid:2)l felfelØ val(cid:2) (cid:3)sszegzØs m(cid:2)dszerØvel, annak tiszta formÆjÆban, ritkÆn lehet talÆlkozni. ˝gy az œgynevezett vegyes m(cid:2)dszereket is szÆm(cid:5)tÆsba kell venni. Az is elıfordulhat pØldÆul, hogy valamely vÆltoz(cid:2) vagy vÆltoz(cid:2)k valamely aggregÆtuma csak a NUTS-1 szinten regionalizÆlhat(cid:2) az alulr(cid:2)l felfelØ halad(cid:2) becslØsi m(cid:2)dszer seg(cid:5)tsØgØvel. A NUTS-2 vagy a NUTS-3 szinten vØgzendı tovÆbbi regionalizÆlÆs- hoz valamilyen fel(cid:4)lrıl lefelØ halad(cid:2) m(cid:2)dszerhez kell folyamodni. 13. 16. Az alulr(cid:2)l felfelØ halad(cid:2) m(cid:2)dszer elınye elvben az, hogy ez a m(cid:2)dszer a regionÆlis szintß adatforrÆsokat k(cid:3)zvetlen m(cid:2)don veszi igØnybe. A fel(cid:4)lrıl lefelØ t(cid:3)rtØnı bontÆsi m(cid:2)dszerek elınye a szÆmok szerinti garantÆlt (cid:3)sszhang az orszÆgos Øs a regionÆlis szÆmlÆk k(cid:3)z(cid:3)tt. HÆtrÆnya az, hogy a becslØsek nem k(cid:3)zvetlen adatokra tÆmaszkodnak, hanem egy olyan kulcsra, amely a mØrendı mennyisØggel feltØtelezhetıen korrelÆl. 13. 17. Amikor lehetsØges, akkor azokat a regionÆlis ØrtØkeket, amelyek fogalmilag k(cid:3)zvetlen(cid:4)l megfelelnek az orszÆgos ØrtØkeknek, k(cid:3)zvetlen(cid:4)l az alulr(cid:2)l felfelØ halad(cid:2) m(cid:2)dszer seg(cid:5)tsØgØvel kell megbecs(cid:4)lni. A fel(cid:4)lrıl lefelØ t(cid:3)rtØnı bontÆsi m(cid:2)dszerek nem eredmØnyeznek olyan egysØges Øs megb(cid:5)zhat(cid:2) adatbÆzist, amelynek alapjÆn meg lehetne (cid:5)tØlni a becs(cid:4)lt ØrtØkek pontossÆgÆt, az alulr(cid:2)l felfelØ halad(cid:2) m(cid:2)dszer esetØben pedig a figyelem az orszÆgos (cid:3)sszes(cid:5)tØsektıl val(cid:2) esetleges eltØrØsek felØ fordulhat. AGGREG`TUMOK NEMZETGAZDAS`GI `GAZATONK(cid:7)NT 13. 18. Egy nemzetgazdasÆgi Ægazatot valamely rØgi(cid:2) vonatkozÆsÆban az azonos vagy hasonl(cid:2) szakosodott tevØkenysØget folytat(cid:2) szakosodott telephe- lyek csoportja alkotja (lÆsd a 2. 108. pontot). A szakosodott telephely az az egysØg, amelyen a termelıtevØkenysØgekkel (kibocsÆtÆssal, foly(cid:2) ter- melıfelhasznÆlÆssal stb. ) kapcsolatos adatok alapulnak. 13. 19. `ltalÆnos az az elv, amely szerint a termelıtevØkenysØgekre vonatkoz(cid:2) aggregÆtumokat ahhoz a rØgi(cid:2)hoz kell sorolni, ahol a vonatkoz(cid:2) gaz- dasÆgi mßveleteket vØgrehajt(cid:2) egysØg rezidens. A szakosodott telephely szØkhelye alapvetı kritØrium annak meg(cid:5)tØlØsØben, hogy ezeket az aggregÆtumokat konkrØtan melyik rØgi(cid:2)hoz kell sorolni. 13. 20. A brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs rØgi(cid:2)k szerinti felosztÆsÆnak alapelvØt a tulajdon jelenti, akÆrcsak a teljes gazdasÆgra vonatkoz(cid:2) szÆmlÆk esetØ- ben (lÆsd a 2. 05. pont 1. lÆbjegyzetØt). A t(cid:3)bbrØgi(cid:2)s egysØgek tulajdonÆban lØvı Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)ket azokhoz a szakosodott telephelyekhez kell sorolni, ahol azokat hasznÆljÆk. Az operat(cid:5)v l(cid:5)zing œtjÆn szerzett Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)ket a nemzeti szÆmlÆkhoz hasonl(cid:2)an a tulajdonos szerinti rØgi(cid:2)- nÆl kell elszÆmolni, m(cid:5)g azokat, amelyekre pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing keretØben tettek szert, a felhasznÆl(cid:2) rØgi(cid:2)jÆnÆl. 13. 21. A gyakorlatban elıfordulhat, hogy informÆci(cid:2) csak az olyan egysØgek szintjØn Æll rendelkezØsre, amelyek k(cid:4)l(cid:3)nfØle tevØkenysØgekkel foglal- koz(cid:2) Øs/vagy k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı rØgi(cid:2)kban elhelyezkedı t(cid:3)bb szakosodott telephelybıl Ællnak. Ebben az esetben a rendelkezØsre Æll(cid:2) mutat(cid:2)kat (pØl- dÆul a rØgi(cid:2)k szintjØn szÆm(cid:5)tott munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmet vagy foglalkoztatÆst) kell felhasznÆlni az Ægazati adatok regionalizÆlÆsÆhoz. 13. 22. Egy szakosodott telephely meghatÆrozÆsÆnÆl hÆrom alaphelyzetet lehet megk(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ztetni: a) az a termelıtevØkenysØg, amelyet jelentıs (1) munkaerı-rÆford(cid:5)tÆssal egy Ælland(cid:2) helysz(cid:5)nen vØgeznek, nem okoz problØmÆt. Ugyanakkor nØhÆny esetben tovÆbbi magyarÆzatra van sz(cid:4)ksØg (lÆsd a 13. 24. –13. 27. pontot); b) azt a termelıtevØkenysØget, amelyet jelentıs munkaerı-rÆford(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)l vØgeznek egy Ælland(cid:2) helysz(cid:5)nen, a rendszer nem tekinti (cid:3)nÆll(cid:2) szakosodott telephelynek, Øs a termelØst annak a telephelynek kell tulajdon(cid:5)tani, amelyik e termelØs irÆny(cid:5)tÆsÆØrt felel; (1) A jelentıs munkaerı-rÆford(cid:5)tÆs ebben az (cid:3)sszef(cid:4)ggØsben az a minimum, amely egy szemØly fØl munkanapja Øves egyenØrtØkØnek felel meg. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 315 c) az Ælland(cid:2) helysz(cid:5)nnel nem rendelkezı termelıtevØkenysØgek esetØben a szØkhely fogalmÆt orszÆgos szinten kell alkalmazni. 13. 23. A kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgek nem jelentenek (cid:3)nÆll(cid:2) elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lt egysØgeket, Øs nem vÆlnak el a fı vagy mÆsodlagos tevØkenysØgektıl vagy azokt(cid:2)l az egysØgektıl, amelyeket kiszolgÆlnak (lÆsd 2. 104. pontot). Ennek megfelelıen a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgeket azokba a szakosodott telephelyekbe kell integrÆlni, amelyeket kiszolgÆlnak. Elıfordulhat, hogy a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgeket t(cid:3)bb olyan helysz(cid:5)nen folytatjÆk, amelyek nem abban a rØgi(cid:2)ban talÆlhat(cid:2)k, mint az a szakoso- dott telephely, amelyet kiszolgÆlnak. A fent eml(cid:5)tett szabÆly szigorœ alkalmazÆsa a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgk f(cid:3)ldrajzi felosztÆsÆnÆl azzal jÆrna, hogy az aggregÆtumok nagysÆga azokban a rØgi(cid:2)kban, amelyekben a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgek koncentrÆl(cid:2)dnak, alulbecs(cid:4)lt lenne. EzØrt a szØk- helyelvnek megfelelıen a kiseg(cid:5)tı tevØkenysØgeket azokhoz a rØgi(cid:2)khoz kell sorolni, ahol azokat folytatjÆk, tovÆbbÆ megmaradnak ugyanan- nak a nemzetgazdasÆgi Ægazatnak a keretei k(cid:3)z(cid:3)tt, mint az Æltaluk kiszolgÆlt szakosodott telephely. 13. 24. Bizonyos nemzetgazdasÆgi Ægazatok esetØben a regionalizÆlÆs m(cid:2)dszerei tovÆbbi tisztÆzÆsra szorulnak. Ezek az Ægazatok: a) az Øp(cid:5)tıipar; b) a szÆll(cid:5)tÆs, raktÆrozÆs Øs tÆvk(cid:3)zlØs; c) a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs. 13. 25. Ami az Øp(cid:5)tıipart illeti, az Øp(cid:5)tØsi ter(cid:4)leteket œgy kell kezelni, mint f(cid:4)ggetlen szakosodott telephelyeket, ha a tevØkenysØg lØnyeges (lÆsd a 2. 09. pont 4. lÆbjegyzetØt). Tekintettel bizonyos berendezØsek, pØldÆul c(cid:3)l(cid:3)pverıgØpek Øs daruk egyazon szakosodott egysØg telephelyei k(cid:3)z(cid:3)tti mozgÆsÆra, valamint a helyi viszonyokr(cid:2)l sz(cid:2)l(cid:2) informÆci(cid:2)k hiÆnyÆra, az ilyen berendezØsek kØpezte brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆst ajÆnlott a szakosodott egysØg k(cid:3)zponti telephelyØhez sorolni. 13. 26. A szÆll(cid:5)tÆsi Ægazatok, k(cid:3)zt(cid:4)k a csıvezetØkes szÆll(cid:5)tÆs vonatkozÆsÆban mindenkØpp meg kell hatÆrozni azt a szakosodott telephelyet, amelyek- hez a termelØst Øs tıkefelhalmozÆst k(cid:3)tni kell. A szÆrazf(cid:3)ldi szÆll(cid:5)tÆsi Ægazatok (a vasœt kivØtelØvel) esetØben a termelØst Øs a felhalmozÆst azokhoz a dep(cid:2)khoz vagy hasonl(cid:2) szakosodott telephelyekhez kell kapcsolni, ahol az eszk(cid:3)z elhelyezØst nyer. A v(cid:5)zi szÆll(cid:5)tÆsi Ægazatok tekin- tetØben a termelØst Øs a k(cid:3)zlekedØsi eszk(cid:3)z(cid:3)ket az egysØg hazai bÆzisÆllomÆsÆhoz kell sorolni. A csıvezetØk-hÆl(cid:2)zatok azokhoz a szakosodott telephelyekhez tartoznak, amelyek hasznÆlatÆban Ællnak. A vasœti Øs a lØgi szÆll(cid:5)tÆsi Ægazatok esetØben a fel(cid:4)lrıl lefelØ halad(cid:2) m(cid:2)dszert kell alkalmazni, vagyis az orszÆgos aggregÆtumokat kell rØgi(cid:2)kra felosztani a megfelelı mutat(cid:2)k seg(cid:5)tsØgØvel. A munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmet ahhoz a rØgi(cid:2)hoz kell sorolni, ahol az embereket alkalmazzÆk. A brutt(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØnyt a vasœtvonalak, illetve a lØgi k(cid:3)zlekedØsi œtvonalak vezetØsØnek megfelelı mutat(cid:2)k szerint kell rØgi(cid:2)khoz sorolni. A tÆvk(cid:3)zlØsi szolgÆltatÆsok tekintetØben a telefonf(cid:4)lkØk, a telefonkØsz(cid:4)lØkek, a tÆvk(cid:3)zlØsi vonalak stb. mind csak tÆmogat(cid:2) szerepet t(cid:3)ltenek be. EzØrt nem is kØpeznek (cid:3)nÆll(cid:2) egysØgeket, (cid:5)gy ahhoz a szakosodott telephelyhez kell ezeket sorolni, amelynek fel(cid:4)gyelete alatt mßk(cid:3)dnek. Az infrastrukturÆlis beruhÆzÆsokat is ezekhez a telephelyekhez kell sorolni. 13. 27. A pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆsi Ægak hozzÆadott ØrtØkØt a j(cid:3)vedelmi megk(cid:3)zel(cid:5)tØs alapjÆn kell felosztani. A munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelmet azoknÆl a szakosodott telephelyeknØl kell elszÆmolni, ahol az embereket foglalkoztatjÆk. A brutt(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØnyt a hitelintØzetek esetØ- ben a hitelek Øs a betØtek (cid:3)sszege arÆnyÆban, m(cid:5)g a biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek esetØben a befolyt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak arÆnyÆban kell felosztani a szakoso- dott telephelyek k(cid:3)z(cid:3)tt. A brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs t(cid:3)bbnyire Øp(cid:4)letekben realizÆl(cid:2)dik, ezØrt ezt a felhalmozÆst annÆl a rØgi(cid:2)nÆl kell elszÆmolni, amelynek ter(cid:4)letØn az ilyen Øp(cid:4)letek Ællnak. 13. 28. A kibocsÆtÆst alapÆron kell ØrtØkelni (lÆsd a 3. 47. pontot). A foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsra ford(cid:5)tott termØkeket az akkor ØrvØnyes piaci beszer- zØsi Æron kell ØrtØkelni, amikor e termØkek beker(cid:4)lnek a termelØsi folyamatba (lÆsd a 3. 72. pontot). Ebbıl k(cid:3)vetkezik, hogy az egyes nemzet- gazdasÆgi Ægazatok brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØkØt alapÆron kell ØrtØkelni. A brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆst piaci beszerzØsi Æron kell ØrtØkelni, amely magÆba foglalja a szerelØsi munkÆk d(cid:5)jait Øs a tulajdonjog ÆtruhÆ- zÆsÆval kapcsolatos egyØb k(cid:3)ltsØgeket. Ha az Æll(cid:2)eszk(cid:3)zt sajÆt felhasznÆlÆsi cØlra Æll(cid:5)tjÆk elı, akkor azt a hasonl(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k alapÆrÆn, vagy ha ilyen Ær nem Æll rendelkezØsre, akkor az elıÆll(cid:5)tÆsi k(cid:3)ltsØgek alapjÆn kell ØrtØkelni (lÆsd a 3. 113. pontot). 13. 29. A GDP regionÆlis megfelelıje a GDPR (brutt(cid:2) hazai termØk rØgi(cid:2)nkØnt). A GDPR-t piaci Æron kell ØrtØkelni œgy, hogy a termØk- Øs importad(cid:2)k regionalizÆlt egyenlegØt hozzÆ kell adni a rØgi(cid:2)k alapÆron elszÆmolt hozzÆadott ØrtØkØhez. A rØgi(cid:2)nkØnt piaci Æron szÆm(cid:5)tott GDPR-ØrtØkek (cid:3)sszege, beleØrtve a rØgi(cid:2)kon k(cid:5)v(cid:4)li ter(cid:4)let GDPR-Øt, a piaci Ærakon szÆm(cid:5)tott GDP-vel egyenlı. 316 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet H`ZTART`SOK SZ`ML`I 13. 30. A rØgi(cid:2)nkØnti brutt(cid:2) hazai termØk az adott rØgi(cid:2)ban rezidens szakosodott telephelyek termelıtevØkenysØgØnek eredmØnye. A j(cid:3)vedelemelosz- tÆsi Øs œjraelosztÆsi folyamatok egyØb jelentıs egyenlegezı tØteleket eredmØnyeznek, nevezetesen az elsıdleges j(cid:3)vedelmet Øs a rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelmet. A 13. 10. –13. 14. pontban eml(cid:5)tett szempontok k(cid:3)vetkeztØben a regionÆlis szÆmlÆkon ezek a j(cid:3)vedelemmel kapcsolatos fogal- mak a hÆztartÆsok k(cid:3)rØre korlÆtoz(cid:2)dnak. 13. 31. A hÆztartÆsok regionÆlis szÆmlÆit az orszÆgos szinten ezeknek megfelelı szÆmlÆk egy-egy rØgi(cid:2)hoz tartoz(cid:2) rØsze alkotja. Gyakorlati okokb(cid:2)l a szÆmlÆk k(cid:3)re a k(cid:3)vetkezıkre korlÆtoz(cid:2)dik: a) az elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmla; b) a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmla. `ltalÆnos megk(cid:3)zel(cid:5)tØs szerint e fogalmak rendeltetØse a rØgi(cid:2)ban rezidens hÆztartÆsok elsıdleges j(cid:3)vedelmØnek Øs rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedel- mØnek a mØrØse. 13. 32. A hÆztartÆsok regionÆlis szÆmlÆi a rØgi(cid:2) ter(cid:4)letØn rezidens hÆztartÆsok adatain alapulnak. A hÆztartÆsok szervezeti egysØgkØnt val(cid:2) meghatÆ- rozÆsÆt, tovÆbbÆ a hÆztartÆsok gazdasÆgi szektorÆnak meghatÆrozÆsÆt lÆsd a 2. 13. , 2. 16. , 2. 75. Øs 2. 76. pontban. A rezidens hÆztartÆsok tagjai- nak szÆma teszi ki a rØgi(cid:2) teljes rezidens nØpessØgØt. 13. 33. A hÆztartÆsok lak(cid:2)helyØnek orszÆgos szinten val(cid:2) meghatÆrozÆsÆra vonatkoz(cid:2) szabÆlyok ÆltalÆban a hÆztartÆsok regionÆlis szÆmlÆira is ØrvØ- nyesek. Ugyanakkor a diÆkok Øs a hosszan tart(cid:2) kezelØs alatt Æll(cid:2) betegek lak(cid:2)helyØt illetıen kivØtelt jelent, ha a fogad(cid:2) rØgi(cid:2) ugyanabban az orszÆgban talÆlhat(cid:2). E szemØlyeket a regionÆlis szÆmlÆkon œgy kell kezelni, mintha a fogad(cid:2) rØgi(cid:2) rezidensei lennØnek, amennyiben egy ØvnØl hosszabb ideig tart(cid:2)zkodnak ott. 13. 34. A hÆztartÆsok regionÆlis szÆmlÆi esetØben kØt ØszrevØtelt kell tenni azokkal a hÆztartÆsokkal kapcsolatban, amelyek tulajdonÆban egy mÆsik rØgi(cid:2)ban talÆlhat(cid:2) jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı vÆllalkozÆs, f(cid:3)ld Øs/vagy mÆsodik lakÆs Æll: a) olyan hÆztartÆs, amely egy mÆsik rØgi(cid:4)ban lØvı, jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı vÆllalkozÆs tulajdonosa (amely orszÆgos szinten nem tekinthetı kvÆzi vÆllalatnak): a jogi szemØlyisØggel nem rendelkezı vÆllalkozÆs a fogad(cid:2) rØgi(cid:2) rezidensØnek (kØpzett egysØgØnek) tekintendı. Ennek k(cid:3)vetkeztØben a nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerint felosztott aggregÆtumok (cid:3)sszeÆll(cid:5)tÆsÆb(cid:2)l nyert vegyes j(cid:3)vedelem a fogad(cid:2) rØgi(cid:2) vegyes j(cid:3)vedelmØnek rØsze. Azonban egy rØgi(cid:2)n bel(cid:4)l a hÆztartÆsok elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆjÆn elszÆmolt vegyes j(cid:3)vedelemnek egyenlınek kell lennie a rØgi(cid:2)ban rezidens hÆztartÆsokhoz befolyt (cid:3)sszes vegyes j(cid:3)vedelemmel, att(cid:2)l f(cid:4)ggetlen(cid:4)l, hogy ez a j(cid:3)vedelem melyik rØgi(cid:2)ban keletkezett; b) egy mÆsik rØgi(cid:4)ban f(cid:5)ld- Øs/vagy mÆsodik lakÆstulajdonnal rendelkezı hÆztartÆs: itt a f(cid:3)ld Øs/vagy a mÆsodik lakÆs is a fogad(cid:2) rØgi(cid:2) kØpzett rezidens egysØgØnek tekintendı. K(cid:3)vetkezØskØppen a f(cid:3)ld Øs/vagy a lakÆs bØr- lıje Æltal fizetendı bØrleti d(cid:5)jat a kØpzett egysØg kapja. Ha a mÆsodik lakÆst maga a tulajdonos hasznÆlja sajÆt fogyasztÆs cØljÆb(cid:2)l, akkor a bØrleti d(cid:5)j ØrtØkØt a lakÆs helye szerinti rØgi(cid:2)b(cid:2)l a tulajdonos Ælland(cid:2) tart(cid:2)zkodÆsi helye szerinti rØgi(cid:2)ba irÆnyul(cid:2) rØgi(cid:2)k k(cid:3)z(cid:3)tti exportkØnt kell elszÆmolni. ˝gy ez ut(cid:2)bbi rØgi(cid:2) importÆlja ezt a szolgÆltatÆst, Øs a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsakØnt hasznÆlja fel azt. Az ilyen termelØsi folyamatb(cid:2)l fakad(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØny, akÆrcsak a vegyes j(cid:3)vedelem esetØben, k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zni fog a hÆztartÆsok elsıdleges j(cid:3)vede- lemelosztÆsi szÆmlÆjÆn megjelenı mßk(cid:3)dØsi eredmØnytıl, a teljes gazdasÆg szempontjÆb(cid:2)l viszont a kettı egyenlı. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 317 I. MELL(cid:3)KLET A P(cid:7)NZ(cid:10)GYI K(cid:9)ZVET˝T(cid:7)SI SZOLG`LTAT`SOK K(cid:9)ZVETETT M(cid:5)DON M(cid:7)RT D˝JA (FISIM) AZ ESA FEJEZETEKBEN A FISIM FELOSZT`SA ESET(cid:6)N V(cid:6)GREHAJTAND(cid:1) V`LTOZTAT`SOK 1. Fejezet 1. 13. d) 1. 25. „Az ESA szÆmos egyedi megegyezØst is tartalmaz, pØldÆul:” sz(cid:5)vegrØsz utÆn t(cid:5)rlendı: HelyØbe a k(cid:5)vetkezı rendelkezØs lØp: „a pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆsok k(cid:3)zvetetten mØrt d(cid:5)ja felhasznÆlÆsÆnak egy kØpzett szektor vagy kØpzett nemzetgazdasÆgi Ægazat foly(cid:2) ter- melıfelhasznÆlÆsakØnt t(cid:3)rtØnı elszÆmolÆsa. ” pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi „a k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆnak (FISIM) felosztÆsa a fel- hasznÆl(cid:2) szektorok/Ægazatok k(cid:3)z(cid:3)tt. ” szolgÆltatÆsok A „NØhÆny fıbb fogalmi k(cid:7)l(cid:5)nbsØg:” a k(cid:5)vetkezı rendelkezØssel egØsz(cid:7)l ki: „i. a pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi a felhasznÆl(cid:2) szolgÆltatÆsok k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆnak (FISIM) felhasznÆlÆsÆt most szektorok/Ægazatok k(cid:3)z(cid:3)tt kell felosztani ahelyett, hogy egy kØp- szektorhoz (nemzetgazdasÆgi Ægazat- zett hoz) ker(cid:4)lnØnek. Ennek k(cid:3)vetkeztØben a FISIM felhasznÆlÆsa ezek utÆn mÆr megegye- zØs alapjÆn nem a kizÆr(cid:2)lag foly(cid:2) termelı- felhasznÆlÆskØnt elszÆmolni, hanem vØgsı fogyasztÆs Øs export is lehet. Ebben az esetben ez azt jelenti, hogy sor ker(cid:4)lhet a FISIM importjÆra is. ” kell 3. Fejezet 3. 70. j) T(cid:5)rlendı: „csak a teljes gazdasÆgra: a rezidens termelık Æltal nyœjtott valamennyi pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szol- gÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)ja (FISIM). ” 3. 76. e) 3. 142. h) „a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆsok k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆnak felhasznÆlÆsa rezidens ter- melık szerinti bontÆsban. ” A „k(cid:5)zvetlen(cid:7)l elszÆmolt pØnz(cid:7)gyi szolgÆltatÆsok;” sz(cid:5)vegrØsz a k(cid:5)vetkezıkkel egØsz(cid:7)l ki: „Øs a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆsok k(cid:3)zve- tett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆnak az a rØsze, amelyet a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆs cØljÆra hasznÆlnak fel;” A „pØnz(cid:7)gyi szolgÆltatÆsok a kifizetett jutalØkok Øs d(cid:6)jak (cid:5)sszege alapjÆn” utÆn k(cid:5)zvetlen(cid:7)l az alÆbbiak k(cid:5)vetkeznek: „h) a pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆsok k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆnak az a rØsze, amelyet nem rezidensek hasznÆlnak fel;” 318 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 4. Fejezet 4. 51. T(cid:5)rlendı: HelyØbe a k(cid:5)vetkezı rendelkezØs lØp: ØrtØkØt, fel nem osztott „A pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tık Æltal nyœjtott szolgÆltatÆsok felhasznÆl(cid:2)kra a pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tık Æltal teljes(cid:5)tett vagy kapott tØnyleges kamatkifizetØseket nem kell m(cid:2)dos(cid:5)- lehessen t(cid:4)ntetni azt a tani azØrt, hogy el fel- kamatrØst, amely a pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tık Æltal szÆm(cid:5)tott tartal- mazza. A korrekci(cid:2)t a kØpzett nemzetgazda- sÆgi Ægazat elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmlÆjÆn kell elvØgezni; megegyezØs alapjÆn ez ut(cid:2)bbi tartalmazza foly(cid:2) termelıfelhasznÆ- lÆskØnt a pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tık teljes kibocsÆtÆsÆt. ” szolgÆltatÆsi d(cid:5)jat implicit „A pØnz(cid:4)gy k(cid:3)zvet(cid:5)tık Æltal nyœjtott Øs a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı felhasznÆl(cid:2)k k(cid:3)z(cid:3)tt felosztott szol- gÆltatÆsok, valamint a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık felØ tØnylegesen teljes(cid:5)tett kamatkifizetØsek, illetve a tıl(cid:4)k tØnylegesen befolyt kamatok ØrtØkØt œgy kell korrigÆlni, hogy ki kell k(cid:4)sz(cid:3)b(cid:3)lni azt a rØst, amelyik a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık Æltal fel- szÆm(cid:5)tott implicit d(cid:5)jaknak felel meg. A hitelfel- vevık Æltal a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıknek fizetett kamat(cid:3)sszegeket a kifizetendı d(cid:5)jak becs(cid:4)lt ØrtØkØvel kell cs(cid:3)kkenteni, m(cid:5)g a betØtesek Æltal kapott kamat(cid:3)sszegeket hasonl(cid:2) ØrtØkkel kell n(cid:3)velni. A d(cid:5)jak ØrtØkØt œgy kell kezelni, mint a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık Æltal az felhasznÆl(cid:2)iknak nyœjtott szolgÆltatÆsok ellenØrtØkØt, Øs nem mint kamatfizetØst. ” A felt(cid:7)ntetett szÆmadatokat a k(cid:5)vetkezıkkel kell kiegØsz(cid:6)teni: Az A. I. 1 Øs az A. I. 2 tÆbla, amely a FISIM felo- sztÆsÆnak „A szÆmlÆk sorozata Øs az egyenle- fejezetben felt(cid:4)ntetett gezı tØtelek” c(cid:5)mß 8. k(cid:3)vetkezmØnyeit szÆmadatokra mutatja be (szÆmszerß pØlda). gyakorolt 8. Fejezet 8. 09. 8. 14. T(cid:5)rlendı: HelyØbe a k(cid:5)vetkezı rendelkezØs lØp: szolgÆltatÆsok „Mivel a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)ja (FISIM) fel van osztva a felhasznÆl(cid:2) szektorok k(cid:3)z(cid:3)tt, ezØrt a kamatfizetØsek bizonyos rØszØt a szolgÆltatÆsok ellenØrtØkØnek kifizetØsekØnt kell Ætsorolni. Ez az ÆtsorolÆs befolyÆsolja a kibocsÆtÆs Øs a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs (valamint az import, az export Øs a vØgsı fogyasztÆs) ØrtØkØt. ” k(cid:3)zvet(cid:5)tıi a pØnz(cid:4)gyi foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsakØnt szolgÆltatÆs „Mivel k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆt (FISIM) nem lehet a felhasznÆl(cid:2) szektorok k(cid:3)z(cid:3)tt felosztani, ezØrt a FISIM-kibocsÆtÆs teljes ØrtØkØt egy kØpzett szektor kell kezelni. E szektor kibocsÆtÆsa nulla Øs negat(cid:5)v a hozzÆadott ØrtØke, amelynek nagysÆga azo- nos a termelıfelhasznÆlÆs ØrtØkØvel, csak ter- mØszetesen ellenkezı elıjellel. Ilyen m(cid:2)don az (cid:3)sszes szektor Øs az (cid:3)sszes nemzetgazdasÆgi Ægazat Æltal elıÆll(cid:5)tott hozzÆadott ØrtØket ezzel az ØrtØkkel cs(cid:3)kkenteni kell. A szÆmlÆk bemu- tatÆsÆnak egyszerßs(cid:5)tØse ØrdekØben m(cid:2)d van arra, hogy a kØpzett szektor k(cid:4)l(cid:3)n (oszlopban) ne szerepeljen, csak a teljes gazdasÆg (cid:3)sszesen oszlopÆban. ” 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 319 8. 24. T(cid:5)rlendı: HelyØbe a k(cid:5)vetkezı rendelkezØs lØp: ker(cid:4)lnek „Mivel a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆsok k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)ja (FISIM) nem oszt- hat(cid:2) fel a felhasznÆl(cid:2) szektorok k(cid:3)z(cid:3)tt, kamat- illetve kapott kØnt a tØnylegesen kifizetett, kamatj(cid:3)vedelmek elszÆmolÆsra. Emiatt korrekci(cid:2) bevezetØsØre van sz(cid:4)ksØg, amelyet vÆllalatok oszlopÆban (negat(cid:5)v elıjellel) Øs a kØpzett szektor oszlopÆ- ban (pozit(cid:5)v elıjellel) kell szerepeltetni a forrÆ- soldalon. A szÆmlÆk bemutatÆsÆnak egyszer- ßs(cid:5)tØse ØrdekØben m(cid:2)d van a kØpzett szektor szÆmÆra fenntartott kiegØsz(cid:5)tı oszlop elhagyÆ- sÆra, Øs helyette a megfelelı adatot a nemzet- gazdasÆg (cid:3)sszesen oszlopÆban kell elszÆmolni. ” a pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok „Mivel a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıi k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)ja (FISIM) fel van osztva a felhasznÆl(cid:2) szektorok k(cid:3)z(cid:3)tt, ezØrt az elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmla »kamat« tØtele az azutÆni kapott Øs fizetett kamatnak felel meg, hogy a FISIM-et levontÆk a hitelfelve- tØnylegesen kifizetett (cid:3)sszegbıl Øs vık Æltal tØnylegesen hozzÆadtÆk a hitelnyœjt(cid:2)k Æltal kapott (cid:3)sszeghez. ” 9. Fejezet 9. 25. a) T(cid:5)rlendı: „A nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerinti foly(cid:2) ter- melıfelhasznÆlÆs magÆban foglalja a kØpzett nemzetgazdasÆgi Ægazatban elszÆmolt pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆt is (lÆsd 9. 33. bekezdØst);” 9. 25. b) T(cid:5)rlendı: „le kell vonni a kØpzett nemzetgazdasÆgi Æga- (lÆsd a 9. 33. bekezdØst) zatban elszÆmolt pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆt” 9. 33. T(cid:5)rlendı: „A NACE Rev. 1 Ægazati osztÆlyozÆs a forrÆs- Øs felhasznÆlÆstÆblÆkban a pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szol- gÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆnak elszÆ- molÆsÆra egy kØpzett nemzetgazdasÆgi Ægazat- tal bıv(cid:4)l. A forrÆstÆbla gazdasÆgi mßveletet egyÆltalÆn nem szÆmol el ennØl az ÆgazatnÆl. A pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)jÆt ennek a kØpzett Ægazatnak a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsakØnt kell elszÆmolni a fel- hasznÆlÆstÆblÆban. Mivel ezt a kØpzett nemzet- gazdasÆgi Ægazatot semmilyen egyØb gazdasÆgi mßvelet nem Ørinti, nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi eredmØnye a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs (cid:3)sszegØnek megfe- lelı, negat(cid:5)v (cid:3)sszeg; hozzÆadott ØrtØkØnek (cid:3)sszes t(cid:3)bbi (cid:3)sszetevıje nulla. Ennek k(cid:3)vetkez- ØrtØke tØben (cid:3)sszes brutt(cid:2) hozzÆadott a (negat(cid:5)v) eredmØnnyel egyenlı. ” nett(cid:2) mßk(cid:3)dØsi 320 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet i s Ø l e m r e. T I / a l m Æ z s l d (cid:3) f l (cid:4) k a l m Æ z s 2 4 7 5 0 3 - t e l e k k e m - l e d e v (cid:3) J e s Ø z e k a l m Æ z s. 1 1. I I 0 3 k Æ l m Æ z S - e z s s (cid:10) n e s t a k o s Æ z o t l Æ v ı z e k t e v (cid:1) k e b l Ø n k ı l e m r e t i c a i p m e n a e v t r Ø e l e b , i a s Æ t a h k a n Æ s Æ t z s o l e f ı n Ø t r (cid:1) t a r k o r o t k e z s i g Æ s a d z a g a k e n - M I S I F A – a l b Æ t. 1. I. A s Æ r r o F 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. s Ø k u r ` - l Æ g l o z s k o s Æ t a t - z s a h l e f ( ) s Æ l Æ n 4 2 l d (cid:3) f l (cid:4) K g Æ s - t e z m e N - a d z a g - r a t z Æ H t a k o s Æ t ı t (cid:5) g e s - o r p n o n - z Ø t n i t i f k e y n Ø m - r a t z Æ H k o s Æ t - m a l l ` - r a t z Æ h s Æ t - (cid:4) z n Ø P - l Æ v i y g k o t a l a l m e N - (cid:4) z n Ø p - l Æ v i y g k o t a l a l i g Æ s a d z a G ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m k e l e t Ø t a j t r o p m i k o s Æ t a t l Æ g l o z S 2 7 P. a j t r o p x e k o s Æ t a t l Æ g l o z S 2 6 P. m e N - (cid:4) z n Ø p - l Æ v i y g k o t a l a l - (cid:4) z n Ø P - l Æ v i y g k o t a l a l - m a l l ` - r a t z Æ h s Æ t - r a t z Æ H k o s Æ t - r a t z Æ H t a k o s Æ t ı t (cid:5) g e s - o r p n o n - z Ø t n i t i f k e y n Ø m - t e z m e N - a d z a g g Æ s l d (cid:3) f l (cid:4) K s Ø k u r ` - l Æ g l o z s k o s Æ t a t ) s Æ r r o f ( 2 4 7 5 3 6 8 4 s Æ t Æ s c o b K i 1 P. - l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o F 2 P. 8 1 0 6 0 3 7 2 0 3 0 3 8 4 8 1 – 8 4 8 1 – t t o d a Æ z z o H ı s l (cid:4) k / k Ø t r Ø g e l n e y g e s Æ l Æ n z s a h i s Ø d (cid:5) k ß M y n Ø m d e r e. 2 B 8 1 – 8 4 0 3. 1 B 8 1 – 8 4 0 3 2 – 2 4 7 2 0 3 0 3 - l e d e v (cid:3) J k e m - a l d o s Æ m - o l e s o g a l m Æ z s a s Æ t z s 2. I I 2 2 2 2 1 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – s e g e l d ı s l E - o l e k e m - l e d e v (cid:3) j a l m Æ z s a s Æ t z s 2 2 2 2 2 1. I I 0 3 2 1 2 9 0 2 7 1 9 4 5 3 4 1 6 0 1 3 3 t a m a K 1 4 D. 6 5 6 0 1 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – - l e d e v (cid:5) j s e g e l d ı s l E. 5 B 1 4 – 8 4 1 2 – 4 1 5 3 6 1 2 2 7 1 2 3 1 0 3 2 2 2 e g e l n e y g e k e m e r s Ø z e k l e d n e R m e l e d e v (cid:5) j (cid:4) l l Æ. 6 B 1 4 – 8 4 1 2 – 5 3 1 2 2 2 2 - e z s s (cid:10) n e s k Æ l m Æ z S s Æ l Æ n z s a h l e F i s Ø l e m r e. T I / a l m Æ z s l d (cid:3) f l (cid:4) k a l m Æ z s - t e l e k k e m - l e d e v (cid:3) J. 1 1. I I e s Ø z e k a l m Æ z s s e g e l d ı s l E - o l e k e m - l e d e v (cid:3) j. 2 1. I I a l m Æ z s a s Æ t z s - l e d e v (cid:3) J k e m - a l d o s Æ m - o l e s o g a l m Æ z s a s Æ t z s 2. I I 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 321 m e l e d e v (cid:3) J - Æ n z s a h l e f a l m Æ z s a s Æ l 4. I I k Æ l m Æ z S - e z s s (cid:10) n e s s Ø k u r ` - l Æ g l o z s k o s Æ t a t - z s a h l e f ( ) s Æ l Æ n l d (cid:3) f l (cid:4) K g Æ s - t e z m e N - a d z a g - r a t z Æ H t a k o s Æ t ı t (cid:5) g e s - o r p n o n - z Ø t n i t i f k e y n Ø m - r a t z Æ H k o s Æ t - m a l l ` - r a t z Æ h s Æ t - (cid:4) z n Ø P - l Æ v i y g k o t a l a l m e N - (cid:4) z n Ø p - l Æ v i y g k o t a l a l i g Æ s a d z a G ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m k e l e t Ø t i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V 3 P. s Æ d a i k , s Æ t (cid:6) r a k a t g e M ı s l (cid:7) k / (cid:4) t t e n g e l n e y g e n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 m e N - (cid:4) z n Ø p - l Æ v i y g k o t a l a l - (cid:4) z n Ø P - l Æ v i y g k o t a l a l - m a l l ` - r a t z Æ h s Æ t - r a t z Æ H k o s Æ t - r a t z Æ H t a k o s Æ t ı t (cid:5) g e s - o r p n o n - z Ø t n i t i f k e y n Ø m - t e z m e N - a d z a g g Æ s l d (cid:3) f l (cid:4) K s Ø k u r ` - l Æ g l o z s k o s Æ t a t ) s Æ r r o f ( - e z s s (cid:10) n e s k Æ l m Æ z S 6 9 1 3 8 2 8 2 m e l e d e v (cid:3) J - Æ n z s a h l e f 4. I I a l m Æ z s a s Æ l t a k o s Æ z o t l Æ v ı z e k t e v (cid:1) k e b l Ø n k ı l e m r e t i c a i p m e n a e v t r Ø e l e b , i a s Æ t a h k a n Æ s Æ t z s o l e f ı n Ø t r (cid:1) t a r k o r o t k e z s i g Æ s a d z a g a k e n - M I S I F A – a l b Æ t. 1. I. A 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F i a s Æ t a h k a n Æ s Æ t z s o l e f ı n Ø t r (cid:1) t a r r o t k e z s t t e z p Ø k a n a s o g a l (cid:2) r Æ z i k k e n - M I S I F A – a l b Æ t. 2. I. A 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F i s Ø l e m r e. T I a l m Æ z s 8 4 8 4 8 4 8 4 k Æ l m Æ z S - z s z s (cid:10) n e s e k u r ` - l o z s s Ø - Æ t a t l Æ g k o s - l e f ( - z s a h ) s Æ l Æ n l d (cid:3) f l (cid:4) K g Æ s a d k k o s Æ t s Æ t - m e N - r a t z Æ H t a k o s Æ t ı t (cid:5) g e s - p n o n t i f o r - z Ø t n i - z a g t e z - e y n Ø m - r a t z Æ H - m a l l ` - r a t z Æ h - (cid:4) z n Ø P - l Æ v i y g k o t a l a l 8 4 m e N - (cid:4) z n Ø p - l Æ v i y g k o t a l a l - p Ø K t t e z - e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G k e l e t Ø t ı z e g - p Ø K t t e z - z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o F 2 P. 8 4 s Æ l Æ n s Æ t Æ s c o b K i 1 P. - t e l e k k e m - l e d e v (cid:3) J. 1 1. I I e s Ø z e k a l m Æ z s 8 4 8 4 g e l n e y g e ı s l (cid:4) k 8 4 – / k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H. 1 B 8 4 – 8 4 – y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:5) k ß M. 2 B 8 4 – 8 4 8 4 m e N - (cid:4) z n Ø p - l Æ v i y g k o t a l a l - (cid:4) z n Ø P - l Æ v i y g k o t a l a l - m a l l ` - r a t z Æ h - r a t z Æ H - e y n Ø m - z a g t e z - r a t z Æ H t a k o s Æ t ı t (cid:5) g e s - p n o n t i f o r - z Ø t n i - m e N s Æ t k o s Æ t k g Æ s a d l d (cid:3) f l (cid:4) K k u r ` - l o z s s Ø - Æ t a t l Æ g k o s ) s Æ r r o f ( - e z s s (cid:10) n e s k Æ l m Æ z S 8 4 8 4 i s Ø l e m r e. T I a l m Æ z s - t e l e k k e m - l e d e v (cid:3) J. 1 1. I I e s Ø z e k a l m Æ z s 322 a r o t k e s o g e n w o m u o d o k l y t u - M I S I F a i n e l e i z d y z r p i k t u k S – 2. I. A a l e b a T HU k Æ l m Æ z S - z s z s (cid:10) n e s e k u r ` - l o z s s Ø - Æ t a t l Æ g k o s - l e f ( - z s a h ) s Æ l Æ n l d (cid:3) f l (cid:4) K g Æ s a d k k o s Æ t s Æ t - m e N - r a t z Æ H t a k o s Æ t ı t (cid:5) g e s - p n o n t i f o r - z Ø t n i - z a g t e z - e y n Ø m - r a t z Æ H - m a l l ` - r a t z Æ h - (cid:4) z n Ø P - l Æ v i y g k o t a l a l m e N - (cid:4) z n Ø p - l Æ v i y g k o t a l a l - p Ø K t t e z - e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G k e l e t Ø t ı z e g - p Ø K t t e z m e N - (cid:4) z n Ø p - l Æ v i y g k o t a l a l - (cid:4) z n Ø P - l Æ v i y g k o t a l a l - m a l l ` - r a t z Æ h - r a t z Æ H - e y n Ø m - z a g t e z - r a t z Æ H t a k o s Æ t ı t (cid:5) g e s - p n o n t i f o r - z Ø t n i - m e N s Æ t k o s Æ t k g Æ s a d l d (cid:3) f l (cid:4) K k u r ` - l o z s s Ø - Æ t a t l Æ g k o s ) s Æ r r o f ( s Æ r r o F 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. - e z s s (cid:10) n e s k Æ l m Æ z S s Æ l Æ n z s a h l e F Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet s e g e l d ı s l E - o l e k e m - l e d e v (cid:3) j a l m Æ z s a s Æ t z s - l e d e v (cid:3) J k e m - a l d o s Æ m - o l e s o g a l m Æ z s a s Æ t z s 2. I I m e l e d e v (cid:3) J - Æ n z s a h l e f 4. I I a l m Æ z s a s Æ l 8 4 – 8 4 (cid:2) i c k e r r o k - M I S I F 9 1 1 P. 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – k e m l e d e v (cid:5) j s e g e l d ı s l E. 5 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – e g e l n e y g e 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – - e v (cid:5) j (cid:4) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R. 6 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – m e l e d g e l n e y g e ı s l (cid:7) k / (cid:4) t t e n , s Æ t (cid:6) r a k a t g e M n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6. 2 1. I I 2 2 2 2 2 0 0 2 5 3 3 2 1 5 2 1 5 2 t a m a K 1 4 D. 6 6 7 7 9 3 7 1 7 6 0 2 6 1 2 2 2 s e g e l d ı s l E - o l e k e m - l e d e v (cid:3) j. 2 1. I I a l m Æ z s a s Æ t z s - l e d e v (cid:3) J k e m - a l d o s Æ m - o l e s o g a l m Æ z s a s Æ t z s 2. I I m e l e d e v (cid:3) J - Æ n z s a h l e f 4. I I a l m Æ z s a s Æ l 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 323 II. MELL(cid:3)KLET TART(cid:5)S JAVAK L˝ZINGJE (cid:7)S R(cid:7)SZLETRE V(cid:7)TELE FOGALOMMEGHAT`ROZ`SOK 1. A szervezeti egysØgek a tart(cid:2)s javak k(cid:3)zvetlen m(cid:2)don t(cid:3)rtØnı megvÆsÆrlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l az alÆbbi megoldÆsok seg(cid:5)tsØgØ- vel vehetnek hasznÆlatba ilyen eszk(cid:3)z(cid:3)ket: operat(cid:5)v l(cid:5)zing, pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing Øs rØszletre vØtel. A sz(cid:2)ban forg(cid:2) szerve- zeti egysØg mindhÆrom esetben hasznÆlati jogot szerez az eszk(cid:3)z felett, bÆr az jogilag egy mÆsik egysØg tulajdonÆ- ban marad. L(cid:3)zing 2. Amikor A. szervezeti egysØg egy tulajdonÆban lØvı termelØsi eszk(cid:3)z hasznÆlatÆnak jogÆt Ætengedi B. egysØgnek, akkor az A. egysØg a „l(cid:5)zingbead(cid:2)”, B. pedig a „l(cid:5)zingbebevevı”. Annak a rendszeresen foly(cid:2)s(cid:5)tott (cid:3)sszegnek az elne- vezØse, amelyet B. egysØg a hasznÆlati jogok ÆtengedØse fejØben A-nak fizet a „l(cid:5)zingd(cid:5)j”. A termelØsi eszk(cid:3)z l(cid:5)zing- bead(cid:2)ja lehet azonos az eszk(cid:3)z gyÆrt(cid:2)jÆval, vagy elad(cid:2)jÆval, illetve ezek valamely leÆnyvÆllalatÆval, azonban lehet teljesen f(cid:4)ggetlen egysØg is, amely semmilyen m(cid:2)don nem k(cid:3)tıdik sem a gyÆrt(cid:2)hoz, sem az elad(cid:2)hoz. Az Øp(cid:4)letek- tıl Øs Øp(cid:5)tmØnyektıl a tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkekig a termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k minden fajtÆja lehet l(cid:5)zing tÆrgya, Øs minden- fØle szervezeti egysØg felhasznÆlhatja a l(cid:5)zinget arra, hogy termelØsi eszk(cid:3)z(cid:3)k felett hasznÆlati jogot szerezzen. A rendszer a l(cid:5)zing kØt t(cid:5)pusÆt, azaz az operat(cid:5)v l(cid:5)zinget Øs a pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zinget teljesen mÆs m(cid:2)don kezeli. Operat(cid:3)v l(cid:3)zing 3. A l(cid:5)zingbevevı meghatÆrozott idıre szerzi meg egy tart(cid:2)s eszk(cid:3)z hasznÆlatÆnak a jogÆt, amely idıtartam lehet hosszœ vagy r(cid:3)vid, Øs az is lehetsØges, hogy elıre nem is hatÆrozzÆk meg annak hosszÆt. A l(cid:5)zingidı lejÆrtÆval a l(cid:5)zingbead(cid:2) elvÆrja, hogy a termØszetes fizikai kopÆst leszÆm(cid:5)tva t(cid:3)bbØ-kevØsbØ ugyanolyan Ællapotban kapja vissza a tulajdonÆt kØpezı eszk(cid:3)zt, mint amilyen Ællapotban az a l(cid:5)zingbe adÆs idıpontjÆban volt. Ezt k(cid:3)vetıen a l(cid:5)zing- bead(cid:2) val(cid:2)sz(cid:5)nßleg egy mÆsik l(cid:5)zingbevevınek adja l(cid:5)zingbe az eszk(cid:3)zt, esetleg valamilyen mÆs m(cid:2)don hasznÆlja azt fel. EnnØlfogva a l(cid:5)zingidı nem terjed ki az eszk(cid:3)z gazdasÆgi ØlettartamÆnak egØszØre, de mØg annak nagyobb rØszØre sem. Az operat(cid:5)v l(cid:5)zinggel foglalkoz(cid:2) egysØgek szakismeretekkel rendelkeznek az Æltaluk l(cid:5)zingbe adott tart(cid:2)s javak faj- tÆir(cid:2)l. Ezekbıl az eszk(cid:3)z(cid:3)kbıl kØszletet tartanak, hogy igØny esetØn azonnal, illetve r(cid:3)vid hatÆridın bel(cid:4)l l(cid:5)zingbe tudjÆk adni azokat. `ltalÆban t(cid:3)bbfØle modellt k(cid:5)nÆlnak, amelyek k(cid:3)z(cid:4)l a l(cid:5)zingbevevık tetszØs(cid:4)k szerint vÆlaszthat- nak. Ahhoz, hogy eszk(cid:3)zeik j(cid:2) mßszaki ÆllapotÆt megırizzØk, a l(cid:5)zingbead(cid:2)knak a l(cid:5)zingbe adÆsra vÆr(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n karbantartÆsi Øs jav(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat kell vØgezni(cid:4)k. A l(cid:5)zingbead(cid:2)k rendszerint az eszk(cid:3)z jav(cid:5)tÆsÆØrt Øs karban- tartÆsÆØrt is felelıssØget vÆllalnak, tovÆbbÆ vÆllaljÆk azt is, hogy a l(cid:5)zingbeadÆs ideje alatt bek(cid:3)vetkezı esetleges meg- hibÆsodÆs esetØn csereeszk(cid:3)zt biztos(cid:5)tanak a l(cid:5)zingbevevı rØszØre. Nem tartozik az operat(cid:5)v l(cid:5)zing k(cid:3)rØbe az az eset, amikor a berendezØs tulajdonosa kezelıszemØlyzetet is biztos(cid:5)t annak (cid:4)zemeltetØsØre, illetve a nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k l(cid:5)zingbe adÆsÆt, mivel e tevØkenysØgeket mÆshovÆ kell sorolni (lÆsd 7. pontot). PØnz(cid:4)gyi l(cid:3)zing 4. A l(cid:5)zingbevevı l(cid:5)zingd(cid:5)j fizetØse ellenØben elıre meghatÆrozott, hosszœ idıtartamra hasznÆlati jogot szerez egy ter- melØsi eszk(cid:3)z felett. Ha a tulajdon minden kockÆzata Øs haszna jogilag nem is, de tØnylegesen a l(cid:5)zingbead(cid:2)r(cid:2)l a l(cid:5)zingbevevıre szÆll, akkor pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zingrıl beszØl(cid:4)nk. PØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing esetØn a l(cid:5)zing ideje a termelØsi eszk(cid:3)z gazdasÆgi ØlettartamÆnak egØszØre vagy nagy rØszØre kiterjed. A l(cid:5)zing idejØnek lejÆrtÆval a l(cid:5)zingbebevevınek gyak- ran lehetısØge ny(cid:5)lik az eszk(cid:3)z nØvleges Æron t(cid:3)rtØnı megvÆsÆrlÆsÆra. A l(cid:5)zingbead(cid:2)nak a kØrdØses eszk(cid:3)zzel kap- csolatban semmifØle szakismerettel nem kell rendelkeznie. A l(cid:5)zingbevevı rØszØre nem vÆllalja jav(cid:5)tÆsi, karbantartÆsi szolgÆltatÆsok vØgzØsØt, sem az eszk(cid:3)z cserØjØt. A termelØsi eszk(cid:3)zt rendszerint a l(cid:5)zingbevevı vÆlasztja ki Øs a gyÆrt(cid:2) vagy az elad(cid:2) k(cid:3)zvetlen(cid:4)l neki szÆll(cid:5)tja le, amit kivÆlasztott. A l(cid:5)zingbead(cid:2) szerepe tehÆt tisztÆn pØnz(cid:4)gyi. Az ESA azÆltal ismeri el a pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing m(cid:3)g(cid:3)tt hœz(cid:2)d(cid:2) gazdasÆgi realitÆst, hogy azt az alÆbbiak szerint szÆmolja el: a l(cid:5)zingbead(cid:2) k(cid:3)lcs(cid:3)nt nyœjt a l(cid:5)zingbevevınek, hogy az megvÆsÆrolhasson egy termelØsi eszk(cid:3)zt, aminek a l(cid:5)zingbevevı lesz a tØnyleges tulajdonosa. EzØrt a rendszer œgy kezeli ezt az eszk(cid:3)zt, mintha az a l(cid:5)zing idejØnek kezdetØtıl a l(cid:5)zingbevevı tulajdona lenne. A l(cid:5)zingbevevı Æltal a l(cid:5)zingbead(cid:2)nak tØnylegesen kifizetett l(cid:5)zingd(cid:5)jakat az imputÆlt k(cid:3)lcs(cid:3)n tıket(cid:3)rlesztØsi, valamint kamatfizetØsi rØszekre kell felosztani. 324 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet RØszletre vØtel 5. A vÆsÆrl(cid:2) szerzıdØsben r(cid:3)gz(cid:5)tett kØsıbbi idıpontokban t(cid:3)bb rØszletben teljes(cid:5)tendı fizetØsek ellenØben vÆsÆrol meg egy termelØsi eszk(cid:3)zt. A vÆsÆrl(cid:2) azonnal a termØk birtokÆba ker(cid:4)l, bÆr az jogilag mindaddig hitelbiztos(cid:5)tØk/garancia cØljÆb(cid:2)l az elad(cid:2), illetve a finansz(cid:5)roz(cid:2) tulajdona marad, am(cid:5)g a vÆsÆrl(cid:2) az (cid:3)sszes szerzıdØsben r(cid:3)gz(cid:5)tett rØszletfize- tØst nem teljes(cid:5)ti. A rØszletvÆsÆrlÆs ÆltalÆban a tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikkekre korlÆtoz(cid:2)dik, Øs a vÆsÆrl(cid:2)k t(cid:3)bbnyire hÆz- tartÆsok. A rØszletvÆsÆrlÆsi szerzıdØsek finansz(cid:5)roz(cid:2)i jellemzıen (cid:3)nÆll(cid:2) szervezeti egysØgek, amelyek szorosan egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dnek a tart(cid:2)s javak elad(cid:2)ival. ELSZ`MOL`S Operat(cid:3)v l(cid:3)zing 6. A l(cid:5)zingbead(cid:2) Æltal l(cid:5)zing cØljÆra megvÆsÆrolt tart(cid:2)s javak a l(cid:5)zingbead(cid:2) brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsÆnak (P. 51) rØszØt kØpezik, Øs nemzetgazdasÆgi Ølettartamuk alatt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)kkØnt (AN. III) a l(cid:5)zingbead(cid:2) mØrlegØben szere- pelnek. A tart(cid:2)s termØk l(cid:5)zingbeadÆsÆt k(cid:3)vetıen fellØpı ØrtØkcs(cid:3)kkenØst (K. 1) a l(cid:5)zingbead(cid:2) szÆmlÆin kell kimutatni. A l(cid:5)zingbead(cid:2)hoz befoly(cid:2) l(cid:5)zingd(cid:5)jak a l(cid:5)zingszolgÆltatÆs kibocsÆtÆsakØnt (P. 1) annak termelØsi szÆmlÆjÆn szerepel- nek. Amennyiben a l(cid:5)zingbevevı termelı, œgy a l(cid:5)zingd(cid:5)jfizetØsek a l(cid:5)zingbevevı foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsakØnt (P. 2) jelennek meg. Ha a l(cid:5)zingbevevı egy vØgsı fogyaszt(cid:2)kØnt fellØpı hÆztartÆs, akkor a l(cid:5)zingd(cid:5)jfizetØseket vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆhoz (P. 3) kell sorolni. 7. Ingatlan operat(cid:5)v l(cid:5)zingbe adÆsÆt a NACE Rev. 1 a 70. 20 „SajÆt tulajdon l(cid:5)zingbeadÆsa” osztÆlyba sorolja. Az egyØb tart(cid:2)s javak operat(cid:5)v l(cid:5)zingjØt a 71. „GØpek Øs berendezØsek kezelıszemØlyzet nØlk(cid:4)li k(cid:3)lcs(cid:3)nzØse, szemØlyes Øs hÆz- tartÆsi cikkek k(cid:3)lcs(cid:3)nzØse” kateg(cid:2)riÆba sorolja. Az operat(cid:5)v l(cid:5)zing nem foglalja magÆban gØpek Øs berendezØsek kezelıszemØlyzettel egy(cid:4)tt t(cid:3)rtØnı l(cid:5)zingbeadÆsÆt, ami az osztÆlyozÆs szerint a berendezØs Øs a szemØlyzet Æltal nyœjtott szolgÆltatÆsok tØtelhez tartozik. Teheraut(cid:2) l(cid:5)zingbeadÆsa pØldÆul sofırrel egy(cid:4)tt a 60. 24 „K(cid:3)zœti teherszÆll(cid:5)- tÆs” kateg(cid:2)riÆba soroland(cid:2). Az operat(cid:5)v l(cid:5)zingtevØkenysØget folytat(cid:2) vÆllalatok szervezetileg az S. 11 „Nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok” szektorba ker(cid:4)lnek, ugyanakkor az operat(cid:5)v l(cid:5)zingbe vevık az S. 14 „HÆztartÆsok” szektorban is megtalÆl- hat(cid:2)ak. Ha a l(cid:5)zingbead(cid:2) rezidens, a l(cid:5)zingbevevı azonban nem, akkor a l(cid:5)zingd(cid:5)jfizetØseket a szolgÆltatÆsok exportjakØnt (P. 62) kell kimutatni. A l(cid:5)zingbe adott eszk(cid:3)z(cid:3)k egy rezidens egysØg (a l(cid:5)zingbead(cid:2)) mØrlegØben maradnak, ezØrt ezek nem jelennek meg a k(cid:4)lf(cid:3)ld egyik szÆmlÆjÆn sem. Ha a l(cid:5)zingbead(cid:2) nem rezidens, m(cid:5)g a l(cid:5)zingbevevı rezidens, akkor a l(cid:5)zingd(cid:5)jfizetØseket a szolgÆltatÆsok importjakØnt (P. 72) kell elszÆmolni. Ebben az esetben magÆt az eszk(cid:3)zt œgy kell kezelni, mint amely nem lØp be az orszÆg gazdasÆgi ter(cid:4)letØre (csak a hozzÆjuk tartoz(cid:2) szolgÆltatÆsok). ˝gy a l(cid:5)zingbe adott eszk(cid:3)z sem a k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn, sem egyØb szÆmlÆkon nem jelenik meg. PØnz(cid:4)gyi l(cid:3)zing 8. Ha a l(cid:5)zingbevevı termelı, akkor a tart(cid:2)s termØket a l(cid:5)zingbevevı brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆsakØnt (P. 51) kell kimutatni a l(cid:5)zingidıszak kezdetekor. A l(cid:5)zing idıtartama alatt az eszk(cid:3)z tÆrgyi eszk(cid:3)zkØnt (AN. III) a l(cid:5)zingbevevı mØrlegØben szerepel (kivØve, ha a l(cid:5)zingbevevı nem k(cid:3)vet el fizetØsi mulasztÆst a l(cid:5)zingd(cid:5)jak kiegyenl(cid:5)tØsØben). A l(cid:5)zingbe adÆst k(cid:3)vetıen elszÆmoland(cid:2) ØrtØkcs(cid:3)kkenØst (K. 1) a l(cid:5)zingbevevı szÆmlÆin kell kimutatni. A l(cid:5)zing idıtar- tamÆnak vØgØn (i) a l(cid:5)zingbevevı vagy megvÆsÆrolja az eszk(cid:3)zt maradvÆnyØrtØken Øs ekkor az az ı mØrlegØben marad, vagy (ii) az eszk(cid:3)z visszaker(cid:4)l a l(cid:5)zingbead(cid:2)hoz, ezt a l(cid:5)zingbevevınØl negat(cid:5)v brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmo- zÆskØnt kell kimutatni, (cid:5)gy az kiker(cid:4)l a l(cid:5)zingbevevı mØrlegØbıl, Øs vagy a l(cid:5)zingbead(cid:2), vagy annak a harmadik fØl- nek a mØrlegØbe ker(cid:4)l be, akinek azt a l(cid:5)zingbead(cid:2) tovÆbbadja. 9. Ha a l(cid:5)zingbevevı egy vØgsı fogyaszt(cid:2)kØnt fellØpı hÆztartÆs, akkor a tart(cid:2)s termØket œgy kell kezelni, mintha azt a l(cid:5)zingbevevı a l(cid:5)zingidı kezdetØn vØgsı fogyasztÆs cØljÆra megvÆsÆrolta volna, ami annyit jelent, hogy a l(cid:5)zingelt eszk(cid:3)z piaci beszerzØsi Æra rØsze a l(cid:5)zingbevevı vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆnak (P. 3) a l(cid:5)zingidıszak kezdetekor, tovÆbbÆ hogy az eszk(cid:3)z csak mint tart(cid:2)s fogyasztÆsi cikk jelenik meg a l(cid:5)zingbevevı vagyonmØrlegØnek emlØkeztetı tØtelØben. A l(cid:5)zingbead(cid:2) imputÆlt hitelt (F. 4) nyœjt a l(cid:5)zingbevevınek. E k(cid:3)lcs(cid:3)n tıkerØszØt a l(cid:5)zingbe vett eszk(cid:3)z piaci beszer- zØsi Æra plusz az ÆtruhÆzÆs k(cid:3)ltsØgei (ha vannak) kØpezik. A fennÆll(cid:2) imputÆlt hitel (AF. 4) a l(cid:5)zingbead(cid:2) Øs a l(cid:5)zing- 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 325 bevevı mØrlegØben egyarÆnt szerepel, az egyiknØl pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)zkØnt, a mÆsiknÆl k(cid:3)telezettsØgkØnt. A l(cid:5)zingd(cid:5)j(cid:3)sszegeket œgy kezelj(cid:4)k, mint amelyek kØt elembıl Ællnak: a tıket(cid:3)rlesztØsbıl (F. 4) Øs a kamatfizetØsbıl (D. 41), mik(cid:3)zben vØgsı visszafizetØs(cid:4)k idıben egybeesik a pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing idıtartamÆnak lejÆrtÆval. 10. Az imputÆlt k(cid:3)lcs(cid:3)n kamatlÆba implicit m(cid:2)don van meghatÆrozva, ezØrt a l(cid:5)zingidı alatt halmoz(cid:2)d(cid:2) t(cid:3)rlesztØsek pontosan megegyeznek a tıkerØsszel. Amikor a l(cid:5)zingd(cid:5)j (cid:3)sszege idırıl-idıre vÆltozatlan marad, akkor a l(cid:5)zingd(cid:5)jon bel(cid:4)l a kamatnak megfelelı rØsz idıben cs(cid:3)kkenı, mik(cid:3)zben a tıket(cid:3)rlesztı rØsz ugyanilyen mØrtØkben n(cid:3)vekvı (cid:3)sszegß, Øppen œgy, mint egy egyenlı rØszletekben fizetendı k(cid:3)lcs(cid:3)n esetØben. Amikor a tıkerØsz, a l(cid:5)zingd(cid:5)j Øs a l(cid:5)zingidı hossza minden szerzıdØs vonatkozÆsÆban ismert, akkor a kamatlÆb, a kamatfizetØs Øs a t(cid:3)rlesztØs Ælland(cid:2) kØpletek seg(cid:5)tsØgØvel k(cid:3)nnyen kiszÆm(cid:5)that(cid:2). Ha azonban nem Ællnak rendelkezØsre rØszletes adatok valamennyi l(cid:5)zingszerzıdØsrıl, a gyakorlat ilyen esetet ismer, akkor Øsszerß feltevØsek alapjÆn kell e szÆm(cid:5)tÆsokat elvØgezni. SzÆ- mos orszÆg (cid:4)zleti k(cid:3)nyvelØse az itt le(cid:5)rtakhoz hasonl(cid:2)an kezeli a pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zinget, ami sokat jav(cid:5)t az adatokkal kapcsolatos helyzeten. 11. A pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing l(cid:5)zingbead(cid:2)inak termelıtevØkenysØge a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs. A l(cid:5)zingbead(cid:2)k ÆltalÆban nem szÆm(cid:5)- tanak fel k(cid:4)l(cid:3)n d(cid:5)jat pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆsaikØrt. EzØrt kibocsÆtÆsuk fıleg vagy kizÆr(cid:2)lag a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)ja (FISIM), aminek kiszÆm(cid:5)tÆsa mÆs pØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tØshez hasonl(cid:2)an t(cid:3)rtØnik: kapott tulajdonosi j(cid:3)vedelem m(cid:5)nusz fizetett kamat, a sajÆt tıke befektetØsØbıl szÆrmaz(cid:2) tulajdonosi j(cid:3)ve- delem nØlk(cid:4)l (1). A pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing esetØben egyes l(cid:5)zingbead(cid:2)k akkor vÆllalnak k(cid:3)telezettsØget mÆs f(cid:4)ggetlen egysØ- gek felØ, amikor a fizetett kamat nyomon k(cid:3)vethetı Øs a FISIM szÆm(cid:5)tÆsa k(cid:3)zvetlen m(cid:2)don t(cid:3)rtØnik. EgyØb l(cid:5)zing- bead(cid:2)k csak anyavÆllalataik felØ vÆllalnak k(cid:3)telezettsØget, amikor a fizetett kamat nehezen k(cid:3)vethetı nyomon. Ez ut(cid:2)bbi esetben sz(cid:4)ksØg lehet a fizetett kamat (cid:3)sszegØnek a megfelelı kamatlÆb seg(cid:5)tsØgØvel t(cid:3)rtØnı becslØsØre. A pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zingcØgeket az S. 123 „EgyØb pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs a nyugd(cid:5)jalapok kivØtelØvel” intØzmØnyi alszektorba kell sorolni. A tevØkenysØget a NACE Rev. 1 szerint a 65. 21 „PØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing” alÆ kell beso- rolni. 12. A pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing ESA szerinti elszÆmolÆsÆt k(cid:3)vetve a l(cid:5)zingbe adott eszk(cid:3)z nem jelenik meg a l(cid:5)zingbead(cid:2) szÆmlÆi- nak egyikØn sem. Lehet tehÆt a l(cid:5)zingbead(cid:2) akÆr rezidens, akÆr nem rezidens, ennek semmi jelentısØge sincs magÆnak az eszk(cid:3)znek az elszÆmolÆsÆt illetıen. Ha az eszk(cid:3)z gyÆrt(cid:2)ja vagy elad(cid:2)ja rezidens, a l(cid:5)zingbevevı azon- ban nem rezidens, akkor a l(cid:5)zingbe adott eszk(cid:3)zt œgy kell kezelni, mintha az exportra ker(cid:4)lne (P. 61) akkor, amikor a l(cid:5)zingbevevı azt birtokba veszi, tehÆt a l(cid:5)zingidıszak kezdetekor. Ha a gyÆrt(cid:2)/elad(cid:2) nem rezidens, a l(cid:5)zingbevevı viszont rezidens, akkor az eszk(cid:3)zt a l(cid:5)zingidıszak kezdetekor importnak (P. 71) tekinti a rendszer. Ha a l(cid:5)zingbead(cid:2) rezidens, a l(cid:5)zingbevevı viszont nem, akkor egy rezidens egysØg (a l(cid:5)zingbead(cid:2)) imputÆlt k(cid:3)lcs(cid:3)nt (F. 4/AF. 4) nyœjt egy nem rezidens egysØgnek (a l(cid:5)zingbevevınek). Ha a l(cid:5)zingbead(cid:2) nem rezidens, a l(cid:5)zingbevevı viszont rezidens, akkor az imputÆlt k(cid:3)lcs(cid:3)nt egy nem rezidens egysØg (a l(cid:5)zingbead(cid:2)) nyœjtja egy rezidens egysØg- nek (a l(cid:5)zingbevevınek). A kifizetett l(cid:5)zingd(cid:5)jakat, akÆrcsak a rezidens egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti l(cid:5)zingmßveletek esetØben, kamatfizetØsre (D. 41) Øs tıket(cid:3)rlesztØsre (F. 4) kell felosztani. RØszletre vØtel 13. A tart(cid:2)s javakat œgy kell elszÆmolni, mintha azt a vÆsÆrl(cid:2) azon a napon, amikor birtokÆba ker(cid:4)lt, megvÆsÆrolta volna, mØgpedig azon az Æron, amit egy kØszpØnz(cid:4)gylet keretØben fizetett volna Ørte. A vÆsÆrl(cid:2) ezzel egyenØrtØkß imputÆlt k(cid:3)lcs(cid:3)nben (F. 4/AF. 4) rØszes(cid:4)l. Az ESA ugyanazzal a m(cid:2)dszerrel bontja a vÆsÆrl(cid:2) Æltal a finansz(cid:5)roz(cid:2) egy- sØgnek fizetett (cid:3)sszegeket tıket(cid:3)rlesztØsre (F. 4) Øs kamatfizetØsre (D. 41), mint amit a pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing esetØben alkal- maz. A rØszletvÆsÆrlÆsi szerzıdØsek finansz(cid:5)roz(cid:2)i Æltal vØgzett termelıtevØkenysØg a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs. Mivel ezek az egysØgek explicit d(cid:5)jat ÆltalÆban nem szÆm(cid:5)tanak fel szolgÆltatÆsaikØrt, ezØrt kibocsÆtÆsuk egØszØt a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆs k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)ja (FISIM) kØpezi, aminek kiszÆm(cid:5)tÆsa a k(cid:3)vetkezı m(cid:2)don t(cid:3)rtØnik: kapott tulajdonosi j(cid:3)vedelem m(cid:5)nusz fizetett kamat, a sajÆt tıke befektetØsØbıl szÆrmaz(cid:2) tulajdonosi j(cid:3)vedelmek nØlk(cid:4)l. A pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zinghez hasonl(cid:2)an elıfordulhat, hogy a fizetett kamat (cid:3)sszegØt nehØz nyomon k(cid:3)vetni, Øs ezØrt azt becslØssel kell megÆllap(cid:5)tani. 14. A NACE Rev. 1 a rØszletvÆsÆrlÆsi szerzıdØsek finansz(cid:5)roz(cid:2)it a 65. 22 „EgyØb hitelnyœjtÆs” osztÆlyba sorolja. A rØsz- letvÆsÆrlÆsi lehetısØget biztos(cid:5)t(cid:2) vÆllalatok az S. 123 „EgyØb pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs a nyugd(cid:5)ja- (1) A tovÆbbi rØszleteket lÆsd a 3. fejezet 3. 63. pontjÆban. 326 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet lapok kivØtelØvel” intØzmØnyi alszektorhoz tartoznak, de a rØszletvÆsÆrlÆsi szerzıdØsek finansz(cid:5)roz(cid:2)i az S. 14 „HÆztar- tÆsok” szektorban is felbukkannak. Ha a vÆsÆrl(cid:2) nem rezidens, a finansz(cid:5)roz(cid:2) viszont rezidens, az Ærut œgy kell kezelni, mintha exportra ker(cid:4)lne (P. 61) akkor, amikor a vÆsÆrl(cid:2) annak birtokÆba ker(cid:4)l. A finansz(cid:5)roz(cid:2) ebben az esetben egy nem rezidens egysØgnek (a vÆsÆrl(cid:2)nak) nyœjt k(cid:3)lcs(cid:3)nt (F. 4/AF. 4). Ha a vÆsÆrl(cid:2) rezidens egysØg, a finansz(cid:5)roz(cid:2) viszont nem, az Ærut œgy kell elszÆmolni, mintha azt importra ker(cid:4)lne (P. 71) akkor, amikor azt a vÆsÆrl(cid:2)nak leszÆll(cid:5)tjÆk, aki ezzel egy idıben k(cid:3)lcs(cid:3)nt (F. 4/AF. 4) kap a nem rezidens finansz(cid:5)roz(cid:2)t(cid:2)l. A tıket(cid:3)rlesztØseket (F. 4) Øs a kamatfizetØseket (D. 41) ugya- nœgy kell kezelni, mint a nem rezidens egysØgeket is magÆban foglal(cid:2) pØnz(cid:4)gyi l(cid:5)zing esetØben. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 327 III. MELL(cid:3)KLET BIZTOS˝T`S BEVEZET(cid:6)S 1. A biztos(cid:5)tÆsnak kØt fı t(cid:5)pusa van: a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs Øs az egyØb biztos(cid:5)tÆs. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs a k(cid:3)vetkezıkØppen bonthat(cid:2) tovÆbb: a) Ællami tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek; b) magÆn biztos(cid:5)tÆsi rendszerek; valamint c) a munkaad(cid:2)k Æltal fenntartott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek. Az egyØb biztos(cid:5)tÆsok (cid:5)gy bonthat(cid:2)k: a) egyØb Øletbiztos(cid:5)tÆs, valamint b) egyØb nem Øletbiztos(cid:5)tÆs. A viszontbiztos(cid:5)tÆst Øs a biztos(cid:5)tÆst kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget e fejezet k(cid:4)l(cid:3)n pontjai tÆrgyaljÆk. Ezek a tØmÆk elsısor- ban az egyØb biztos(cid:5)tÆssal f(cid:4)ggenek (cid:3)ssze, azonban kapcsol(cid:2)dhatnak a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆshoz is. FOGALOMMEGHAT`ROZ`SOK TÆrsadalombiztos(cid:3)tÆs 2. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek olyan rendszerek, amelyekbe tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆst munkavÆllal(cid:2)k vagy egyØb magÆnszemØlyek, illetve munkavÆllal(cid:2)ik nevØben a munkaad(cid:2)k fizetnek azØrt, hogy megszerezzØk a tÆr- sadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsra val(cid:2) jogosultsÆgot munkavÆllal(cid:2)ik vagy egyØb hozzÆjÆrulÆst fizetık, illetve ezek eltar- tottjai vagy halÆluk utÆn hÆtramaradott csalÆdtagjai szÆmÆra. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek a szociÆlis kockÆza- tokra, illetve sz(cid:4)ksØgletekre (1) terjednek ki. EltØrıen a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß tÆrsadalmi juttatÆsokt(cid:2)l, a tÆrsa- dalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokban val(cid:2) rØszesedØsnØl feltØtel a rendszerben val(cid:2) rØszvØtel. 3. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek gyakran kollekt(cid:5)v alapon szervezıdnek azØrt, hogy az egyes Ørintettek ne k(cid:4)l(cid:3)n, sajÆt nev(cid:4)kben legyenek kØnytelenek megk(cid:3)tni biztos(cid:5)tÆsukat. Azonban van nØhÆny tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszer, amely esetleg megengedi, sıt akÆr meg is k(cid:3)vetelheti, hogy a leendı biztos(cid:5)tottak sajÆt nØven k(cid:3)ssenek biztos(cid:5)tÆst. Az egyØnileg megk(cid:3)t(cid:3)tt biztos(cid:5)tÆsok akkor tekinthetık a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszer alÆ tartoz(cid:2)knak, ha kiterjed- nek a szociÆlis kockÆzatokra, illetve sz(cid:4)ksØgletekre Øs az alÆbbi hÆrom feltØtel k(cid:3)z(cid:4)l legalÆbb egy teljes(cid:4)l: a) a rendszerben val(cid:2) rØszvØtel vagy jogszabÆlyi elı(cid:5)rÆs vagy az alkalmazÆs feltØtelekØnt k(cid:3)telezı; b) a rendszert egy csoport nevØben mßk(cid:3)dtetik Øs az a csoport tagjaira korlÆtoz(cid:2)dik; vagy c) a munkaad(cid:2)k a munkavÆllal(cid:2)k nevØben fizetik a hozzÆjÆrulÆsokat. Az Ællam tÆrsadalombiztos(cid:6)tÆsi rendszerei 4. Ezeket a rendszereket k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek hozzÆk lØtre, ellenırzik Øs finansz(cid:5)rozzÆk a k(cid:3)z(cid:3)ssØg egØszØre vagy jelentıs rØszeire kiterjedıen. Az Ællam tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerei lehetnek alapszerßek vagy nem alapszerßek. Az elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tett alapok a k(cid:3)ltsØgvetØs tulajdonÆban maradnak, Øs nem ker(cid:4)lnek a rendszer kedvezmØnyezettjei tulaj- donÆba. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek bevØtelei fıleg a magÆnszemØlyek Øs a munkavÆllal(cid:2)ik nevØben a mun- kaad(cid:2)k Æltal befizetett hozzÆjÆrulÆsokb(cid:2)l Ællnak, azonban magukban foglalhatjÆk mÆs k(cid:3)ltsØgvetØsi szervek transzfe- reit is. A tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerekben val(cid:2) rØszvØtel ÆltalÆban, bÆr nem minden esetben k(cid:3)telezı. A magÆn- szemØlyek rØszØre kifizetett juttatÆsok nem feltØtlen(cid:4)l a hozzÆjÆrulÆs formÆjÆban korÆbban befizetett (cid:3)sszegek f(cid:4)ggvØnye. (1) A szociÆlis kockÆzatok, illetve sz(cid:4)ksØgletek meghatÆrozÆsÆt ld. a 4. fejezet 4. 83–4. 86. pontjÆban. 328 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Meg kell jegyezni, hogy a k(cid:3)ltsØgvetØsi szerv Æltal sajÆt munkavÆllal(cid:2)i szÆmÆra megszervezett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszereket nem a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek, hanem a magÆnbiztos(cid:5)tÆsi vagy a nem alapszerß tÆrsadalom- biztos(cid:5)tÆsi rendszerek k(cid:3)zØ kell sorolni. MagÆn tıkefedezeti tÆrsadalombiztos(cid:6)tÆsi rendszerek 5. E rendszereknek kØt kateg(cid:2)riÆja lØtezik. Az egyikbe azok a rendszerek tartoznak, amelyekben a tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsokat mind a munkaad(cid:2)kt(cid:2)l, mind pedig a munkavÆllal(cid:2)kt(cid:2)l f(cid:4)ggetlen szervezeti egysØgeket kØpezı biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetekbe vagy (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapokba fizetik be. Ezek a biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek illetve (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok kezelik a kØpzett alapokat Øs fizetik a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat. A mÆsik kateg(cid:2)riÆba azok a rendszerek tar- toznak, amelyekben a munkaad(cid:2)k k(cid:4)l(cid:3)nleges tartalØkokat kØpeznek a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok k(cid:3)ltsØgeinek fedezetØ(cid:4)l. Ezeket a tartalØkokat az egyØb tartalØkokt(cid:2)l elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tetten kezelik ugyan, de azok nem kØpeznek a mun- kaad(cid:2)kt(cid:2)l f(cid:4)ggetlen szervezeti egysØgeket; ezek a nem (cid:3)nÆll(cid:2) nyugd(cid:5)jalapok. A munkaad(cid:4)k Æltal fenntartott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:6)tÆsi rendszerek 6. E rendszerekben a munkaad(cid:2)k sajÆt forrÆsb(cid:2)l, erre a cØlra k(cid:4)l(cid:3)n tartalØkalapok lØtrehozÆsa nØlk(cid:4)l fizetik a tÆrsada- lombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsokat munkavÆllal(cid:2)ik, volt munkavÆllal(cid:2)ik, illetve azok eltartottjai rØszØre. EgyØb biztos(cid:3)tÆs 7. Az egyØb biztos(cid:5)tÆs bizonyos kockÆzatoknak kitett szervezeti egysØgek rØszØre biztos(cid:5)t pØnz(cid:4)gyi vØdelmet elıre meghatÆrozott, esetleges esemØnyek k(cid:3)vetkezmØnyeivel szemben. Ez egyben a pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs egyik formÆja is, ahol a biztos(cid:5)tottakt(cid:2)l (cid:3)sszegyßjt(cid:3)tt pØnzeszk(cid:3)z(cid:3)ket biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkot kØpezı pØnz(cid:4)gyi vagy egyØb esz- k(cid:3)z(cid:3)kbe fektetik a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnyekben meghatÆrozott esemØnyek elıfordulÆsa nyomÆn tÆmaszthat(cid:2) j(cid:3)vıbeli kÆrigØnyek kielØg(cid:5)tØse cØljÆb(cid:2)l. Elıfordulhat, hogy a hÆztartÆsok Æltal megk(cid:3)t(cid:3)tt egyØb biztos(cid:5)tÆsok ugyanazokra a kockÆzatokra, illetve igØnyekre terjednek ki, mint amelyekre a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek. Azonban a hÆztartÆsok egyØb biztos(cid:5)tÆsai abban k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)znek a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆst(cid:2)l, hogy az egyØb biztos(cid:5)tÆsokat az egyes hÆztartÆsok munkaad(cid:2)ikt(cid:2)l Øs a kor- mÆnyzatt(cid:2)l f(cid:4)ggetlen(cid:4)l, sajÆt elhatÆrozÆsukb(cid:2)l sajÆt javukra k(cid:3)tik meg. EgyØb Øletbiztos(cid:6)tÆs 8. EgyØb Øletbiztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØny tulajdonosai kizÆr(cid:2)lag rezidens vagy nem rezidens hÆztartÆsok lehetnek. A biztos(cid:5)tott rendszeresen d(cid:5)jat fizet a biztos(cid:5)t(cid:2)nak, Øs ennek fejØben a biztos(cid:5)t(cid:2) garantÆlja, hogy az elØrØs adott idıpontjÆban vagy mØg azt megelızıen, a biztos(cid:5)tott halÆla esetØn juttatÆst fizet. Amennyiben a biztos(cid:5)tott a biztos(cid:5)tÆsi szerzıdØs- ben r(cid:3)gz(cid:5)tett lejÆrati idı elıtt felmondja szerzıdØsØt, œgy a biztos(cid:5)t(cid:2)t(cid:2)l rØszleges juttatÆsra jogosult. Ez azt jelenti, hogy a biztos(cid:5)tott vagy tœlØlı csalÆdtagjai rØszØre biztos(cid:5)tÆsi kifizetØs mindig t(cid:3)rtØnik. Azokat az ÆltalÆban hatÆridıs biztos(cid:5)tÆsnak nevezett biztos(cid:5)tÆsokat, amelyekre egyØb k(cid:3)r(cid:4)lmØnyek k(cid:3)z(cid:3)tt nem, csakis halÆl esetØn fizetnek, nem az egyØb Øletbiztos(cid:5)tÆsok, hanem az egyØb nem Øletbiztos(cid:5)tÆsok k(cid:3)zØ kell sorolni. A biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek szÆmlaveze- tØsi m(cid:2)dja miatt a gyakorlatban nem mindig lehet k(cid:4)l(cid:3)nvÆlasztani a hatÆridıs biztos(cid:5)tÆsokat az egyØb Øletbiztos(cid:5)tÆ- sokt(cid:2)l. Ilyen helyzetben elıfordulhat, hogy a hatÆridıs biztos(cid:5)tÆst tisztÆn gyakorlati okokb(cid:2)l ugyanœgy kell kezelni, mint az Øletbiztos(cid:5)tÆst. Az Øletbiztos(cid:5)tÆs alapjÆn tÆmasztott k(cid:3)vetelØsnek egy(cid:3)sszegß kifizetØssel vagy ØvjÆradØk formÆjÆban lehet eleget tenni. A k(cid:3)vetelØs lehet r(cid:3)gz(cid:5)tett (cid:3)sszegß, de lehet vÆltoz(cid:2) is aszerint, hogy a biztos(cid:5)tÆsi szerzıdØs ideje alatt a biz- tos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak befektetØsØbıl mekkora j(cid:3)vedelem kØpzıd(cid:3)tt („nyeresØgrØszesedØssel (cid:3)sszekapcsolt” biztos(cid:5)tÆsok). A nyeresØgrØszesedØssel (cid:3)sszekapcsolt biztos(cid:5)tÆs egyik speciÆlis fajtÆja a befektetØsi alaphoz k(cid:3)t(cid:3)tt biztos(cid:5)tÆs, ahol a k(cid:3)vetelØs (cid:3)sszege az elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:5)tett alap ØrtØkØnek megfelelıen vÆltozik. EgyØb nem Øletbiztos(cid:6)tÆs 9. A szervezeti egysØgek bÆrmelyik t(cid:5)pusa lehet egyØb nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØny tulajdonosa. Az egyØb nem Øletbiz- tos(cid:5)tÆsok k(cid:3)zØ a hatÆridıs biztos(cid:5)tÆs, tovÆbbÆ a halÆleseten k(cid:5)v(cid:4)l minden kockÆzatra, pl. balesetre, betegsØgre vagy tßzesetre kiterjedı biztos(cid:5)tÆs tartozik. A kÆrigØnyek kiegyenl(cid:5)tØse ÆltalÆban egy (cid:3)sszegben t(cid:3)rtØnik, de a jÆradØkfize- tØs sem kizÆrt. Az egyØb nem Øletbiztos(cid:5)tÆsok esetØben biztos(cid:5)tÆsi kÆrtØr(cid:5)tØs kifizetØsØre nem minden esetben ker(cid:4)l sor. A kÆrigØnnyel fellØpık szÆma jellemzıen messze elmarad a k(cid:3)tvØnytulajdonosok szÆmÆt(cid:2)l. Az egyes k(cid:3)tvØnytu- lajdonosok szempontjÆb(cid:2)l mØg hosszabb tÆvon sincs (cid:3)sszef(cid:4)ggØs a befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs a kapott biztos(cid:5)tÆsi kÆrtØr(cid:5)tØsek nagysÆga k(cid:3)z(cid:3)tt. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 329 Viszontbiztos(cid:3)tÆs 10. A k(cid:3)tvØnytulajdonosoknak biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat nyœjt(cid:2) biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek a vÆllalt kockÆzatokat gyakran Ætru- hÆzzÆk mÆs biztos(cid:5)t(cid:2)kra. Ezek a biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveletek a viszontbiztos(cid:5)tÆsok. Viszontbiztos(cid:5)tÆsi gazdasÆgi mßvelet tÆrgya egyarÆnt lehet Øletbiztos(cid:5)tÆs Øs nem Øletbiztos(cid:5)tÆs. A viszontbiztos(cid:5)tÆst vØgzı biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek pÆrhuzamosan folytathatnak viszontbiztos(cid:5)tÆsi tevØkenysØget Øs nyœjthatnak biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat a k(cid:3)tvØnytulajdonosoknak, de lehetnek kifejezetten viszontbiztos(cid:5)tÆsra specializÆl(cid:2)dott intØzetek is. Biztos(cid:3)tÆst kiegØsz(cid:3)tı tevØkenysØgek 11. A biztos(cid:5)tÆst kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzık olyan egysØgek, amelyek elsısorban biztos(cid:5)tÆssal szorosan (cid:3)sszef(cid:4)ggı tevØkenysØget folytatnak, de maguk nem vÆllalnak kockÆzatokat. A biztos(cid:5)tÆst kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzık k(cid:3)zØ k(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen a k(cid:3)vetkezık tartoznak: a) biztos(cid:5)tÆsi (cid:4)gyn(cid:3)k(cid:3)k; b) biztos(cid:5)t(cid:2)intØzeteket Øs nyugd(cid:5)jalapokat seg(cid:5)tı nonprofit magÆnintØzmØnyek; c) egysØgek, amelyek fı tevØkenysØge a biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek Øs a nyugd(cid:5)jalapok, tovÆbbÆ a biztos(cid:5)tÆsi piacok fel(cid:4)gye- letØnek ellÆtÆsa. KEZEL(cid:6)S A SZ`ML`KBAN 12. Az egyszerßbb magyarÆzat kedvØØrt a k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı biztos(cid:5)tÆsi t(cid:5)pusok alÆbb k(cid:3)vetkezı ismertetØsØnek k(cid:3)zØppontjÆ- ban azok az esetek Ællnak, amelyekben csak rezidens egysØgek Ørintettek. Az egyes pontok vØgØn a nem rezidens egysØgekre vonatkoz(cid:2) esetek sajÆtossÆgai is szerepelnek. TÆrsadalombiztos(cid:3)tÆs Az Ællam tÆrsadalombiztos(cid:6)tÆsi rendszerei 13. Az ilyen rendszerek irÆny(cid:5)t(cid:2)inak kibocsÆtÆsa az ÆllamhÆztartÆs kibocsÆtÆsÆnak rØsze, amelynek ØrtØkelØse k(cid:3)ltsØgala- pon t(cid:3)rtØnik. K(cid:3)vetkezØskØppen e tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek esetØben szolgÆltatÆsi d(cid:5)jat nem lehet elszÆ- molni. Az Ællam tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszereibe a munkaad(cid:2)k Æltal fizetett tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆ- sokat (D. 121) a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem rØszekØnt kell kezelni, Øs ezek a j(cid:3)vedelmek keletkezØse szÆmlÆn a mun- kaad(cid:2)k szektora Æltal fizetett Øs az elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆn a hÆztartÆsok szektora Æltal kapott tØtel- kØnt szerepelnek. A munkaad(cid:2)k Æltal fizetett hozzÆjÆrulÆsok a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn œjra meg- jelennek a munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (D. 6111) rØszekØnt; ezt a hÆztartÆsok szektora fizeti, Øs az ÆllamhÆztartÆs kapja. A munkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsait (D. 6112), tovÆbbÆ az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs az alkalmazÆsban nem Æll(cid:2)k hozzÆjÆrulÆsait (D. 6113) szintØn a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn kell elszÆmolni a hÆztartÆsok szektora Æltal fizetett Øs az ÆllamhÆztartÆs Æltal kapott tØtelkØnt. A pØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆsok (D. 621) az ÆllamhÆztartÆs Æltal fizetett Øs a hÆztartÆsok Æltal kapott tØtelkØnt szerepelnek a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn, m(cid:5)g a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs termØszetbeni juttatÆsai a termØszetbeni j(cid:3)ve- delmek œjraelosztÆsa szÆmlÆn az ÆllamhÆztartÆs Æltal fizetett Øs a hÆztartÆsok Æltal kapott, D. 6311 Øs D. 6312 tØtelek- nØl szerepelnek. 14. A k(cid:3)ltsØgvetØsi tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszereket irÆny(cid:5)t(cid:2) egysØgeket az S. 1314 „TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok” alszektorba kell sorolni. A tevØkenysØg besorolÆsa a NACE rev. 1 alapjÆn: 75. 30 „TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs”. Ha egy rezidens munkavÆllal(cid:2) nem rezidens munkaad(cid:2)nÆl dolgozik, akkor a munkaad(cid:2) Æltal fizetett tÆrsadalombiz- tos(cid:5)tÆst a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal fizetett tØtelkØnt kell felt(cid:4)ntetni az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆn. Amennyiben a munkavÆllal(cid:2) nem rezidens kormÆnyzat Æltal fenntartott tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszernek is rØszese, œgy az ÆllamhÆztartÆst rendszeresen Ørintı (cid:3)sszes fizetett Øs kapott tØtelt a k(cid:4)lf(cid:3)ld fizeti Øs kapja, amit az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆn kell elszÆmolni. Az ESA-ban viszont termØszetbeni tÆrsadalmi transzferek csak rezidens egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tt fordulnak elı. EzØrt a nem rezidens tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek rezi- densek rØszØre biztos(cid:5)tott juttatÆsai pØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆskØnt (D. 62) jelennek meg. Ha egy nem rezidens munkavÆllal(cid:2) rezidens munkaad(cid:2)nÆl dolgozik, akkor a munkaad(cid:2) Æltal fizetett hozzÆjÆrulÆso- kat a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal kapott tØtelkØnt kell elszÆmolni az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆn. 330 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Amennyiben egy rezidens tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszer nem rezidens munkavÆllal(cid:2)ra terjed ki, œgy a munkavÆllal(cid:2) Øs az ÆllamhÆztartÆs k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveleteket az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆn kell elszÆmolni. A nem rezidens munkavÆllal(cid:2)k rØszØre biztos(cid:5)tott juttatÆsokat Ørtelemszerßen pØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆskØnt (D. 62) kell elszÆmolni. Az A. III. 1 tÆbla pØldÆt mutat be az ÆllamhÆztartÆs tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszereinØl elszÆmolt folyamatokra. MagÆn tıkefedezeti tÆrsadalombiztos(cid:6)tÆsi rendszerek 15. Az (cid:3)nÆll(cid:2) Øs a nem (cid:3)nÆll(cid:2) alapok Æltal finansz(cid:5)rozott biztos(cid:5)tÆsi rendszereket eltØrı m(cid:2)don kell kezelni. Az (cid:3)nÆll(cid:2) alapok esetØben a szolgÆltatÆsi d(cid:5)jat a k(cid:3)vetkezıkØppen kell kiszÆm(cid:5)tani (A): tÆrgyidıszakra jÆr(cid:2) (cid:3)sszes tØnyleges hozzÆjÆrulÆs plusz (cid:3)sszes hozzÆjÆrulÆs-kiegØsz(cid:5)tØs m(cid:6)nusz esedØkes juttatÆsok m(cid:6)nusz nyugd(cid:5)jalapok tartalØkainak n(cid:3)vekedØse (plusz cs(cid:3)kkenØse). 16. A nØgy tØtel mindegyikØt eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg, illetve vesztesØg nØlk(cid:4)l kell elszÆmolni. Az (cid:3)sszes hozzÆjÆrulÆs-kie- gØsz(cid:5)tØs egyenlı a biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelmØvel, amely j(cid:3)vedelem a magÆn tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok biztos(cid:5)tÆstechnikai Øs nyugd(cid:5)jcØlœ tartalØkainak befektetØsØbıl szÆrmazik. Az ESA ezeket a k(cid:3)tvØnytulajdonosok tulajdonÆban lØvı tartalØkkØnt tartja szÆmon, akik ezØrt megkapjÆk a tartalØkokb(cid:2)l kØpzıd(cid:3)tt j(cid:3)vedelmet. A szolgÆl- tatÆsi d(cid:5)jat az (cid:3)nÆll(cid:2) alapok kibocsÆtÆsakØnt (P. 1), illetve a hÆztartÆsi szektor vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsakØnt (P. 3) kell elszÆmolni. A nem (cid:3)nÆll(cid:2) alapok esetØben szolgÆltatÆsi d(cid:5)j szÆm(cid:5)tÆsÆra nem ker(cid:4)l sor. Az ilyen alapok kezelØsØnek k(cid:3)ltsØgei egyØb k(cid:3)ltsØgelemekkel egy(cid:4)tt a munkaad(cid:2)k termelØsi szÆmlÆjÆn szerepelnek. 17. A fennmarad(cid:2) gazdasÆgi mßveletek az (cid:3)nÆll(cid:2) Øs a nem (cid:3)nÆll(cid:2) alapokra egyarÆnt ØrvØnyes. A munkaad(cid:2) Æltal fize- tett tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs (D. 121) a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem rØszekØnt szerepel, amit a mun- kaad(cid:2)i szektor fizet a j(cid:3)vedelmek keletkezØse szÆmlÆn, Øs a munkavÆllal(cid:2)k hÆztartÆsai kapnak az elsıdleges j(cid:3)vede- lemelosztÆsi szÆmlÆn. Munkaad(cid:2)i szektor bÆrmelyik gazdasÆgi szektor lehet, beleØrtve a kormÆnyzatot Øs a hÆztartÆ- sokat (mint munkaad(cid:2)kat) is. A biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme (a D. 4 egy rØsze) az elsıdleges j(cid:3)vedelemelosz- tÆsi szÆmlÆn jelenik meg az alap szektora Æltal fizetett Øs a hÆztartÆsok szektora Æltal kapott tØtelkØnt. A rezidens (cid:3)nÆll(cid:2) alapok a biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek Øs nyugd(cid:5)jalapok alszektorhoz (S. 125) tartoznak. A nem (cid:3)nÆll(cid:2) alapok nyilvÆnva- l(cid:2)an ugyanahhoz a szektorhoz tartoznak, mint az Ørintett munkaad(cid:2)k. A NACE rev. 1 a nyugd(cid:5)jalapokat a 66. 02 „Nyugd(cid:5)jalap” alÆgazatba sorolja. 18. A munkaad(cid:2) Æltal fizetett tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆst a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn a D. 6111 tØtelen bel(cid:4)l, a hÆztartÆsok Æltal fizetett Øs az alap szektora Æltal kapott tØtelkØnt ismØt el kell szÆmolni. A munkavÆllal(cid:2)k Æltal fizetett tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆst (D. 6112), tovÆbbÆ az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØlyek hozzÆjÆrulÆsait (D. 6113) szintØn a hÆztartÆsok Æltal fizetett Øs az alap szektora Æltal kapott tØtelkØnt kell elszÆmolni a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn. A munkavÆllal(cid:2)k, az (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØlyek hozzÆjÆrulÆsainak (cid:3)sszege egyenlı a k(cid:3)zvetlen kifizetØsek Øs a biztos(cid:5)tottak tulajdo- nosi j(cid:3)vedelmØnek az (cid:3)sszegØvel, levonva ebbıl a szolgÆltatÆsi d(cid:5)jat (az utols(cid:2) tØtel ØrtØke a nem (cid:3)nÆll(cid:2) alapok ese- tØben nulla). A magÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai, beleØrtve a nyugd(cid:5)jakat, a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn az alapok Æltal fizetett Øs a hÆztartÆsok Æltal kapott tØtelkØnt szerepelnek. A magÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok (cid:3)sszes juttatÆsa, a meghatÆrozÆsnak megfelelıen, a D. 62 pØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆsok rØsze. 19. A pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn felt(cid:4)ntetett tØtel a k(cid:3)vetkezı kØt (cid:3)sszetevıbıl Æll: a) biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jelılegek Øs a f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkai (F. 62), amelyek a fizetendı Øs a jÆr(cid:2) hozzÆjÆrulÆsok, illetve az esedØkes Øs a fizetendı juttatÆsok k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØgeket (1) foglaljÆk magukba. MegegyezØs alapjÆn ez a tØtel (1) A tÆrgyidıszak sorÆn felmer(cid:4)lt kockÆzatokat fedezı tØnylegesen jÆr(cid:2) hozzÆjÆrulÆs (cid:3)sszege ÆltalÆban eltØr a tØnylegesen fizetendı hoz- zÆjÆrulÆs (cid:3)sszegØtıl. Ez ut(cid:2)bbi gyakran nemcsak a foly(cid:2) idıszak, hanem kØsıbbi idıszakok kockÆzataira is kiterjed. Ehhez hasonl(cid:2)an az esedØkes juttatÆsok (cid:3)sszege nem mindig egyenlı a fizetendı juttatÆsok (cid:3)sszegØvel. Elıfordulhat ugyanis, hogy az egyik elszÆmolÆsi idıszak alatt bek(cid:3)vetkezı esemØny nyomÆn esedØkessØ vÆl(cid:2) juttatÆs kifizetØsØre csak egy kØsıbbi idıszakban ker(cid:4)l sor. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 331 vÆltozÆskØnt (sz(cid:4)ksØg esetØn negat(cid:5)v elıjelß vÆltozÆskØnt) szerepel az alapok k(cid:3)telezettsØgei Øs a hÆztartÆsok eszk(cid:3)zei sorÆban; b) a hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l (F. 612) ugyancsak vÆltozÆskØnt (sz(cid:4)ksØg esetØn negat(cid:5)v elıjelß vÆltozÆskØnt) jelenik meg az alapok k(cid:3)telezettsØgei Øs a hÆztartÆsok tartalØkai k(cid:3)z(cid:3)tt. Ennek a tØtelnek a nagysÆga azonos a munkaad(cid:2)k Øs a munkavÆllal(cid:2)k Æltal fizetett nyugd(cid:5)jjÆrulØknak a kifizetett nyugd(cid:5)jjal cs(cid:3)kkentett (cid:3)sszegØvel, amelyet a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn kell elszÆmolni. 20. Mivel az F. 612 Øs az F. 62 a pØnz(cid:4)gyi szÆmla tØtelei, ezØrt a hÆztartÆsok szektorÆnak mØrlegØben eszk(cid:3)zkØnt, az alap szektorÆnak vagyonmØrlegØben pedig k(cid:3)telezettsØgkØnt jelenik meg. A magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsÆt (D. 8) a rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmlÆn a hÆz- tartÆsok Æltal kapott Øs az alapok Æltal fizetett korrekci(cid:2)s tØtelkØnt kell elszÆmolni. Ez a tØtel a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn fel- t(cid:4)ntetett tØtel mÆsodik (cid:3)sszetevıjØnek felel meg. A magÆn tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok tartalØkainak n(cid:3)velØse cØljÆb(cid:2)l a munkaad(cid:2)k Øs az ÆllamhÆztartÆs esetenkØnt rendk(cid:5)v(cid:4)li befizetØst teljes(cid:5)t ezekbe az alapokba. Az ilyen befizetØseket a tıkeszÆmlÆn a munkaad(cid:2) szektora, vagy az ÆllamhÆztartÆs Æltal fizetett Øs az alap szektora Æltal kapott egyØb tıketranszferkØnt (D. 99) kell elszÆmolni. Mivel a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok tartalØkait œgy kell kezelni, mintha azok a hÆztartÆsi szektor tulajdonÆban lennØnek, az alap szektora Øs a hÆztartÆsi szektor k(cid:3)z(cid:3)tt egy kapcsol(cid:2)d(cid:2) korrekci(cid:2)ra van sz(cid:4)ksØg. Ezt a korrekci(cid:2)t az alap szek- tora Æltal fizetett Øs a hÆztartÆsi szektor Æltal kapott egyØb tıketranszferkØnt (D. 99) kell elszÆmolni. 21. Ha egy rezidens munkavÆllal(cid:2) nem rezidens munkaad(cid:2)nÆl dolgozik, akkor a munkaad(cid:2) Æltal fizetett tØnyleges tÆrsa- dalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆst (D. 121) a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal fizetett Øs a hÆztartÆsi szektor Æltal kapott munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)ve- delem rØszekØnt kell elszÆmolni. Ha a munkaad(cid:2) nem rezidens, a nem (cid:3)nÆll(cid:2) tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok is nem rezidensek lesznek, m(cid:5)g az (cid:3)nÆll(cid:2) alapok egyarÆnt lehetnek rezidensek vagy nem rezidensek. Ha a munkavÆllal(cid:2) egy nem rezidens alap (cid:4)gyfØlk(cid:3)rØbe tartozik, a hÆztartÆsi szektor Øs az alap szektora k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszes gazdasÆgi folya- matot a hÆztartÆsi szektor Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveletkØnt kell felt(cid:4)ntetni. A szolgÆltatÆsi d(cid:5)jat (az (cid:3)nÆll(cid:2), nem rezidens alapok esetØben) a szolgÆltatÆs importjakØnt (P. 72) kell elszÆmolni. A biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok (F. 6) nett(cid:2) rØszesedØsØnek vÆltozÆsa a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆjÆn szerepel, mik(cid:3)zben a fennmarad(cid:2) gazdasÆgi folya- matok az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆra ker(cid:4)lnek. 22. Ha egy nem rezidens munkavÆllal(cid:2) rezidens munkaad(cid:2)nÆl dolgozik, akkor a munkaad(cid:2) Æltal fizetett tØnyleges tÆrsa- dalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs (D. 121) a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelemnek a munkaad(cid:2) szektora Æltal fizetett Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal kapott rØszØt kØpezik. Ha a nem rezidens munkavÆllal(cid:2) rezidens tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alap (cid:4)gyfele, akkor a szolgÆltatÆs d(cid:5)jÆt szolgÆltatÆsexportkØnt (P. 62) kell elszÆmolni. Az alap Øs a munkavÆllal(cid:2) k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszes egyØb folya- mat az alap szektora Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveletkØnt szerepel. K(cid:4)l(cid:3)n(cid:3)sen nem rezidens egysØgek rØszvØtele esetØn elıfordulhat, hogy nem Æll rendelkezØsre az (cid:3)sszes sz(cid:4)ksØges adat. A szÆm(cid:5)tÆsokat ilyen esetben nØhÆny elszÆmoland(cid:2) tØtelnØl feltevØsekre kell alapozni. Az A. III. 2 tÆbla a magÆn tıkefedezeti tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszereknØl elszÆmolt folyamatokra k(cid:3)z(cid:3)l pØldÆt. A munkaad(cid:4)k Æltal fenntartott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:6)tÆsi rendszerek 23. A nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek mßk(cid:3)dtetØsØnek k(cid:3)ltsØgei, a nem (cid:3)nÆll(cid:2) alapokb(cid:2)l finansz(cid:5)rozott rendszerekhez hasonl(cid:2)an, mÆs k(cid:3)ltsØgelemekkel egy(cid:4)tt a munkaad(cid:2) termelØsi szÆmlÆjÆn szerepelnek, (cid:5)gy szolgÆlta- tÆsi d(cid:5)jat nem kell elszÆmolni. Mivel a nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek nem kØpeznek az ıket mßk(cid:3)dtetı munkaad(cid:2)kt(cid:2)l elk(cid:4)l(cid:3)n(cid:4)lı szervezeti egysØgeket, ezØrt az (cid:3)sszes gazdasÆgi mßvelet a munkaad(cid:2) szektora Øs a hÆztartÆsi szektor k(cid:3)z(cid:3)tt zajlik. 332 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 24. Az ESA megk(cid:3)zel(cid:5)tØse szerint a nem alapszerß rendszert mßk(cid:3)dtetı munkaad(cid:2) munkavÆllal(cid:2)i nevØben a rendszer- nek imputÆlt hozzÆjÆrulÆst fizet. Ez az imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs (D. 122) a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vede- lemnek az a rØsze, amit a j(cid:3)vedelmek keletkezØse szÆmlÆn a munkaad(cid:2) fizet, Øs amelyet az elsıdleges j(cid:3)vedeleme- losztÆsi szÆmlÆn a hÆztartÆsok kapnak meg. A munkaad(cid:2) imputÆlt hozzÆjÆrulÆsa (D. 612) a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn mint a hÆztartÆsok Æltal fizetett Øs a munkaad(cid:2) Æltal kapott tØtel ismØt megjelenik. E hozzÆjÆrulÆs (cid:3)sszegØt a munkaad(cid:2) kØsıbbi juttatÆsfizetØsi k(cid:3)telezettsØgeivel kapcsolatban kell meghatÆrozni. A gyakorlatban viszont a hozzÆjÆrulÆs megÆllap(cid:5)tÆsainÆl ÆltalÆban el kell Ørni, hogy a munkavÆllal(cid:2)k Æltal fizetett tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsokkal cs(cid:3)kkentett hozzÆjÆrulÆs egyezzen meg a tÆrgyidıszak sorÆn fizetendı juttatÆsokkal. 25. Ha vannak munkavÆllal(cid:2)k Æltal fizetett tØnyleges hozzÆjÆrulÆsok, azokat a D. 6112 rØszekØnt kell elszÆmolni, mint amelyekbe a hÆztartÆsok fizetnek Øs amelyet a munkaad(cid:2) szektora kap. A j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmla a nyugd(cid:5)jakat Øs az egyØb juttatÆsokat is felt(cid:4)nteti a D. 62 rØszekØnt, amelyet a hÆztartÆsok kapnak Øs a munkaad(cid:2) fizet. A nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszerek nyilvÆnval(cid:2)an ugyanahhoz a gazdasÆgi szektorhoz tartoznak, mint a kØrdØses munkaad(cid:2). A NACE Rev. 1 ezeket kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgnek tekinti. 26. Ha egy rezidens munkavÆllal(cid:2) nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszert mßk(cid:3)dtetı nem rezidens munkaad(cid:2)nÆl dolgozik, az (cid:3)sszes gazdasÆgi mßvelet a hÆztartÆsi szektor Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tt zajlik, amit az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆn kell elszÆmolni. Ha egy nem rezidens munkavÆllal(cid:2) dolgozik egy ilyen rend- szert fenntart(cid:2) rezidens munkaad(cid:2)nÆl, az (cid:3)sszes gazdasÆgi mßveletre a k(cid:4)lf(cid:3)ld Øs a munkaad(cid:2) szektora k(cid:3)z(cid:3)tt ker(cid:4)l sor, amit az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn kell elszÆmolni. Az A. III. 3 tÆbla arra mutat be egy pØdÆt, hogy a munkaad(cid:2)k Æltal mßk(cid:3)dtetett nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi rendszereknØl hogyan t(cid:3)rtØnik a gazdasÆgi folyamatok elszÆmolÆsa. EgyØb biztos(cid:3)tÆs 27. Az egyØb, mind Ølet-, mind nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆt a k(cid:3)vetkezıkØppen kell kiszÆm(cid:5)tani (B): tØnylegesen megszolgÆlt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak plusz biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jkiegØsz(cid:5)tØsek m(cid:6)nusz esedØkes k(cid:3)vetelØsek m(cid:6)nusz a vÆllalt kockÆzatok fedezetØre Øs a nyeresØgrØszesedØsre jogos(cid:5)t(cid:2) biztos(cid:5)tÆsok szÆmÆra kØpzett biztos(cid:5)tÆs- technikai tartalØkok n(cid:3)vekedØse (plusz cs(cid:3)kkenØse). 28. A tØnyleges megszolgÆlt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak azok a tØnyleges biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak, amelyek a tÆrgyidıszak sorÆn felmer(cid:4)lt kockÆzatokat fedezik. A tØnyleges megszolgÆlt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak (cid:3)sszege ÆltalÆban nem egyenlı a tØnyleges biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)vetelØsek (cid:3)sszegØvel, mivel ez ut(cid:2)bbi gyakran nemcsak a tÆrgyidıszak, hanem kØsıbbi idıszakok kockÆzataira is fedezetet nyœjt. A biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jkiegØsz(cid:5)tØsek a biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelmØvel azonosak, Øs erre a j(cid:3)vedelemre a biztos(cid:5)t(cid:2)in- tØzetek biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkaik befektetØsØvel tesznek szert, eltekintve a biztos(cid:5)t(cid:2)k sajÆt tıkebefektetØsØbıl szÆrmaz(cid:2) j(cid:3)vedelmektıl. A biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok kØt elembıl Ællnak: (a) elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs a f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkai tØtelbıl, amely a megszolgÆlt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs az esedØkes k(cid:3)vetelØsek, tovÆbbÆ a fizetendı kÆrok Øs a bek(cid:3)vetkezett kÆrok k(cid:3)z(cid:3)tti k(cid:4)l(cid:3)nbsØgekbıl ad(cid:2)dik, valamint (b) a vÆllalt kockÆzatok fedezetØre Øs a nye- resØgrØszesedØsre jogos(cid:5)t(cid:2) biztos(cid:5)tÆsok szÆmÆra kØpzett biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok tØtelekbıl. Ez ut(cid:2)bbi elem csak az Øletbiztos(cid:5)tÆsra vonatkozik. A biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkokat ÆltalÆban pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)kbe fektetik, ami kamat vagy osztalØk formÆjÆban hoz j(cid:3)vedelmet. Azonban ezek a tartalØkok pØldÆul ingatlanba is befektethetık, Øs ebben az esetben mßk(cid:3)dØsi eredmØny formÆjÆban keletkezik j(cid:3)vedelem. 29. A bek(cid:3)vetkezett kÆrok a tÆrgyidıszak alatt bek(cid:3)vetkezett kÆresemØnyekre vonatkoznak. Gyakran elıfordul, hogy a kÆrigØny a kÆresemØny bek(cid:3)vetkeztØnek idıszakÆhoz kØpest csak egy kØsıbbi idıszakban vÆlik kifizethetıvØ. EzØrt az esedØkes k(cid:3)vetelØsek Øs a kifizetett kÆrok (cid:3)sszege nem egyenlı. A vÆllalt kockÆzatok biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkÆnak, valamint a nyeresØgrØszesedØsre jogos(cid:5)t(cid:2) biztos(cid:5)tÆsok biztos(cid:5)- tÆstechnikai tartalØkÆnak vÆltozÆsai azokat az (cid:3)sszegeket takarjÆk, amelyeket a vÆllalt kockÆzatokra vonatkoz(cid:2) biz- 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 333 tos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok, valamint a nyeresØgrØszesedØsre jogos(cid:5)t(cid:2) biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnyek tartalØka k(cid:3)z(cid:3)tt osztanak fel azØrt, hogy a biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnyek Æltal garantÆltan kifizetØsre ker(cid:4)lı tıke(cid:3)sszegek felhalmoz(cid:2)djanak. Ezek a tar- talØkok kizÆr(cid:2)lag az Øletbiztos(cid:5)tÆsra vonatkoznak. A (B) egyenlet mind a nØgy tØtelØt az eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg Øs vesztesØg nØlk(cid:4)l kell mØrni. EgyØb Øletbiztos(cid:6)tÆs 30. Az egyØb Øletbiztos(cid:5)tÆsok teljes kibocsÆtÆsÆt a (B) egyenlet szerint kell kiszÆm(cid:5)tani, Øs P. 1 tØtelkØnt a biztos(cid:5)t(cid:2)intØze- tek Øs nyugd(cid:5)jalapok alszektorÆnak termelØsi szÆmlÆjÆn kell elszÆmolni. Az egyØb Øletbiztos(cid:5)tÆsok kibocsÆtÆsÆt, kivØve ha nem rezidens hÆztartÆsok veszik igØnybe, a rezidens hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆskØnt teljesen felhasznÆl- jÆk. Az Øletbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆt a rezidens Øs a nem rezidens hÆztartÆsok Æltal fizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak arÆnyÆban kell felosztani a hÆztartÆsi szektor Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)z(cid:3)tt. A rezidens hÆztartÆsok Æltal igØnybe vett Ølet- biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆnak (P. 3) rØszekØnt kell elszÆmolni, m(cid:5)g a nem rezidens hÆztartÆsok Æltal igØnybe vett szolgÆltatÆsokat a szolgÆltatÆsok exportjÆnak (P. 62) rØszekØnt. 31. Az Øletbiztos(cid:5)tÆs vonatkozÆsÆban van mØg kØt tovÆbbi gazdasÆgi mßvelet, amelyeket el kell szÆmolni. A biztos(cid:5)tot- tak tulajdonosi j(cid:3)vedelmØt (a D. 4 rØsze) a elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆn kell szerepeltetni, mint amelyet a biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek szektora fizet Øs a hÆztartÆsok szektora kap. A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tar- talØkokb(cid:2)l œgy szerepel a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn, mint a hÆztartÆsok eszk(cid:3)zeinek Øs az Øletbiztos(cid:5)t(cid:2) tÆrsasÆgok k(cid:3)tele- zettsØgeinek a vÆltozÆsa (adott esetben negat(cid:5)v elıjelß vÆltozÆs). A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØsØnek vÆltozÆsa az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l, a vÆllalt kockÆzatokra kØpzett biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkokban Øs a nyeresØgrØszese- dØsre jogos(cid:5)t(cid:2) biztos(cid:5)tÆsra kØpzett biztos(cid:5)tÆstechnikai cØltartalØkokban bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok k(cid:3)vetkezmØnye (F. 611). A nett(cid:2) rØszesedØs vÆltozÆsa egyenlı a tØnylegesen fizetendı (nem a megszolgÆlt) biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs a biz- tos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jkiegØsz(cid:5)tØsek (cid:3)sszegØvel, levonva ebbıl a biztos(cid:5)tottak Æltal kapott (nem a bek(cid:3)vetkezett) kÆrtØr(cid:5)tØseket Øs a szolgÆltatÆsok d(cid:5)jÆt. 32. Mivel a pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn megjelenik ez a tØtel (F. 611), ezØrt a hÆztartÆsok szektorÆnak mØrlegØben (eszk(cid:3)zkØnt) Øs a biztos(cid:5)t(cid:2) szektorÆnak vagyonmØrlegØben (k(cid:3)telezettsØgkØnt) is meg kell jelennie. A biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelmØt (biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jkiegØsz(cid:5)tØseket), ahogy a szolgÆltatÆs d(cid:5)jÆt is, a biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak arÆnyÆban kell felosztani a hÆztartÆsok szektora Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld szektor k(cid:3)z(cid:3)tt. Szervezeti alapon az Øletbiztos(cid:5)t(cid:2) tÆrsasÆgok az S. 125 tØtel „Biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek Øs nyugd(cid:5)jalapok” alatt vannak beso- rolva. A tevØkenysØg besorolÆsa a NACE Rev. 1 szerint a 66. 01 „(cid:6)letbiztos(cid:5)tÆs”. 33. Ha egy rezidens Øletbiztos(cid:5)t(cid:2) nem rezidens hÆztartÆsoknak nyœjt biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat, akkor a szolgÆltatÆs d(cid:5)jÆt szolgÆltatÆsexportkØnt (P. 62) kell elszÆmolni. A biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelmØt a biztos(cid:5)tÆsi szektor k(cid:3)tele- zettsØgekØnt Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal kapott tØtelkØnt kell elszÆmolni az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆjÆn. A nem rezidens hÆztartÆsok Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l val(cid:2) nett(cid:2) rØszesedØsØnek vÆltozÆsa a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆjÆra ker(cid:4)l, mint a k(cid:4)lf(cid:3)ld eszk(cid:3)zeinek Øs a biztos(cid:5)tÆsi szektor k(cid:3)telezettsØgeinek vÆltozÆsa. Amikor rezidens hÆztartÆsok biztos(cid:5)tÆsi fedezetet vÆsÆrolnak nem rezidens Øletbiztos(cid:5)t(cid:2)t(cid:2)l, az eljÆrÆs elvileg egy- Ørtelmß: a szolgÆltatÆsi d(cid:5)jat szolgÆltatÆsok importjakØnt (P. 72) kell elszÆmolni, a biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆn a k(cid:4)lf(cid:3)ld Æltal fizetett Øs a hÆztartÆsok Æltal kapott tØtelkØnt ker(cid:4)l elszÆmolÆsra, a nett(cid:2) rØszesedØs vÆltozÆsa pedig a hÆztartÆsok eszk(cid:3)zeinek Øs a k(cid:4)lf(cid:3)ld k(cid:3)telezettsØ- geinek vÆltozÆsakØnt. Azonban a fenti tØtelek kiszÆm(cid:5)tÆsÆhoz sz(cid:4)ksØges adatok rendszerint nem Ællnak rendelke- zØsre, t(cid:3)bbnyire csak a fizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak ismertek. EzØrt feltevØsek sz(cid:4)ksØgesek. Ilyenek a szolgÆltatÆsi d(cid:5)jak Øs a biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak; a biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme Øs a rezidens Øletbiztos(cid:5)t(cid:2)k d(cid:5)jbevØtele; a rezidens hÆztar- tÆsok Æltal a nem rezidens Øletbiztos(cid:5)t(cid:2)knak fizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak k(cid:3)z(cid:3)tti arÆnyszÆmok alkalmazÆsa. Az A. III. 4 tÆbla az egyØb Øletbiztos(cid:5)tÆs esetØben elszÆmolt folyamatokra hoz pØldÆt. EgyØb nem Øletbiztos(cid:6)tÆs 34. Az egyØb nem Øletbiztos(cid:5)t(cid:2)k kibocsÆtÆsÆnak (P. 1) nagysÆgÆt a (B) egyenlet szerint kell kiszÆm(cid:5)tani, Øs a biztos(cid:5)t(cid:2)intØ- zetek Øs nyugd(cid:5)jalapok alszektorÆnak termelØsi szÆmlÆjÆn kell kimutatni. A nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt (P. 2) bÆrmelyik rezidens szektor, vØgsı fogyasztÆskØnt pedig a hÆztartÆsok szektora veheti 334 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet igØnybe, amennyiben e szolgÆltatÆsok a hÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆnak (P. 3) rØszØt kØpezik, de lehet eze- ket a szolgÆltatÆsok exportjÆhoz (P. 62) is sorolni. A foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt igØnybe vett nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat Ægazatok szerinti bontÆsban kell rØszletezni. A nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi kibocsÆtÆs teljes ØrtØkØnek becslØsØre a (B) egyenletet kell alkalmazni. A kibocsÆtÆst ezutÆn az egyes szektorok Æltal fizetett tØnyleges biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak arÆnyÆban kell felosztani a felhasznÆl(cid:2) szektorok Øs Ægazatok k(cid:3)z(cid:3)tt. M(cid:5)g a hÆztartÆsok kivØtelØvel az (cid:3)sszes rezidens szektor kizÆr(cid:2)lag foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs cØljÆra veszi igØnybe a nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat, addig a hÆztartÆsok szektora vØgsı fogyasztÆs Øs foly(cid:2) termelıfelhasz- nÆlÆs cØljÆra egyarÆnt. A hÆztartÆsok Æltal igØnybe vett nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat a fizetett tØnyleges biz- tos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak arÆnyÆban kell felosztani foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆsra Øs vØgsı fogyasztÆsra. Azokat a biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jakat, amelyek egyØrtelmßen a nem jogi szemØlyisØgß vÆllalkozÆsok termelıtevØkenysØgØhez kapcsol(cid:2)dnak, a foly(cid:2) terme- lıfelhasznÆlÆshoz, m(cid:5)g a biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak fennmarad(cid:2), hÆztartÆsok Æltal fizetett rØszØt a vØgsı fogyasztÆshoz tartoz(cid:2)- nak kell tekinteni. 35. A biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelmØt az elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmlÆn a D. 4 kateg(cid:2)riÆnak a biztos(cid:5)tÆsi szektor Æltal fizetett Øs a biztos(cid:5)tottak szektora Æltal kapott rØszekØnt kell elszÆmolni. IdeÆlis esetben a biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelmØt a biztos(cid:5)tottak k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szektoraihoz rendelt tartalØkok arÆnyÆban kell felosztani a szekto- rok k(cid:3)z(cid:3)tt, de a gyakorlatban ez aligha val(cid:2)s(cid:5)that(cid:2) meg. EzØrt a biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelmØt a biztos(cid:5)tottak k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)zı szektorai Æltal fizetett tØnyleges biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak arÆnyÆban kell felosztani. 36. A nett(cid:2) megszolgÆlt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jakat a j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmlÆn az (cid:3)sszes biztos(cid:5)tott szektorainÆl mint fizetett Øs a biztos(cid:5)t(cid:2) szektornÆl mint kapott tØtelt kell elszÆmolni. A nett(cid:2) megszolgÆlt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak (cid:3)ssze- gØnek kiszÆm(cid:5)tÆsa: a tØnyleges megszolgÆlt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jakhoz hozzÆ kell adni a biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedel- mØt, Øs le kell vonni az igØnybe vett szolgÆltatÆsok ØrtØkØt. A (B) egyenlet alapjÆn a nett(cid:2) megszolgÆlt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak (cid:3)sszege egyenlı az esedØkes k(cid:3)vetelØsek (cid:3)sszegØvel (1). A j(cid:3)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmla a biztos(cid:5)tÆsi szektor Æltal fizetett Øs a biztos(cid:5)tottak (cid:3)sszes szektora Æltal kapott tØtelkØnt az esedØkes k(cid:3)vetelØseket is kimutatja. A nett(cid:2) megszolgÆlt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs a bek(cid:3)vetkezett kÆrok egyarÆnt a D. 7 tØtel „EgyØb foly(cid:2) transzferek” rØszØt kØpezik. Bizonyos k(cid:3)vetelØsek olyan kÆrok vagy balesetek alapjÆn keletkeznek, amelyeket a biztos(cid:5)tott okoz harmadik fØl vagyontÆrgyÆban vagy szemØlyØben. Ilyen esetekben a megalapozott kÆrigØnyeket œgy kell elszÆmolni, mintha a biz- tos(cid:5)t(cid:2)intØzet a biztos(cid:5)tott kiiktatÆsÆval k(cid:3)zvetlen(cid:4)l fizetnØ meg a kÆrt a sØr(cid:4)lØst szenvedett fØlnek. 37. A pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆn a biztos(cid:5)tottak nett(cid:2) rØszesedØse a nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokban a biztos(cid:5)tottak eszk(cid:3)zeinek Øs a biztos(cid:5)tÆsi alszektor k(cid:3)telezettsØgeinek vÆltozÆsakØnt jelenik meg. A nett(cid:2) rØszesedØs vÆltozÆsa (F. 62) a elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs a f(cid:4)ggı kÆrokra kØpzett tartalØkok k(cid:3)vetkezmØnye. Az F. 62 kateg(cid:2)ria a nem Øletbiz- tos(cid:5)t(cid:2) vagyonmØrlegØben k(cid:3)telezettsØgkØnt, a biztos(cid:5)tottakØban pedig eszk(cid:3)zkØnt is megjelenik. A nem Øletbiztos(cid:5)t(cid:2)k a NACE rev. 1 szerint a 66. 03 „Nem Øletbiztos(cid:5)tÆs” alÆgazathoz tartoznak. GazdasÆgi szekto- ruk az S. 125, „Biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek Øs nyugd(cid:5)jalapok”. 38. Amikor nem rezidens egysØgek vÆsÆrolnak fedezetet rezidens nem Øletbiztos(cid:5)t(cid:2)kt(cid:2)l, a szolgÆltatÆs d(cid:5)ja szolgÆltatÆsok exportjakØnt (P. 62) jelenik meg. A biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelmØt, a nett(cid:2) megszolgÆlt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jakat Øs az esedØkes k(cid:3)vetelØseket egyarÆnt az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmlÆn kell elszÆmolni, m(cid:5)g a biztos(cid:5)tottak nett(cid:2) rØszesedØsØt a nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokban a k(cid:4)lf(cid:3)ld pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆjÆn kell felt(cid:4)ntetni. A k(cid:4)lf(cid:3)ldre vonatkoz(cid:2) szÆm(cid:5)tÆsok ekkor mÆr nem bonyolultabbak a bÆrmely rezidens biztos(cid:5)tott szektorral kapcsola- tos szÆm(cid:5)tÆsoknÆl. Amikor rezidens egysØgeket nem rezidens nem Øletbiztos(cid:5)t(cid:2)k biztos(cid:5)tanak, az adatok k(cid:3)r(cid:4)l igencsak bonyol(cid:2)dik a helyzet. Rendszerint csak a fizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jakra Øs a kapott k(cid:3)vetelØsekre vonatkoz(cid:2) adatok Ællnak rendelke- zØsre. EzØrt egy olyan egyszerßs(cid:5)tett m(cid:2)dszerhez kell folyamodni, amelyik figyelmen k(cid:5)v(cid:4)l hagyja a nem Øletbiztos(cid:5)- (1) Az esedØkes k(cid:3)vetelØsek a kÆrigØnnyel fellØpık rØszØre Ætutaland(cid:2) (cid:3)sszegeket jelentik. Az esedØkes k(cid:3)vetelØsek fogalma (cid:5)gy nem azo- nos a „kÆrok rÆford(cid:5)tÆsainak” fogalmÆval a biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek szÆmlÆin, mivel ez ut(cid:2)bbi a kÆrrendezØsi k(cid:3)ltsØgeket is magÆban foglalja, amelyek a nemzeti szÆmlÆkban vagy a foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs, vagy a munkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem rØszØt kØpezik. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 335 tÆsi tartalØkokat Øs azokb(cid:2)l szÆrmaz(cid:2) kØsıbbi tulajdonosi j(cid:3)vedelmet. A szolgÆltatÆsok importjakØnt (P. 72) elszÆ- molt szolgÆltatÆsi d(cid:5)jat œgy kell kiszÆm(cid:5)tani, hogy a fizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jakb(cid:2)l le kell vonni a kapott k(cid:3)vetelØse- ket (1). A fizetett nett(cid:2) biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak (cid:3)sszege egyenlı a fizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs a szolgÆltatÆs d(cid:5)jak k(cid:4)l(cid:3)nb(cid:3)ze- tØvel, ami ugyanaz, mint a kapott kÆrtØr(cid:5)tØsek ØrtØke. A fizetett nett(cid:2) biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jakat Øs a kapott biztos(cid:5)tÆsi (cid:3)ssze- geket az elsıdleges j(cid:3)vedelmek Øs foly(cid:2) transzferek k(cid:4)lf(cid:3)ld szÆmla mutatja ki. Az A. III. 5 tÆbla az egyØb nem Øletbiztos(cid:5)tÆs vonatkozÆsÆban elszÆmolt folyamatokra k(cid:3)z(cid:3)l pØldÆt. Viszontbiztos(cid:3)tÆs 39. Az ESA a viszontbiztos(cid:5)tÆsi mßveleteket egyszerßbben szÆmolja el, mint a k(cid:3)zvetlen biztos(cid:5)tÆsi mßveleteket (ez ut(cid:2)bbiak alatt a biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek Øs a k(cid:3)tvØnytulajdonosok k(cid:3)z(cid:3)tti gazdasÆgi mßveletek Ørtendık). A lezajl(cid:2) gazda- sÆgi mßveletek (megszolgÆlt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak, esedØkes k(cid:3)vetelØsek, jutalØkok stb. ) k(cid:4)l(cid:3)n-k(cid:4)l(cid:3)n t(cid:3)rtØnı kimutatÆsa helyett a viszontbiztos(cid:5)tÆsi mßveleteket egyszerßen a viszontbiztos(cid:5)t(cid:2) Æltal a k(cid:3)zvetlen biztos(cid:5)t(cid:2)nak nyœjtott szolgÆl- tatÆskØnt kell kimutatni. E szolgÆltatÆs ØrtØkØt a viszontbiztos(cid:5)t(cid:2) Øs a k(cid:3)zvetlen biztos(cid:5)t(cid:2) k(cid:3)z(cid:3)tti (cid:3)sszes forgalom egyenlegØvel kell mØrni. A rezidens Ølet- Øs nem Øletbiztos(cid:5)t(cid:2)k esetØben a nyœjtott viszontbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat kibocsÆtÆskØnt (P. 1), m(cid:5)g a kapott viszontbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt (P. 2) kell elszÆmolni. A rezidens viszontbiztos(cid:5)t(cid:2)k Æltal nem rezidens biztos(cid:5)t(cid:2)k rØszØre nyœjtott viszontbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok mint szolgÆltatÆsok exportja (P. 62), m(cid:5)g a nem rezidens viszontbiztos(cid:5)t(cid:2)k Æltal rezidens biztos(cid:5)t(cid:2)k rØszØre nyœjtott szolgÆltatÆsok mint szolgÆltatÆsok importja (P. 72) szerepelnek. 40. A rezidens biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetekre vonatkoz(cid:2)an a viszontbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆra Øs foly(cid:2) termelıfel- hasznÆlÆsra vonatkoz(cid:2) adatokat a biztos(cid:5)tÆsstatisztika szolgÆltatja. A viszontbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok exportjÆnak Øs importjÆnak kiszÆm(cid:5)tÆsa mÆr bonyolultabb lehet annak f(cid:4)ggvØnyØben, hogy a nemzetk(cid:3)zi fizetØsi mØrlegstatisztikÆk hozzÆfØrhetıek-e Øs minısØgileg megfelelıek-e. Azonban a viszontbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok k(cid:4)lsı egyenlege k(cid:3)nnyen levezethetı a biztos(cid:5)tÆsi statisztikÆk alapjÆn. A rezidens biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek k(cid:3)z(cid:3)tti viszontbiztos(cid:5)tÆsi mßveleteket gyakran konszolidÆltan kezelik. Azonban az ESA ajÆnlÆsa szerint, hogy (cid:3)sszhangban Ælljon az EK biztos(cid:5)tÆsra vonatkoz(cid:2) irÆnyelveiben foglaltakkal, a viszontbiz- tos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsokat konszolidÆlÆs nØlk(cid:4)l kell elszÆmolni. A rezidens egysØgek k(cid:3)z(cid:3)tti viszontbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆl- tatÆsok akÆr konszolidÆltak, akÆr nem, mØgiscsak befolyÆsoljÆk a biztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok kibocsÆtÆsÆnak szintjØt, ugyanakkor nem hatnak ki az olyan egyenlegezı tØtelek alakulÆsÆra, mint a hozzÆadott ØrtØk, a mßk(cid:3)dØsi eredmØny Øs a megtakar(cid:5)tÆs. Biztos(cid:3)tÆst kiegØsz(cid:3)tı tevØkenysØgek 41. A biztos(cid:5)tÆst kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzık kibocsÆtÆsÆt a felszÆm(cid:5)tott d(cid:5)jak, illetve jutalØkok alapjÆn kell ØrtØkelni. A biztos(cid:5)t(cid:2)intØzetek Øs a nyugd(cid:5)jalapok szÆmÆra (cid:4)zleti tÆrsulÆs formÆjÆban dolgoz(cid:2) nonprofit intØzmØnyek esetØben kibocsÆtÆsuk ØrtØkelØsØnek alapjÆt a tÆrsulÆs tagjai Æltal fizetett tagd(cid:5)jak (cid:3)sszege jelenti. Ezt a kibocsÆtÆst a tÆrsulÆs tagjai foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆskØnt veszik igØnybe. Az elsısorban biztos(cid:5)tÆst kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzı szervezeti egysØgek az S. 124, a „PØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØ- kenysØget vØgzı vÆllalatok” tØtel alatt talÆlhat(cid:2)k. A NACE Rev. 1 a tevØkenysØget a 67. 20 alÆgazatba sorolja a „Biz- tos(cid:5)tÆs Øs nyugd(cid:5)jalapkezelØs kiegØsz(cid:5)tı szolgÆltatÆsai” k(cid:3)zØ. (1) Amennyiben ismertek, œgy a fizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs a kapott biztos(cid:5)tÆsi (cid:3)sszegek helyett inkÆbb a megszolgÆlt biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs az esedØkes k(cid:3)vetelØsek adatait kell felhasznÆlni. 336 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet - e z s s (cid:10) n e s 5 5 1 6 7 2 3 2 3 2 8 7 5 6 A D L (cid:7) P T T E T ˝ S (cid:8) R E Z S M ` Z S : S ` T ˝ S O T Z I B i e r e z s d n e r i s Æ t (cid:3) s o t z i b m o l a d a s r Æ t m a l l Æ z A – 1. I I I. A i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m l d (cid:3) f l (cid:4) K - Ø m r e T s Ø k e k - l Æ g l o z s k o s Æ t a t a l m Æ z s - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n m e N m e N - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n g Æ s a d z a g k e y n k o s s Æ t r a t z Æ h k o t a l a l l Æ v k o t a l a l l Æ v s e j l e T - Ø m z Ø t n i - Æ t r a t z Æ H - m a l l ` i y g (cid:4) z n Ø P i y g (cid:4) z n Ø p i y g (cid:4) z n Ø p i y g (cid:4) z n Ø P - m a l l ` - Æ t r a t z Æ H - Ø m z Ø t n i s e j l e T k o t a l a l l Æ v k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t z Æ h k o s k e y n g Æ s a d z a g l d (cid:3) f l (cid:4) K a l m Æ z s - Ø m r e T s Ø k e k - l Æ g l o z s k o s Æ t a t a l m Æ z s - e z s s (cid:10) n e s s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F a l m Æ z s e s Ø z e k t e l e k k e m l e d e v (cid:5) J - z i b m o l a d a s r Æ t s e g e l y n Ø t k (cid:2) d a a k n u M 1 2 1 D. 8 9 4 5 4 0 8 5 5 1 0 5 5 1 5 5 1 0 5 5 1 5 5 1 0 0 0 0 5 5 1 6 7 2 3 5 5 1 6 7 2 3 a l m Æ z s a s Æ t z s o l e k e m l e d e v (cid:5) j s e g e l d ı s l E i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t s e g e l y n Ø t t t e t (cid:5) s e j l e t k e n k e r e z s d n e r i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i m l a d a s r Æ t i t e z e d e f e k ı t n Æ g a m k (cid:2) d a a k n u M 1 2 1 D. a l m Æ z s a s Æ t z s o l e s o g a l d o s Æ m k e m l e d e v (cid:5) J - z i b m o l a d a s r Æ t s e g e l y n Ø t k (cid:2) d a a k n u M 1 1 1 6 D. i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t - z i b m o l a d a s r Æ t s e g e l y n Ø t k (cid:2) d a a k n u M 2 1 1 6 D. i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t - z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t k (cid:2) l l Æ m e n n a b s Æ z a m l a k l a s Ø k (cid:2) z o k l a l l Æ v (cid:2) l l Æ n (cid:10) 3 1 1 6 D. i a s Æ l u r Æ j Æ z 5 5 1 5 5 1 6 7 2 3 6 7 2 3 0 0 8 7 5 6 8 7 5 6 a s Æ t z s o l e a r j œ m e l e d e v (cid:5) j i n e b t e z s Ø m r e T a l m Æ z s i a s Æ t i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i n e b t e z s Ø m r e T 1 1 3 6 D. k e s Ø t (cid:5) r Ø t a z s s i v , k o s Æ t a t t u j - z i b m o l a d a s r Æ t i n e b t e z s Ø m r e t b Ø y g E 2 1 3 6 D. k o s Æ t a t t u j i s Æ t (cid:5) s o t 8 7 5 6 8 7 5 6 2 3 2 2 3 2 - a t t u j i n e b z n Ø p s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ T 1 2 6 D. 2 3 2 2 3 2 0 5 5 1 6 7 2 3 2 3 2 8 7 5 6 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 337 - e z s s (cid:10) n e s 0 0 3 9 1 2 1 9 1 1 2 9 2 0 3 1 1 0 3 0 0 0 0 0 0 3 9 1 2 1 9 1 1 2 9 2 0 0 9 1 2 1 0 0 9 2 0 1 1 1 1 l d (cid:3) f l (cid:4) K - Ø m r e T s Ø k e k - l Æ g l o z s k o s Æ t a t a l m Æ z s - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n m e N m e N - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n g Æ s a d z a g k e y n k o s s Æ t r a t z Æ h k o t a l a l l Æ v k o t a l a l l Æ v s e j l e T - Ø m z Ø t n i - Æ t r a t z Æ H - m a l l ` i y g (cid:4) z n Ø P i y g (cid:4) z n Ø p i y g (cid:4) z n Ø p i y g (cid:4) z n Ø P - m a l l ` - Æ t r a t z Æ H - Ø m z Ø t n i s e j l e T k o t a l a l l Æ v k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t z Æ h k o s k e y n g Æ s a d z a g i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m k e r e z s d n e r i s Æ t (cid:3) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i t e z e d e f e k ı t n Æ g a M –. 2. I I I. A s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F 3 a l m Æ z s i m l e d e k s e r e k l (cid:7) K t r o p x e s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø - k Ø m r e T t r o p m i s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø - k Ø m r e T 6 P. 7 P. a l m Æ z s e s Ø z e k t e l e k k e m l e d e v (cid:5) J a l m Æ z s i s Ø l e m r e T s Æ t Æ s c o b K i 1 P. 0 0 8 1 0 2 1 1 a l m Æ z s a s Æ t z s o l e s o g a l d o s Æ m m e l e d e v (cid:5) J i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t s e g e l y n Ø t t t e t (cid:5) s e j l e t k e n k e r e z s d n e r i t e z e d e f e k ı t n Æ g a m k (cid:2) d a a k n u M 1 2 1 D. - z i b m o l a d a s r Æ t (cid:2) t t e n k (cid:2) l a l l Æ v a k n u M 2 1 1 6 D. i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t s e g e l y n Ø t t t e t (cid:5) s e j l e t k e n k e r e z s d n e r i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i m l a d a s r Æ t a l m Æ z s a s Æ t z s o l e k e m l e d e v (cid:5) j s e g e l d ı s l E k e n k e r e z s d n e r i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t s e g e l y n Ø t t t e t (cid:5) s e j l e t n Æ g a m k (cid:2) d a a k n u M 1 2 1 D. m e l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u t (cid:2) t a h t (cid:5) n o d j a l u t k a n k o s o n o d j a l u t y n Ø v t (cid:3) k i s Æ t (cid:5) s o t z i B 4 4 D. 2 1 - Æ n z s a h l e f m e l e d e v (cid:5) j (cid:4) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R a l m Æ z s a s Æ l - Ø l a t r a t k o p a l a j (cid:5) d g u y n k o s Æ t r a t z Æ h A k e n Ø s Ø d e s e z s Ø r (cid:2) t t e n ı v Ø l n a b i a k s Æ t (cid:5) z a g i i k i t t a i m a s Æ z o t l Æ v s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V 3 P. 8 D 0 1 0 1 0 i a s Æ t a t t u j k o p a l a i s Æ t (cid:5) s o t z i b n Æ g a M 2 2 6 D. 1 8 2 0 9 1 1 2 0 3 0 0 2 1 9 1 1 2 9 2 3 1 1 0 0 0 0 0 i t e z e d e f e k ı t n Æ g a m k (cid:2) d a a k n u M 1 2 1 D. 4 1 0 3 0 2 9 1 0 l d (cid:3) f l (cid:4) K a l m Æ z s - Ø m r e T s Ø k e k - l Æ g l o z s k o s Æ t a t a l m Æ z s 0 0 3 - e z s s (cid:10) n e s 0 0 3 9 1 2 1 9 1 1 2 9 2 3 1 1 338 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet - e z s s (cid:10) n e s 1 1 1 - e z s s (cid:10) n e s 9 1 9 1 9 1 0 1 1 0 0 0 1 1 a e s Ø d e s e z s Ø r (cid:2) t t e n k o s Æ t r a t z Æ H 2 1 6 F. l (cid:2) b i a k Ø l a t r a t k o p a l a j (cid:5) d g u y n 1 1 k o r Æ k ı g g (cid:4) f s Ø k e g e l ı l e j (cid:5) d i s Æ t (cid:5) s o t z i B 2 6 F. i a k Ø l a t r a t 1 1 1 1 1 1 a l m Æ z s i y g (cid:7) z n Ø P i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m l d (cid:3) f l (cid:4) K - Ø m r e T s Ø k e k - l Æ g l o z s k o s Æ t a t a l m Æ z s - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n m e N m e N - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n g Æ s a d z a g k e y n k o s s Æ t r a t z Æ h k o t a l a l l Æ v k o t a l a l l Æ v s e j l e T - Ø m z Ø t n i - Æ t r a t z Æ H - m a l l ` i y g (cid:4) z n Ø P i y g (cid:4) z n Ø p i y g (cid:4) z n Ø p i y g (cid:4) z n Ø P - m a l l ` - Æ t r a t z Æ H - Ø m z Ø t n i s e j l e T k o t a l a l l Æ v k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t z Æ h k o s k e y n g Æ s a d z a g l d (cid:3) f l (cid:4) K a l m Æ z s - Ø m r e T s Ø k e k - l Æ g l o z s k o s Æ t a t a l m Æ z s - e z s s (cid:10) n e s 1 1 1 s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m l d (cid:3) f l (cid:4) K - Ø m r e T s Ø k e k - l Æ g l o z s k o s Æ t a t a l m Æ z s - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n m e N m e N - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n g Æ s a d z a g k e y n k o s s Æ t r a t z Æ h k o t a l a l l Æ v k o t a l a l l Æ v s e j l e T - Ø m z Ø t n i - Æ t r a t z Æ H - m a l l ` i y g (cid:4) z n Ø P i y g (cid:4) z n Ø p i y g (cid:4) z n Ø p i y g (cid:4) z n Ø P - m a l l ` - Æ t r a t z Æ H - Ø m z Ø t n i s e j l e T k o t a l a l l Æ v k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t z Æ h k o s k e y n g Æ s a d z a g l d (cid:3) f l (cid:4) K a l m Æ z s - Ø m r e T s Ø k e k - l Æ g l o z s k o s Æ t a t a l m Æ z s - e z s s (cid:10) n e s k e r e z s d n e r ß r e z s p a l a m e n t t e t e t d (cid:1) k ß m l a t l Æ k (cid:2) d a a k n u M – 3. I I I. A s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F a l m Æ z s e s Ø z e k t e l e k k e m l e d e v (cid:5) J - z i b m o l a d a s r Æ t t l Æ t u p m i k (cid:2) d a a k n u M 2 2 1 D. 2 1 1 5 0 1 9 1 0 9 1 0 0 0 9 1 9 1 9 1 1 9 1 0 9 1 a l m Æ z s i s Æ t z s o l e m e l e d e v (cid:5) j s e g e l d ı s l E i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t a l m Æ z s a s Æ t z s o l e s o g a l d o s Æ m k e m l e d e v (cid:5) J - z i b m o l a d a s r Æ t t l Æ t u p m i k (cid:2) d a a k n u M 2 2 1 D. i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t 5 1 2 1 - z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t t l Æ t u p m I 2 1 6 D. k o s Æ l u r Æ j Æ z - a t t u j i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t ß r e z s p a l a k o s Æ t m e n t t o t j œ y n k a n k (cid:2) l a l l Æ v a k n u M 3 2 6 D. 2 1 1 5 9 1 0 1 9 1 9 1 0 0 9 1 9 1 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 339 0 4 7 4 0 0 4 0 0 4 7 7 m e l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u t (cid:2) t a h t (cid:5) n o d j a l u t k a n k o s o n o d j a l u t y n Ø v t (cid:3) k i s Æ t (cid:5) s o t z i B 4 4 D. 7 4 s Æ t Æ s c o b K i 1 P. a l m Æ z s a s Æ t z s o l e k e m l e d e v (cid:5) j s e g e l d ı s l E a j t r o p x e k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e k Ø m r e T t r o p m i s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø - k Ø m r e T 6 P. 7 P. a l m Æ z s i m l e d e k s e r e k l (cid:7) K a l m Æ z s i s Ø l e m r e T 2 2 0 2 2 2 2 - Æ n z s a h l e f m e l e d e v (cid:5) j (cid:4) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R a l m Æ z s a s Æ l l (cid:2) b k o k Ø l a t r a t i s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø z a e s Ø d e s e z s Ø r (cid:2) t t e n k o s Æ t r a t z Æ H 1 1 6 F. s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V 3 P. a l m Æ z s i y g (cid:7) z n Ø P 4 2 2 - e z s s (cid:10) n e s i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m l d (cid:3) f l (cid:4) K - Ø m r e T s Ø k e k - l Æ g l o z s k o s Æ t a t a l m Æ z s - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n m e N m e N - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n g Æ s a d z a g k e y n k o s s Æ t r a t z Æ h k o t a l a l l Æ v k o t a l a l l Æ v s e j l e T - Ø m z Ø t n i - Æ t r a t z Æ H - m a l l ` i y g (cid:4) z n Ø P i y g (cid:4) z n Ø p i y g (cid:4) z n Ø p i y g (cid:4) z n Ø P - m a l l ` - Æ t r a t z Æ H - Ø m z Ø t n i s e j l e T k o t a l a l l Æ v k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t z Æ h k o s k e y n g Æ s a d z a g l d (cid:3) f l (cid:4) K a l m Æ z s - Ø m r e T s Ø k e k - l Æ g l o z s k o s Æ t a t a l m Æ z s s Æ t (cid:3) s o t z i b t e l Ø b Ø y g E – 4. I I I. A s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F 7 4 2 2 0 0 0 0 4 - e z s s (cid:10) n e s 0 0 4 7 4 2 2 340 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet - e z s s (cid:10) n e s 0 0 6 4 6 5 4 5 4 2 2 l d (cid:3) f l (cid:4) K - Ø m r e T s Ø k e k - l Æ g l o z s k o s Æ t a t a l m Æ z s 0 4 2 0 0 3 6 6 5 4 2 4 2 i e l e t Ø t ı l e l e f g e m 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. k e l e t Ø t ı z e g e l n e y g e s Ø k e t e l e v ß m i g Æ s a d z a G 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i e l e t Ø t ı l e l e f g e m - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n m e N m e N - Æ t r a t z Æ H t a k o s ı t (cid:5) g e s t i f o r p n o n g Æ s a d z a g k e y n k o s s Æ t r a t z Æ h k o t a l a l l Æ v k o t a l a l l Æ v s e j l e T - Ø m z Ø t n i - Æ t r a t z Æ H - m a l l ` i y g (cid:4) z n Ø P i y g (cid:4) z n Ø p i y g (cid:4) z n Ø p i y g (cid:4) z n Ø P - m a l l ` - Æ t r a t z Æ H - Ø m z Ø t n i s e j l e T k o t a l a l l Æ v k o t a l a l l Æ v s Æ t r a t z Æ h k o s k e y n g Æ s a d z a g l d (cid:3) f l (cid:4) K a l m Æ z s - Ø m r e T s Ø k e k - l Æ g l o z s k o s Æ t a t a l m Æ z s s Æ t (cid:3) s o t z i b t e l Ø m e n b Ø y g E – 5. I I I. A s Æ r r o F s Æ l Æ n z s a h l e F 0 1 0 0 5 3 1 6 0 5 4 0 5 6 a j t r o p x e k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e k Ø m r e T t r o p m i s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø - k Ø m r e T a l m Æ z s i m l e d e k s e r e k l (cid:7) K s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o F a l m Æ z s i s Ø l e m r e T s Æ t Æ s c o b K i 6 P. 7 P. 1 P. 2 P. 1 a l m Æ z s a s Æ t z s o l e k e m l e d e v (cid:5) j s e g e l d ı s l E m e l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u t (cid:2) t a h t (cid:5) n o d j a l u t k a n k o s o n o d j a l u t y n Ø v t (cid:3) k i s Æ t (cid:5) s o t z i B 4 4 D. a l m Æ z s a s Æ t z s o l e s o g a l d o s Æ m k e m l e d e v (cid:5) J - e t e v (cid:3) k ı d e r e l (cid:2) b s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø m e N k e s Ø l - Æ n z s a h l e f m e l e d e v (cid:5) j (cid:4) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R a l m Æ z s a s Æ l k a j (cid:5) d i s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø m e n (cid:2) t t e N 2 7 D. 1 7 D. 8 y w o s n a n i f k e n u h c a R ! ! ! G N U T H C A ! ! ! s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V 3 P. 0 6 0 5 4 0 3 0 4 1 3 0 2 2 0 4 6 3 4 5 4 2 2 0 0 2 0 0 0 6 2 k o r Æ k ı g g (cid:4) f s Ø k e g e l ı l e j (cid:5) d i s Æ t (cid:5) s o t z i B 2 6 F. 0 0 0 i a k Ø l a t r a t - e z s s (cid:10) n e s 0 0 6 4 6 5 4 5 4 2 2 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 341 IV. MELL(cid:3)KLET OSZT`LYOZ`SOK (cid:7)S SZ`ML`K OSZT`LYOZ`SOK AZ INT(cid:6)ZM(cid:6)NYI SZEKTOROK OSZT`LYOZ`SA (S) S. 1 S. 11 S. 11001 S. 11002 S. 11003 S. 12 S. 121 S. 122 S. 12201 S. 12202 S. 12203 S. 123 S. 12301 S. 12302 S. 12303 S. 124 S. 12401 S. 12402 S. 12403 S. 125 S. 12501 S. 12502 S. 12503 S. 13 S. 1311 S. 1312 S. 1313 S. 1314 S. 14 Teljes gazdasÆg Nem pØnz(cid:7)gyi vÆllalatok `llami nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok Hazai nem pØnz(cid:4)gyi magÆnvÆllalatok K(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆs alatt Æll(cid:2) nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok PØnz(cid:7)gyi vÆllalatok K(cid:3)zponti bank EgyØb monetÆris-pØnz(cid:4)gyi intØzmØnyek `llami Hazai magÆn K(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆsœ EgyØb pØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tık, kivØve a biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgokat Øs a nyugd(cid:5)jalapokat `llami Hazai magÆn K(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆsœ PØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzı vÆllalatok `llami Hazai magÆn K(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆsœ Biztos(cid:5)t(cid:2)tÆrsasÆgok Øs nyugd(cid:5)jalapok `llami Hazai magÆn K(cid:4)lf(cid:3)ldi irÆny(cid:5)tÆsœ `llamhÆztartÆs K(cid:3)zponti kormÆnyzat TartomÆnyi kormÆnyzat Helyi (cid:3)nkormÆnyzat TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi alapok HÆztartÆsok S. 141 + S. 142 Munkaad(cid:2)k (beleØrtve az alkalmazott nØlk(cid:4)li (cid:3)nÆll(cid:2)akat) S. 143 S. 1441 S. 1442 S. 1443 S. 145 S. 15 S. 2 S. 21 S. 211 S. 212 S. 22 MunkavÆllal(cid:2)k Tulajdonosi j(cid:3)vedelemben rØszes(cid:4)lık Nyugd(cid:5)jasok EgyØb transzfer jellegß j(cid:3)vedelemben rØszes(cid:4)lık Egyebek HÆztartÆsokat seg(cid:6)tı nonprofit intØzmØnyek (NPISH-k) K(cid:7)lf(cid:5)ld Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Az EU tagÆllamai Az EU intØzmØnyei Harmadik orszÆgok Øs nemzetk(cid:3)zi szervezetek 342 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet GAZDAS`GI M(cid:9)VELETEK (cid:6)S EGY(cid:6)B FOLYAMATOK OSZT`LYOZ`SA `rukkal Øs szolgÆltatÆsokkal kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek (termØkekkel) (P) P. 1 P. 11 P. 119 P. 12 P. 13 P. 2 P. 3 P. 31 P. 32 P. 4 P. 41 P. 42 P. 5 P. 51 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 P. 52 P. 53 P. 6 P. 61 P. 62 P. 7 P. 71 P. 72 KibocsÆtÆs Piaci kibocsÆtÆs PØnzk(cid:3)zvet(cid:5)tıi szolgÆltatÆsok k(cid:3)zvetett m(cid:2)don mØrt d(cid:5)ja (FISIM) SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs EgyØni fogyasztÆsi kiadÆs Kollekt(cid:5)v fogyasztÆsi kiadÆs VØgsı fogyasztÆs HÆztartÆsok tØnyleges fogyasztÆsa TØnyleges k(cid:3)z(cid:3)ssØgi fogyasztÆs Brutt(cid:2) felhalmozÆs Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege (cid:11)j tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆtruhÆzÆsa ImmateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege (cid:11)j immateriÆlis javak beszerzØse HasznÆlt immateriÆlis javak beszerzØse HasznÆlt immateriÆlis javak ØrtØkes(cid:5)tØse Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkn(cid:3)vekedØse Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nagyjav(cid:5)tÆsai Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonÆtruhÆzÆsÆnak k(cid:3)ltsØgei KØszletvÆltozÆsok (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege TermØkek Øs szolgÆltatÆsok exportja TermØkexport SzolgÆltatÆsexport `ru- Øs szolgÆltatÆsimport TermØkimport SzolgÆltatÆsimport J(cid:1)vedelemelosztÆssal kapcsolatos mßveletek (D) D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 2 D. 21 D. 211 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:1)vedelem BØrek Øs keresetek Munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai TermelØsi Øs importad(cid:2)k TermØkad(cid:2)k HozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:6)A) 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 343 D. 212 D. 2121 D. 2122 D. 214 D. 29 D. 3 D. 31 D. 311 D. 319 D. 39 D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 D. 45 D. 5 D. 51 D. 59 D. 6 D. 61 D. 611 D. 6111 D. 61111 D. 61112 D. 6112 D. 61121 D. 61122 D. 6113 D. 61131 D. 61132 D. 612 D. 62 D. 621 D. 622 D. 623 D. 624 D. 63 D. 631 D. 6311 D. 6312 D. 6313 D. 632 D. 7 D. 71 D. 72 D. 73 Importad(cid:2)k Øs importvÆmok, a H(cid:6)A kivØtelØvel ImportvÆmok Importad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importvÆmok kivØtelØvel TermØkad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs importad(cid:2)k kivØtelØvel EgyØb termelØsi ad(cid:2)k TÆmogatÆsok TermØktÆmogatÆsok ImporttÆmogatÆsok EgyØb termØktÆmogatÆsok EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok Tulajdonosi j(cid:1)vedelem Kamat VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme OsztalØk J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge Biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok tulajdonosi j(cid:3)vedelme BØrleti d(cid:5)jak Foly(cid:2) j(cid:1)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k J(cid:3)vedelemad(cid:2)k EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k TÆrsadalombiztos(cid:3)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok Øs juttatÆsok TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k tØnyleges (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai MunkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØlyek tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØlyek tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØlyek (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆru- lÆsai ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok TermØszetbeni transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb tÆrsadalmi juttatÆsok PØnzbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok MagÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai MunkavÆllal(cid:2)knak nyœjtott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß pØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆsok TermØszetbeni tÆrsadalmi transzferek TermØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok, visszatØr(cid:5)tØsek EgyØb termØszetbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß termØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok EgyØni fogyasztÆsi cØlœ nem piaci termØkek Øs szolgÆltatÆstranszferek EgyØb foly(cid:2) transzferek Nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek `llamhÆztartÆson bel(cid:4)li foly(cid:2) transzferek 344 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet D. 74 D. 75 D. 8 D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 Foly(cid:2) nemzetk(cid:3)zi egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dØs EgyØb foly(cid:2) transzferek MagÆnnyugd(cid:3)jalapok nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) Tıketranszferek Tıkead(cid:2)k BeruhÆzÆsi tÆmogatÆsok EgyØb tıketranszferek PØnz(cid:2)gyi eszk(cid:1)z(cid:1)kkel kapcsolatos gazdasÆgi mßveletek (pØnz(cid:2)gyi eszk(cid:1)z(cid:1)k nett(cid:3) beszerzØse / k(cid:1)telezettsØgek nett(cid:3) felmer(cid:2)lØse) F. 1 F. 11 F. 12 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 F. 3 F. 33 F. 331 F. 332 F. 34 F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 51 F. 511 F. 512 F. 513 F. 52 F. 6 F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:1)nleges leh(cid:3)vÆsi jogok (SDR) MonetÆris arany K(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek KØszpØnz `truhÆzhat(cid:2) betØtek EgyØb betØtek RØszvØnyeken k(cid:3)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:3)rok (cid:6)rtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel R(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel Hosszœ lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel SzÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Hitelek (a) R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek Hosszœ lejÆratœ hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek (a) RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel Jegyzett rØszvØnyek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel Nem jegyzett rØszvØnyek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel TıkerØszesedØsek BefektetØsi jegyek Biztos(cid:3)tÆstechnikai tartalØkok A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l Elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkai EgyØb akt(cid:3)v Øs passz(cid:3)v elszÆmolÆsok (a) Kereskedelmi hitelek Øs elılegek EgyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsok a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel EgyØb felhalmozÆsi tØtelek (K) K. 1 K. 2 K. 21 K. 211 K. 212 `ll(cid:2)eszk(cid:1)z(cid:1)k ØrtØkcs(cid:1)kkenØse Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:1)z(cid:1)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege F(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege A f(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z beszerzØse F(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z eladÆsa (a) EmlØkeztetı tØtel: F. m: k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 345 K. 22 K. 221 K. 222 K. 3 K. 4 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 10 K. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 21 K. 12. 22 Nem termelt immateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem termelt immateriÆlis javak beszerzØse Nem termelt immateriÆlis javak eladÆsa Nem termelt eszk(cid:1)z(cid:1)k megjelenØse a gazdasÆgban Termelt eszk(cid:1)z(cid:1)k megjelenØse a gazdasÆgban MßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok termØszetes n(cid:1)vekedØse Nem termelt eszk(cid:1)z(cid:1)k kiker(cid:4)lØse a gazdasÆgb(cid:2)l TermØszetben elıfordul(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k kimer(cid:4)lØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k gazdasÆgb(cid:2)l val(cid:2) kiker(cid:4)lØsØnek egyØb esetei Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:3)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:1)z(cid:1)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:1)z(cid:1)k Øs k(cid:1)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai NØvleges eszk(cid:1)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok A szektorok szerinti besorolÆsban Øs szerkezetben bek(cid:3)vekezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆsai Az arany monetizÆlÆsa/demonetizÆlÆsa Az eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆsai az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆ- sÆn k(cid:5)v(cid:4)l EGYENLEGEZ(cid:8) T(cid:6)TELEK OSZT`LYOZ`SA (b) (B) B. 1 B. 2 B. 3 B. 4 B. 5 B. 6 B. 7 B. 8 B. 9 B. 10 B. 10. 1 B. 10. 2 HozzÆadott ØrtØk/B. 1* hazai termØk Mßk(cid:1)dØsi eredmØny Vegyes j(cid:1)vedelem VÆllalkoz(cid:2)i j(cid:1)vedelem Elsıdleges j(cid:1)vedelmek egyenlege/B. 5* nemzeti j(cid:1)vedelem RendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:1)vedelem KorrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:1)vedelem Megtakar(cid:3)tÆs Nett(cid:2) hitelnyœjtÆs/nett(cid:2) hitelfelvØtel egyenlege Nett(cid:2)vagyon-vÆltozÆs Megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:2)vagyon-vÆltozÆs (c), (d) Eszk(cid:3)z(cid:3)k egyØb volumenvÆltozÆsa miatti nett(cid:2)vagyon-vÆltozÆs (b) Az (cid:3)sszes egyenlegezı tØtel az ØrtØkcs(cid:3)kkenØs figyelembevØtelØnek f(cid:4)ggvØnyØben brutt(cid:2) vagy nett(cid:2) ØrtØken mØrhetı. A brutt(cid:2) egyenlegezı tØtel k(cid:2)dszÆma a tØtel k(cid:2)dszÆmÆb(cid:2)l Øs egy „g” betßbıl Æll. A k(cid:2)dszÆm utÆn Æll(cid:2) „n” betß ennek megfelelıen nett(cid:2) ØrtØ- ket jel(cid:3)l. (c) A „Megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszfer miatti nett(cid:2)vagyon-vÆltozÆs” elnevezØsß kateg(cid:2)ria a rendszer struktœrÆjÆban nem egyenlegezı tØtel. Ez a tıkeszÆmla jobb oldalÆnak (cid:3)sszege. Mivel azonban ez a tØtel a nett(cid:2)vagyon-vÆltozÆsnak fontos (cid:3)sszetevıje, ezØrt a t(cid:3)bbi (cid:3)ssze- tevıvel k(cid:3)z(cid:3)sen hatÆroz meg azonos(cid:5)t(cid:2)t a rendszer erre a kateg(cid:2)riÆra. (d) A megtakar(cid:5)tÆs Øs tıketranszfer miatti nett(cid:2)vagyon-vÆltozÆs a k(cid:4)lf(cid:3)ld esetØben a foly(cid:2) k(cid:4)lsı egyenleg Øs a tıketranszferek miatt bek(cid:3)vetkezı nett(cid:2)vagyon-vÆltozÆsra utal. 346 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet B. 10. 3 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 11 B. 12 B. 90 BF. 90 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:2)vagyon-vÆltozÆs Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:2)vagyon-vÆltozÆs ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:2)vagyon-vÆltozÆs `ruk Øs szolgÆltatÆsok k(cid:4)lsı egyenlege Foly(cid:2) tranzakci(cid:2)k k(cid:4)lsı egyenlege Nett(cid:2) vagyon Nett(cid:2) tıkevagyon ESZK(cid:10)Z(cid:10)K OSZT`LYOZ`SA (A) Nem pØnz(cid:2)gyi eszk(cid:1)z(cid:1)k (AN) AN. 1 AN. 11 AN. 111 AN. 1111 AN. 1112 AN. 11121 AN. 11122 AN. 1113 AN. 11131 AN. 11132 AN. 1114 AN. 11141 AN. 11142 AN. 112 AN. 1121 AN. 1122 AN. 1123 AN. 1129 AN. 12 AN. 121 AN. 122 AN. 1221 AN. 1222 AN. 123 AN. 124 AN. 13 AN. 131 AN. 132 AN. 139 AN. 2 AN. 21 AN. 211 AN. 2111 AN. 2112 AN. 2113 AN. 2119 AN. 212 Termelt eszk(cid:1)z(cid:1)k `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k LakÆsok EgyØb Øp(cid:4)letek Øs Øp(cid:5)tmØnyek Nem lakÆscØlœ Øp(cid:4)letek EgyØb Øp(cid:5)tmØnyek GØpek Øs berendezØsek SzÆll(cid:5)t(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k EgyØb gØpek Øs berendezØsek MßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k TenyØsz-, tejelı, igavon(cid:2) stb. ÆllatÆllomÆny Szılı(cid:4)ltetvØnyek, gy(cid:4)m(cid:3)lcs(cid:3)s(cid:3)k Øs egyØb rendszeres termØst hoz(cid:2) fÆk (cid:4)ltetvØnyei ImmateriÆlis javak `svÆnykincsfeltÆrÆsok SzÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes szoftver Sz(cid:2)rakoztat(cid:2), irodalmi vagy mßvØszeti alkotÆsok eredeti pØldÆnyai EgyØb immateriÆlis javak KØszletek Anyagok Øs fogy(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k Befejezetlen termelØs Befejezetlen termelØs mßvelØs alatt Æll(cid:2) eszk(cid:3)z(cid:3)k(cid:3)n EgyØb befejezetlen termelØs KØsztermØkek ViszonteladÆsra szÆnt Æruk (cid:6)rtØktÆrgyak NemesfØmek Øs drÆgak(cid:3)vek RØgisØgek Øs egyØb mßtÆrgyak EgyØb ØrtØktÆrgyak Nem termelt eszk(cid:1)z(cid:1)k Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k F(cid:3)ld (cid:6)p(cid:4)letek Øs Øp(cid:5)tmØnyek alatt hœz(cid:2)d(cid:2) f(cid:3)ldter(cid:4)letek MßvelØs alatt Æll(cid:2) f(cid:3)ldter(cid:4)letek (cid:7)d(cid:4)lıter(cid:4)let Øs a hozzÆ kapcsol(cid:2)d(cid:2) felsz(cid:5)ni vizek EgyØb f(cid:3)ldter(cid:4)let Øs a hozzÆ kapcsol(cid:2)d(cid:2) felsz(cid:5)ni vizek Felsz(cid:5)n alatti termØszeti kincsek 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 347 AN. 2121 AN. 2122 AN. 2123 AN. 213 AN. 214 AN. 22 AN. 221 AN. 222 AN. 223 AN. 229 SzØn-, kıolaj- Øs f(cid:3)ldgÆzkØszletek FØmtartalmœ ÆsvÆnykØszletek Nem fØmtartalmœ ÆsvÆnykØszletek MßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok V(cid:5)zkØszletek Nem termelt immateriÆlis javak Szabadalmak HaszonbØrlet Øs egyØb ÆtruhÆzhat(cid:2) szerzıdØsek VÆsÆrolt cØgØrtØk Nem termelt egyØb immateriÆlis javak PØnz(cid:2)gyi eszk(cid:1)z(cid:1)k/k(cid:1)telezettsØgek (AF) AF. 1 AF. 11 AF. 12 AF. 2 AF. 21 AF. 22 AF. 29 AF. 3 AF. 33 AF. 331 AF. 332 AF. 34 AF. 4 AF. 41 AF. 42 AF. 5 AF. 51 AF. 511 AF. 512 AF. 513 AF. 52 AF. 6 AF. 61 AF. 611 AF. 612 AF. 62 AF. 7 AF. 71 AF. 79 MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:1)nleges leh(cid:3)vÆsi jogok (SDR) MonetÆris arany K(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek KØszpØnz `truhÆzhat(cid:2) betØtek EgyØb betØtek RØszvØnyeken k(cid:3)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:3)rok (cid:6)rtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel R(cid:3)vid lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel Hosszœ lejÆratœ ØrtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyek Øs a szÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k kivØtelØvel SzÆrmazØkos pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Hitelek (e) R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek Hosszœ lejÆratœ hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØseke (e) RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek a befektetØsi jegyek kivØtelØvel Jegyzett rØszvØnyek Nem jegyzett rØszvØnyek TıkerØszesedØsek BefektetØsi jegyek Biztos(cid:3)tÆstechnikai tartalØkok HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l Elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs f(cid:4)ggı kÆrok tartalØkai EgyØb akt(cid:3)v Øs passz(cid:3)v elszÆmolÆsok Kereskedelmi hitelek Øs elılegek EgyØb akt(cid:5)v Øs passz(cid:5)v elszÆmolÆsok a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel (e) EmlØkeztetı tØtel AF. m: k(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs. 348 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet NEMZETGAZDAS`GI `GAZATOK (A), TERM(cid:6)KEK (P) (cid:6)S BERUH`Z`SOK (`LL(cid:1)ESZK(cid:10)Z-FELHALMOZ`S) (PI) CSOPORTOS˝T`SA (cid:6)S K(cid:1)DOL`SA A60 Le(cid:5)rÆs NACE Rev. 1 hivatkozÆs MezıgazdasÆg, vadÆszat Øs kapcsol(cid:2)d(cid:2) szolgÆltatÆsok ErdıgazdÆlkodÆs, fakitermelØs Øs kapcsol(cid:2)d(cid:2) szolgÆltatÆsok HalÆszat; halkeltetık Øs halgazdasÆgok (cid:4)zemeltetØse; halÆszati szolgÆltatÆsok SzØn- Øs lignitbÆnyÆszat; tızegkitermelØs Kıolaj- Øs f(cid:3)ldgÆzkitermelØs; kapcsol(cid:2)d(cid:2) szolgÆltatÆsok, kutatÆs nØlk(cid:4)l UrÆn- Øs t(cid:2)riumØrc-bÆnyÆszat FØmtartalmœ Ørcek bÆnyÆszata EgyØb bÆnyÆszat Øs kıfejtØs (cid:6)lelmiszer- Øs italgyÆrtÆs DohÆnytermØkek gyÆrtÆsa TextilgyÆrtÆs RuhÆzati termØkek gyÆrtÆsa; szırmekikØsz(cid:5)tØs Øs -festØs BırcserzØs Øs kikØsz(cid:5)tØs; bır(cid:3)nd(cid:3)k, kØzitÆskÆk, nyergek, l(cid:2)szerszÆm Øs lÆbbeli gyÆrtÆsa FafeldolgozÆs, fa- Øs parafatermØkek gyÆrtÆsa a bœtor kivØtelØvel; szalmÆb(cid:2)l Øs mÆs fon- hat(cid:2) anyagb(cid:2)l kØsz(cid:4)lt cikkek gyÆrtÆsa Pap(cid:5)rpØp, pap(cid:5)r Øs pap(cid:5)rtermØkek gyÆrtÆsa Kiad(cid:2)i Øs nyomdaipari tevØkenysØg, hang- Øs kØpfelvØtelek, adathordoz(cid:2)k sokszoros(cid:5)- tÆsa Informacji KokszgyÆrtÆs, finom(cid:5)tott kıolajtermØkek feldolgozÆsa Øs nukleÆris fßtıanyag elıÆll(cid:5)tÆsa Vegyi anyagok Øs vegyipari termØkek gyÆrtÆsa Gumi- Øs mßanyagtermØkek gyÆrtÆsa EgyØb nem fØmtartalmœ ÆsvÆnyi termØkek gyÆrtÆsa FØmalapanyag-gyÆrtÆs Feldolgozott fØmipari termØkek gyÆrtÆsa, a gØpek Øs berendezØsek gyÆrtÆsa kivØtelØvel MÆshova nem sorolt gØpek Øs berendezØsek gyÆrtÆsa Irodai gØpek Øs szÆm(cid:5)t(cid:2)gØpek gyÆrtÆsa MÆshova nem sorolt elektronikus gØpek Øs kØsz(cid:4)lØkek gyÆrtÆsa RÆdi(cid:2), telev(cid:5)zi(cid:2) Øs tÆvk(cid:3)zlØsi berendezØsek Øs kØsz(cid:4)lØkek gyÆrtÆsa Orvosi, prec(cid:5)zi(cid:2)s Øs optikai mßszerek, kar(cid:2)rÆk Øs (cid:2)rÆk gyÆrtÆsa GØpjÆrmßvek, p(cid:2)tkocsik Øs fØlp(cid:2)tkocsik gyÆrtÆsa EgyØb szÆll(cid:5)t(cid:2)berendezØsek gyÆrtÆsa BœtorgyÆrtÆs; mÆshova nem sorolt feldolgoz(cid:2)ipar (cid:11)jrahasznos(cid:5)tÆs Villamosenergia-, gÆz-, gız- Øs melegv(cid:5)zellÆtÆs V(cid:5)z gyßjtØse, tiszt(cid:5)tÆsa Øs elosztÆsa (cid:6)p(cid:5)tıipar GØpjÆrmßvek Øs motorkerØkpÆrok ØrtØkes(cid:5)tØse, karbantartÆsa Øs jav(cid:5)tÆsa; gØpjÆrmß- (cid:4)zemanyag kiskereskedelmi ØrtØkes(cid:5)tØse 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 K(cid:2)d 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 349 K(cid:2)d Le(cid:5)rÆs NACE Rev. 1 hivatkozÆs 51 52 55 60 61 62 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 K(cid:2)d AA BB CA CB DA DB DC DD DE DF DG Nagykereskedelem Øs bizomÆnyi kereskedelem, a gØpjÆrmßvek Øs motorkerØkpÆrok kivØtelØvel Kiskereskedelem, a gØpjÆrmßvek Øs motorkerØkpÆrok kivØtelØvel; szemØlyes Øs hÆztar- tÆsi cikkek jav(cid:5)tÆsa SzÆllodÆk Øs Øttermek SzÆrazf(cid:3)ldi szÆll(cid:5)tÆs; csıvezetØkes szÆll(cid:5)tÆs V(cid:5)zi szÆll(cid:5)tÆs LØgi szÆll(cid:5)tÆs A szÆll(cid:5)tÆshoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) kiegØsz(cid:5)tı Øs segØdtevØkenysØgek; utazÆsi (cid:4)gyn(cid:3)ksØgek Posta Øs tÆvk(cid:3)zlØs PØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs, a biztos(cid:5)tÆs Øs a nyugd(cid:5)jpØnztÆr kezelØse nØlk(cid:4)l Biztos(cid:5)tÆs Øs nyugd(cid:5)jpØnztÆr-kezelØs, a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs kivØtelØvel PØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØst kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØgek Ingatlannal kapcsolatos tevØkenysØgek GØpek Øs berendezØsek (cid:4)zemeltetı nØlk(cid:4)li, valamint szemØlyes Øs hÆztartÆsi cikkek k(cid:3)lcs(cid:3)nzØse SzÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes Øs kapcsol(cid:2)d(cid:2) tevØkenysØgek KutatÆs Øs fejlesztØs EgyØb (cid:4)zleti tevØkenysØgek K(cid:3)zigazgatÆs Øs vØdelem; tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs OktatÆs EgØszsØg(cid:4)gyi Øs szociÆlis munka Szennyv(cid:5)z- Øs hulladØkkezelØs, k(cid:3)ztisztasÆgi szolgÆltatÆsok MÆshova nem sorolt, tagsÆgi viszonyon alapul(cid:2) szervezetek tevØkenysØge Szabadidıs, kulturÆlis Øs sporttevØkenysØgek EgyØb szolgÆltatÆsi tevØkenysØgek MagÆnhÆztartÆsok alkalmazottakkal Ter(cid:4)leten k(cid:5)v(cid:4)li szervezetek Øs test(cid:4)letek 51 52 55 60 61 62 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 A31 Le(cid:5)rÆs MezıgazdasÆg, vadÆszat Øs erdıgazdasÆg HalÆszat Energiahordoz(cid:2)k bÆnyÆszata Nem energiahordoz(cid:2) anyagok bÆnyÆszata (cid:6)lelmiszerek, italok Øs dohÆny gyÆrtÆsa Text(cid:5)liÆk Øs textiltermØkek gyÆrtÆsa Bır Øs bırtermØkek gyÆrtÆsa FafeldolgozÆs Øs fatermØkek gyÆrtÆsa Pap(cid:5)ripari rostanyag, pap(cid:5)r Øs pap(cid:5)rtermØkek gyÆrtÆsa, kiad(cid:2)i Øs nyomdaipari tevØkeny- sØg KokszgyÆrtÆs, finom(cid:5)tott kıolajtermØkek feldolgozÆsa Øs nukleÆris fßtıanyag elıÆll(cid:5)tÆsa Vegyi anyagok, vegyipari termØkek Øs mßszÆlak gyÆrtÆsa NACE Rev. 1 hivatkozÆs A B CA CB DA DB DC DD DE DF DG 350 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet K(cid:2)d DH DI DJ DK DL DM DN EE FF GG HH II JJ KK LL MM NN OO PP QQ K(cid:2)d A B C D E F G H I J K L M N O P Q Le(cid:5)rÆs NACE Rev. 1 hivatkozÆs Gumi- Øs mßanyag termØkek gyÆrtÆsa EgyØb nem fØmtartalmœ ÆsvÆnykincsek gyÆrtÆsa FØmalapanyagok Øs feldolgozott fØmipari termØkek gyÆrtÆsa MÆshova nem sorolt gØpek Øs berendezØsek gyÆrtÆsa Villamos Øs optikai berendezØsek gyÆrtÆsa SzÆll(cid:5)t(cid:2)berendezØsek gyÆrtÆsa MÆshova nem sorolt feldolgoz(cid:2)ipar Villamosenergia-, gÆz Øs v(cid:5)zellÆtÆs (cid:6)p(cid:5)tıipar Nagykereskedelem Øs kiskereskedelem; gØpjÆrmßvek, motorkerØkpÆrok Øs szemØlyes Øs hÆztartÆsi cikkek jav(cid:5)tÆsa SzÆllodÆk Øs Øttermek SzÆll(cid:5)tÆs, raktÆrozÆs Øs tÆvk(cid:3)zlØs PØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs Ingatlan, bØrbeadÆs Øs (cid:4)zleti tevØkenysØgek K(cid:3)zigazgatÆs Øs vØdelem; tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs OktatÆs EgØszsØg(cid:4)gyi Øs szociÆlis munka EgyØb k(cid:3)z(cid:3)ssØgi, tÆrsadalmi Øs szemØlyi szolgÆltat(cid:2)tevØkenysØgek MagÆnhÆztartÆsok alkalmazottakkal Ter(cid:4)leten k(cid:5)v(cid:4)li szervezetek Øs test(cid:4)letek DH DI DJ DK DL DM DN E F G H I J K L M N O P Q A17 Le(cid:5)rÆs NACE Rev. 1 hivatkozÆs MezıgazdasÆg, vadÆszat Øs erdıgazdÆlkodÆs HalÆszat BÆnyÆszat Øs kıfejtØs Feldolgoz(cid:2)ipar Villamosenergia-, gÆz- Øs v(cid:5)zellÆtÆs (cid:6)p(cid:5)tıipar Nagy- Øs kiskereskedelem; gØpjÆrmßvek, motorkerØkpÆrok, szemØlyes Øs hÆztartÆsi cik- kek jav(cid:5)tÆsa SzÆllodÆk Øs Øttermek SzÆll(cid:5)tÆs, raktÆrozÆs Øs tÆvk(cid:3)zlØs PØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØs Ingatlan, bØrbeadÆs Øs (cid:4)zleti tevØkenysØgek K(cid:3)zigazgatÆs Øs vØdelem; tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs OktatÆs EgØszsØg(cid:4)gyi Øs szociÆlis munka EgyØb k(cid:3)z(cid:3)ssØgi, tÆrsadalmi Øs szemØlyi szolgÆltat(cid:2)tevØkenysØgek MagÆnhÆztartÆsok alkalmazottakkal Ter(cid:4)leten k(cid:5)v(cid:4)li szervezetek Øs test(cid:4)letek A B C D E F G H I J K L M N O P Q 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 351 P60 Le(cid:5)rÆs CPA hivatkozÆs MezıgazdasÆgi, vadÆszati termØkek Øs kapcsol(cid:2)d(cid:2) szolgÆltatÆsok ErdıgazdÆlkodÆsi Øs fakitermelØsi termØkek Øs kapcsol(cid:2)d(cid:2) szolgÆltatÆsok Hal Øs egyØb halÆszati termØkek, halÆszathoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) szolgÆltatÆsok SzØn Øs lignit; tızeg Kıolaj Øs f(cid:3)ldgÆz, valamint ezek kitermelØsØhez kapcsol(cid:2)d(cid:2) szolgÆltatÆsok, a kutatÆs kivØtelØvel UrÆn- Øs t(cid:2)riumØrc FØmtartalmœ Ørcek EgyØb bÆnyÆszati Øs kıfejtØsi termØkek (cid:6)lelmiszerek Øs italok DohÆnytermØkek Text(cid:5)liÆk RuhÆzati cikkek; szırmØk Bır, bırtermØkek, lÆbbelik Fa Øs fÆb(cid:2)l, illetve parafÆb(cid:2)l kØsz(cid:4)lt termØkek (a bœtor kivØtelØvel); szalmÆb(cid:2)l Øs mÆs fonÆsra alkalmas anyagb(cid:2)l kØsz(cid:4)lt cikkek Pap(cid:5)ripari rostanyag, pap(cid:5)r Øs pap(cid:5)ripari termØkek NyomdatermØkek, hang- Øs kØpfelvØtelek, adathordoz(cid:2)k Koksz, finom(cid:5)tott kıolajtermØkek Øs nukleÆris fßtıanyagok Vegyi anyagok, vegyipari termØkek Øs vegyi szÆlak Gumi- Øs mßanyagipari termØkek EgyØb nem fØmtartalmœ ÆsvÆnykincsek FØm alapanyagok Feldolgozott fØmipari termØkek, a gØpek Øs berendezØsek kivØtelØvel MÆshova nem sorolt gØpek Øs berendezØsek Irodai gØpek Øs szÆm(cid:5)t(cid:2)gØpek MÆshova nem sorolt elektronikai gØpek Øs kØsz(cid:4)lØkek RÆdi(cid:2), telev(cid:5)zi(cid:2) Øs tÆvk(cid:3)zlØsi berendezØsek Øs kØsz(cid:4)lØkek Orvosi, prec(cid:5)zi(cid:2)s Øs optikai mßszerek; kar(cid:2)rÆk Øs (cid:2)rÆk GØpjÆrmßvek, p(cid:2)tkocsik Øs fØlp(cid:2)tkocsik EgyØb szÆll(cid:5)t(cid:2)berendezØsek Bœtor; mÆshova nem sorolt egyØb feldolgoz(cid:2)ipari termØkek HulladØkb(cid:2)l visszanyert nyersanyagok Villamosenergia, gÆz, gız Øs melegv(cid:5)z (cid:10)sszegyßjt(cid:3)tt Øs tiszt(cid:5)tott v(cid:5)z; v(cid:5)zelosztÆsi szolgÆltatÆsok (cid:6)p(cid:5)tıipari munka GØpjÆrmßvek Øs motorkerØkpÆrok kereskedelme, karbantartÆsa Øs jav(cid:5)tÆsa; gØpjÆrmß- (cid:4)zemanyag kiskereskedelme Nagykereskedelmi Øs jutalØkos kereskedelmi szolgÆltatÆsok, a gØpjÆrmßvek Øs motorke- rØkpÆrok kivØtelØvel Kiskereskedelem, a gØpjÆrmßvek Øs motorkerØkpÆrok kivØtelØvel; szemØlyes Øs hÆztar- tÆsi cikkek jav(cid:5)tÆsa SzÆllodai Øs Øttermi szolgÆltatÆsok SzÆrazf(cid:3)ldi szÆll(cid:5)tÆs Øs csıvezetØkes szÆll(cid:5)tÆs V(cid:5)zi szÆll(cid:5)tÆs LØgi szÆll(cid:5)tÆs 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 51 52 55 60 61 62 K(cid:2)d 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 51 52 55 60 61 62 352 HU K(cid:2)d Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Le(cid:5)rÆs CPA hivatkozÆs 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 K(cid:2)d AA BB CA CB DA DB DC DD DE DF DG DH DI DJ DK DL DM TÆmogat(cid:2) Øs kiegØsz(cid:5)tı szÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok; utazÆsi irodÆk szolgÆltatÆsai Posta Øs tÆvk(cid:3)zlØsi szolgÆltatÆsok PØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆsok, a biztos(cid:5)tÆsi Øs nyugd(cid:5)jpØnztÆri kezelØs kivØtelØvel Biztos(cid:5)tÆs Øs nyugd(cid:5)jpØnztÆr-kezelØs, a tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)l PØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØst kiegØsz(cid:5)tı szolgÆltatÆsok Ingatlannal kapcsolatos szolgÆltatÆsok GØpek Øs berendezØsek (cid:4)zemeltetı nØlk(cid:4)li, illetve szemØlyes Øs hÆztartÆsi cikkek bØr- beadÆsa SzÆm(cid:5)t(cid:2)gØpes Øs kapcsol(cid:2)d(cid:2) szolgÆltatÆsok KutatÆs Øs fejlesztØs EgyØb (cid:4)zleti szolgÆltatÆsok K(cid:3)zigazgatÆs Øs vØdelem; tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs OktatÆs EgØszsØg(cid:4)gyi Øs szociÆlis munka Szennyv(cid:5)z- Øs hulladØkkezelØs, k(cid:3)ztisztasÆgi szolgÆltatÆsok MÆshova nem sorolt, tagsÆgi viszonyon alapul(cid:2) szervezetek tevØkenysØge Sz(cid:2)rakoztat(cid:2), kulturÆlis Øs sportszolgÆltatÆsok EgyØb szolgÆltatÆsok MagÆnhÆztartÆsok alkalmazottakkal Ter(cid:4)leten k(cid:5)v(cid:4)li szervezetek Øs test(cid:4)letek Æltal nyœjtott szolgÆltatÆsok 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 P31 Le(cid:5)rÆs CPA hivatkozÆs MezıgazdasÆgi, vadÆszati Øs erdıgazdÆlkodÆsi termØkek HalÆszati termØkek SzØn Øs lignit; tızeg; kıolaj Øs f(cid:3)ldgÆz; urÆnium Øs t(cid:2)rium FØmtartalmœ Ørcek Øs egyØb bÆnyÆszati Øs kıfejtØsi termØkek (cid:6)lelmiszerek, italok Øs dohÆnytermØkek Text(cid:5)liÆk Øs textilipari termØkek Bır Øs bıripari termØkek Faipari cikkek Øs fÆb(cid:2)l kØsz(cid:4)lt termØkek Pap(cid:5)ripari rostanyag, pap(cid:5)r Øs pap(cid:5)ripari termØkek; nyomdaipari termØkek, hang- Øs kØpfelvØtelek, adathordoz(cid:2)k Koksz, finom(cid:5)tott kıolajtermØkek Øs nukleÆris fßtıanyagok Vegyi anyagok, vegyipari termØkek Øs mßszÆlak Gumi- Øs mßanyagtermØkek EgyØb nem fØmtartalmœ ÆsvÆnyi termØkek FØm alapanyagok Øs feldolgozott fØmipari termØkek MÆshova nem sorolt gØpek Øs berendezØsek Villamos Øs optikai berendezØsek SzÆll(cid:5)t(cid:2)berendezØsek A B CA CB DA DB DC DD DE DF DG DH DI DJ DK DL DM 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 353 K(cid:2)d DN EE FF GG HH II JJ KK LL MM NN OO PP QQ K(cid:2)d A B C D E F G H I J K L M N O P Q Le(cid:5)rÆs MÆshova nem sorol egyØb feldolgoz(cid:2)ipari termØkek. Villamosenergia, gÆz, gız Øs v(cid:5)z (cid:6)p(cid:5)tıipari munka Nagy- Øs kiskereskedelmi szolgÆltatÆsok; gØpjÆrmßvek, motorkerØkpÆrok, valamint sze- mØlyes Øs hÆztartÆsi cikkek jav(cid:5)tÆsa SzÆllodai Øs Øttermi szolgÆltatÆsok SzÆll(cid:5)tÆs, raktÆrozÆs, posta Øs tÆvk(cid:3)zlØs PØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆsok Ingatlan, bØrbeadÆs Øs (cid:4)zleti szolgÆltatÆsok K(cid:3)zigazgatÆs Øs vØdelem; tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs OktatÆs EgØszsØg(cid:4)gyi Øs szociÆlis szolgÆltatÆsok EgyØb k(cid:3)z(cid:3)ssØgi, tÆrsadalmi Øs szemØlyi szolgÆltatÆsok MagÆnhÆztartÆsok alkalmazottakkal Ter(cid:4)leten k(cid:5)v(cid:4)li szervezetek Øs test(cid:4)letek Æltal nyœjtott szolgÆltatÆsok CPA hivatkozÆs DN E F G H I J K L M N 0 P Q P17 Le(cid:5)rÆs CPA hivatkozÆs MezıgazdasÆgi, vadÆszati Øs erdıgazdÆlkodÆsi termØkek HalÆszati termØkek BÆnyÆszati termØkek Feldolgoz(cid:2)ipari termØkek Villamosenergia, gÆz, gız Øs v(cid:5)z (cid:6)p(cid:5)tıipari munka Nagy- Øs kiskereskedelmi szolgÆltatÆsok; gØpjÆrmßvek, motorkerØkpÆrok, valamint sze- mØlyes Øs hÆztartÆsi cikkek jav(cid:5)tÆsa SzÆllodai Øs Øttermi szolgÆltatÆsok SzÆll(cid:5)tÆs, raktÆrozÆs, posta Øs tÆvk(cid:3)zlØs PØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆsok Ingatlan, bØrbeadÆs Øs (cid:4)zleti szolgÆltatÆsok K(cid:3)zigazgatÆs Øs vØdelem; tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs OktatÆs EgØszsØg(cid:4)gyi Øs szociÆlis szolgÆltatÆsok EgyØb k(cid:3)z(cid:3)ssØgi, tÆrsadalmi Øs szemØlyi szolgÆltatÆsok MagÆnhÆztartÆsok alkalmazottakkal Ter(cid:4)leten k(cid:5)v(cid:4)li szervezetek Øs test(cid:4)letek Æltal nyœjtott szolgÆltatÆsok A B C D E F G H I J K L M N O P Q 354 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet A6–A3 A6 Le(cid:5)rÆs MezıgazdasÆg, vadÆszat Øs erdıgazdÆlkodÆs; halÆszat, halkeltetık Øs halgazdasÆgok (cid:4)zemeltetØse Ipar, beleØrtve az energiaipart (cid:6)p(cid:5)tıipar Nagy- Øs kiskereskedelem, gØpjÆrmßvek Øs hÆztartÆsi cikkek jav(cid:5)tÆsa, szÆllodÆk Øs Øtter- mek, szÆll(cid:5)tÆs Øs tÆvk(cid:3)zlØs PØnz(cid:4)gyi, ingatlan-, bØrbeadÆsi Øs (cid:4)zleti tevØkenysØgek EgyØb szolgÆltat(cid:2) tevØkenysØgek A3 Le(cid:5)rÆs MezıgazdasÆg, vadÆszat Øs erdıgazdÆlkodÆs; halÆszat, halkeltetık Øs halgazdasÆgok (cid:4)zemeltetØse Ipar, beleØrtve az energiaipart Øs az Øp(cid:5)tıipart SzolgÆltat(cid:2) tevØkenysØgek P6–P3 P6 Le(cid:5)rÆs MezıgazdasÆg, erdıgazdÆlkodÆs; halÆszat Øs akvakultœra BÆnyÆszati, feldolgoz(cid:2)ipari Øs energiaipari termØkek (cid:6)p(cid:5)tıipari munka Nagy- Øs kiskereskedelem, jav(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok, szÆllodai Øs Øttermi szolgÆltatÆsok, szÆll(cid:5)tÆs Øs tÆvk(cid:3)zlØsi szolgÆltatÆsok PØnz(cid:4)gyi k(cid:3)zvet(cid:5)tØsi szolgÆltatÆsok, ingatlan-, bØrbeadÆsi Øs (cid:4)zleti szolgÆltatÆsok EgyØb szolgÆltatÆsok P3 Le(cid:5)rÆs MezıgazdasÆg, erdıgazdÆlkodÆs, halÆszat Øs akvakultœra BÆnyÆszati, feldolgoz(cid:2)ipari, energiaipari termØkek Øs Øp(cid:5)tıipari munka SzolgÆltatÆsok NACE Rev. 1 hivatkozÆs A+B C+D+E F G+H+I J+K L–P NACE Rev. 1 hivatkozÆs A+B C+D+E+F G–P CPA hivatkozÆs A+B C+D+E F G+H+I J+K L–P CPA hivatkozÆs A+B C+D+E+F G–P K(cid:2)d 1 2 3 4 5 6 K(cid:2)d 1 2 3 K(cid:2)d 1 2 3 4 5 6 K(cid:2)d 1 2 3 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 355 Pi6–Pi3 Pi6 Le(cid:5)rÆs MezıgazdasÆg, erdıgazdÆlkodÆs, halÆszat Øs akvakultœra BerendezØsek: FØmipari termØkek Øs gØpek SzÆll(cid:5)t(cid:2)berendezØsek (cid:6)p(cid:5)tıipar: Ebbıl lakÆsszolgÆltatÆs Ebbıl egyØb Øp(cid:5)tıipari tevØkenysØg EgyØb termØkek Pi3 Le(cid:5)rÆs FØmipari termØkek Øs gØpek, szÆll(cid:5)t(cid:2)berendezØsek (cid:6)p(cid:5)tıipar EgyØb termØkek K(cid:2)d 1 2 3 4 5 6 K(cid:2)d 1 2 3 CPA hivatkozÆs 01+02+05 – 28–33+36 34+35 45 – – Fennmarad(cid:2) csoportok HivatkozÆs a CPA-ra 28–36 45 Fennmarad(cid:2) csoportok 356 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet EGY(cid:6)NI FOGYASZT`S RENDELTET(cid:6)S SZERINTI OSZT`LYOZ`SA (Coicop) (*) (Egy Øs kØt szÆmjeggyel jel(cid:3)lt szint) 1. 1. 1 1. 2 1. 3 2. 2. 1 2. 2 3. 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 4. 4. 1 4. 2 4. 3 4. 4 4. 5 4. 6 5. 5. 1 5. 2 5. 3 5. 4 6. 6. 1 6. 2 6. 3 7. 7. 1 7. 2 7. 3 8. 8. 1 8. 2 8. 3 9. 9. 1 9. 2 (cid:7)lelmiszerek, italok Øs dohÆnyÆru (cid:6)lelmiszerek Italok DohÆnyÆru RuhÆzat Øs lÆbbeli RuhÆzat LÆbbeli LakÆsszolgÆltatÆs, v(cid:3)z, villamosenergia, gÆz Øs egyØb fßtıanyag Brutt(cid:2) bØrleti d(cid:5)j A lakÆsok rendszeres karbantartÆsa Øs jav(cid:5)tÆsa EgyØb lakÆshoz kapcsol(cid:2)d(cid:2) szolgÆltatÆsok Villamosenergia, gÆz Øs egyØb fßtıanyag LakberendezØs, lakÆsfelszerelØs Øs rendszeres lakÆskarbantartÆs Bœtorok, lakberendezØsi cikkek Øs dekorÆci(cid:2), szınyegek Øs egyØb padl(cid:2)burkol(cid:2) anyagok Øs jav(cid:5)tÆsuk LakÆstext(cid:5)liÆk Fßtı- Øs fızıkØsz(cid:4)lØkek, hßtıszekrØnyek, mos(cid:2)gØpek Øs hasonl(cid:2) nagyobb hÆztartÆsi kØsz(cid:4)lØkek, beleØrtve a szerelvØnyeket Øs jav(cid:5)tÆsukat (cid:7)vegÆruk, edØnyek Øs hÆztartÆsi eszk(cid:3)z(cid:3)k HÆzi Øs kerti szerszÆmok Øs berendezØsek Rendszeres lakÆskarbantartÆshoz igØnybe vett termØkek Øs szolgÆltatÆsok EgØszsØg(cid:4)gy Gy(cid:2)gyszerek, gy(cid:2)gyszeripari termØkek, valamint gy(cid:2)gyÆszati segØdeszk(cid:3)z(cid:3)k Øs berendezØsek Nem k(cid:2)rhÆzi orvosi Øs paramedicinÆlis szolgÆltatÆsok K(cid:2)rhÆzi szolgÆltatÆsok Beteg- Øs balesetbiztos(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok SzÆll(cid:3)tÆs GØpjÆrmßvÆsÆrlÆs SzemØlyszÆll(cid:5)t(cid:2) jÆrmßvek (cid:4)zemeltetØse SzÆll(cid:5)tÆsi szolgÆltatÆsok Szabadidı, sz(cid:2)rakoztatÆs Øs kultœra BerendezØsek Øs kiegØsz(cid:5)tık, beleØrtve a jav(cid:5)tÆst Sz(cid:2)rakoztat(cid:2) Øs kulturÆlis szolgÆltatÆsok (cid:11)jsÆgok, k(cid:3)nyvek Øs pap(cid:5)rÆru OktatÆs OktatÆsi szolgÆltatÆsok OktatÆsi anyagok KiegØsz(cid:5)tı oktatÆsi szolgÆltatÆsok SzÆllodÆk, kÆvØz(cid:2)k Øs Øttermek VendØglÆtÆs SzÆllÆsszolgÆltatÆsok (*) Ez az osztÆlyozÆs jelenleg fel(cid:4)lvizsgÆlat tÆrgya. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 357 10. EgyØb Æruk Øs szolgÆltatÆsok 10. 1 SzemØlyes gondoskodÆs 10. 2 MÆshova nem sorolt szemØlyes tÆrgyak 10. 3 10. 4 TÆvk(cid:3)zlØs SzociÆlis szolgÆltatÆsok 10. 5 MÆshova nem sorolt pØnz(cid:4)gyi szolgÆltatÆsok 10. 6 MÆshova nem sorolt egyØb szolgÆltatÆsok `LLAMH`ZTART`SI TEV(cid:6)KENYS(cid:6)GEK OSZT`LYOZ`SA (Cofog) (*) 01. 01. 1 01. 2 01. 3 01. 4 `ltalÆnos k(cid:1)zigazgatÆs VØgrehajt(cid:2) Øs t(cid:3)rvØnyhoz(cid:2) szervek, pØnz(cid:4)gyi Øs ad(cid:2)zÆsi (cid:4)gyek, k(cid:4)lf(cid:3)ldi segØlyen k(cid:5)v(cid:4)li k(cid:4)l(cid:4)gyek K(cid:4)lf(cid:3)ldi gazdasÆgi segØlyek AlapkutatÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok `ltalÆnos szolgÆltatÆsok 01. 5 MÆshova nem sorolt ÆltalÆnos k(cid:3)zigazgatÆs 02. 02. 1 02. 2 02. 3 VØdelmi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok Katonai Øs polgÆri vØdelmi k(cid:3)zigazgatÆs Øs (cid:4)zemeltetØs K(cid:4)lf(cid:3)ldi katonai segØly VØdelmi tevØkenysØgekkel kapcsolatos kutatÆs Øs k(cid:5)sØrleti fejlesztØs 02. 4 MÆshova nem sorolt vØdelmi (cid:4)gyek 03. 03. 1 03. 2 03. 3 K(cid:1)zrend Øs k(cid:1)zbiztonsÆg RendırsØg Øs tßzvØdelem B(cid:5)r(cid:2)sÆgok B(cid:4)ntetØsvØgrehajtÆs igazgatÆsa Øs (cid:4)zemeltetØse 03. 4 MÆshova nem sorolt k(cid:3)zrend Øs k(cid:3)zbiztonsÆg 04. 04. 1 04. 2 04. 3 OktatÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok `ltalÆnos iskola elıtti Øs ÆltalÆnos iskolai oktatÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok (Isced 0 Øs 1 szint) K(cid:3)zØpiskolai oktatÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok (Isced 2 Øs 3 szint) Felsıfokœ oktatÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok (Isced 5, 6 Øs 7 szint) 04. 4 OktatÆsi szinthez nem kapcsolhat(cid:2) szolgÆltatÆsok (Isced 9 szint) 04. 5 OktatÆst kiegØsz(cid:5)tı szolgÆltatÆsok 04. 6 MÆshova nem sorolt oktatÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 05. 05. 1 05. 2 05. 3 05. 4 EgØszsØg(cid:4)gy Øs szolgÆltatÆsok K(cid:2)rhÆzi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok KlinikÆk, orvosok, fogorvosok Øs paramedicinÆlis szakemberek K(cid:3)zegØszsØg(cid:4)gy Øs szolgÆltatÆsok Gy(cid:2)gyszerek, gy(cid:2)gyÆszati segØdeszk(cid:3)z(cid:3)k, orvosi berendezØsek Øs kØsz(cid:4)lØkek, vagy egyØb fel(cid:5)rt, egØszsØghez kapcsol(cid:2)d(cid:2) termØ- kek 05. 5 Az egØszsØg(cid:4)gyh(cid:3)z Øs az egØszsØg(cid:4)gyi ellÆt(cid:2) rendszerhez kapcsol(cid:2)d(cid:2) alkalmazott kutatÆs Øs k(cid:5)sØrleti fejlesztØs 05. 6 MÆshova nem sorolt egØszsØg(cid:4)gy Øs szolgÆltatÆsok 06. SzociÆlis biztonsÆg Øs j(cid:2)lØti (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 06. 1 SzociÆlis biztonsÆgi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 06. 2 J(cid:2)lØti (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 06. 3 MÆshovÆ be nem sorolt szociÆlis biztonsÆg Øs j(cid:2)lØti (cid:4)gyek (*) Ez az osztÆlyozÆs jelenleg fel(cid:4)lvizsgÆlat tÆrgya. 358 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 07. 07. 1 07. 2 07. 3 07. 4 07. 5 LakÆs- Øs k(cid:1)zmßellÆtÆs LakÆs Øs telep(cid:4)lØsfejlesztØs V(cid:5)zellÆtÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok K(cid:3)ztisztasÆgi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok, beleØrtve a k(cid:3)rnyezetszennyezØs cs(cid:3)kkentØsØt Øs ellenırzØsØt K(cid:3)zvilÆg(cid:5)tÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok MÆshova nem sorolt lakÆs- Øs k(cid:3)zmßellÆtÆs 08. Sz(cid:2)rakoztat(cid:2), kulturÆlis Øs vallÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 08. 0 Sz(cid:2)rakoztat(cid:2), kulturÆlis Øs vallÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 09. 09. 1 09. 2 T(cid:4)zelıanyag- Øs energia(cid:4)gyek Øs -szolgÆltatÆsok T(cid:4)zelıanyag(cid:4)gyek Øs -szolgÆltatÆsok Villamosenergia Øs egyØb energiaforrÆsok 09. 3 MÆshova nem sorolt t(cid:4)zelıanyag- Øs energia(cid:4)gyek Øs -szolgÆltatÆsok 10. MezıgazdasÆgi, erdıgazdÆlkodÆsi, vadÆszati Øs halÆszati (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 10. 1 MezıgazdasÆgi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 10. 2 10. 3 ErdıgazdÆlkodÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok HalÆszati Øs vadÆszati (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 10. 4 MÆshova nem sorolt mezıgazdasÆgi kutatÆs Øs k(cid:5)sØrleti fejlesztØs 10. 5 MÆshova nem sorolt mezıgazdasÆgi, erdıgazdÆlkodÆsi, halÆszati Øs vadÆszati (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 11. 11. 1 11. 2 11. 3 BÆnyÆszati Øs ÆsvÆnyierıforrÆs-(cid:4)gyek Øs -szolgÆltatÆsok a t(cid:4)zelıanyag kivØtelØvel; feldolgoz(cid:2)ipari (cid:4)gyek Øs szolgÆlta- tÆsok Øs Øp(cid:3)tıipari (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok BÆnyÆszati Øs ÆsvÆnyierıforrÆs-(cid:4)gyek Øs -szolgÆltatÆsok a fßtıanyag kivØtelØvel Feldolgoz(cid:2)ipari (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok (cid:6)p(cid:5)tıipari (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 11. 4 MÆshova nem sorolt bÆnyÆszati Øs ÆsvÆnyierıforrÆs-(cid:4)gyek Øs -szolgÆltatÆsok; mÆshova nem sorolt feldolgoz(cid:2)ipari (cid:4)gyek Øs szol- gÆltatÆsok, valamint mÆshova nem sorolt Øp(cid:5)tıipari (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 12. 12. 1 12. 2 12. 3 12. 4 12. 5 SzÆll(cid:3)tÆsi Øs tÆvk(cid:1)zlØsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok K(cid:3)zœti szÆll(cid:5)tÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok V(cid:5)zi szÆll(cid:5)tÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok Vasœti (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok LØgi szÆll(cid:5)tÆsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok CsıvezetØkes szÆll(cid:5)tÆsi Øs egyØb szÆll(cid:5)t(cid:2)rendszeri (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 12. 6 MÆshova nem sorolt szÆll(cid:5)t(cid:2)rendszeri (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 12. 7 TÆvk(cid:3)zlØsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 12. 8 MÆshova nem sorolt szÆll(cid:5)tÆsi Øs tÆvk(cid:3)zlØsi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 13. 13. 1 13. 2 13. 3 13. 4 13. 5 EgyØb gazdasÆgi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok Kereskedelmi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok, beleØrtve a tÆrolÆst Øs raktÆrozÆst; szÆllodai Øs Øttermi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok Turisztikai (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok T(cid:3)bbcØlœ fejlesztØsi projekt (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok `ltalÆnos gazdasÆgi Øs kereskedelmi (cid:4)gyek, az ÆltalÆnos munka(cid:4)gyek kivØtelØvel `ltalÆnos munka(cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 13. 6 MÆshova nem sorolt egyØb gazdasÆgi (cid:4)gyek Øs szolgÆltatÆsok 14. Fıcsoport szerint nem besorolt kiadÆs 14. 0 Fıcsoport szerint nem besorolt kiadÆs 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 359 SZ`ML`K A. IV. 1. tÆbla – 0. szÆmla: TermØkek Øs szolgÆltatÆsok egyenlege FelhasznÆlÆs ForrÆs P. 1 P. 11 P. 12 KibocsÆtÆs Piaci kibocsÆtÆs 3 595 P. 2 Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs 3 048 SajÆt felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs 171 P. 3/P. 4 VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs/vØgsı fogyasztÆs P. 13 EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs TermØkad(cid:2)k TermØktÆmogatÆsok D. 21 D. 31 P. 7 P. 71 P. 72 P. 31/P. 41 EgyØni fogyasztÆsi kiadÆs/ hÆztartÆsok tØnyleges fogyasztÆsa 376 P. 32/P. 42 K(cid:3)z(cid:3)ssØgi fogyasztÆsi kiadÆs/ tØnyleges k(cid:3)z(cid:3)ssØgi fogyasztÆs 141 –8 P. 51 Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs P. 511 TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege `ru- Øs szolgÆltatÆsimport 497 P. 5111 (cid:11)j tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse TermØkimport SzolgÆltatÆsimport 392 P. 5112 HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse 105 P. 5113 HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆtruhÆzÆsa P. 512 ImmateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege P. 5121 (cid:11)j immateriÆlis javak beszerzØse P. 5122 HasznÆlt immateriÆlis javak beszerzØse P. 5123 HasznÆlt immateriÆlis javak eladÆsa P. 513 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkn(cid:3)veke- dØse P. 5131 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nagyjav(cid:5)tÆsai P. 5132 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonÆtru- hÆzÆsÆnak k(cid:3)ltsØgei P. 52 KØszletvÆltozÆsok P. 53 P. 6 P. 61 P. 62 (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyen- lege TermØkek Øs szolgÆltatÆsok exportja TermØkexport SzolgÆltatÆsexport A. IV. 2. tÆbla – A teljes gazdasÆg teljes szÆmlasorozata I. TermelØsi szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs P. 2 Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs 1 904 P. 1 KibocsÆtÆs P. 11 P. 12 Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs 1 904 1 371 1 215 156 376 303 305 11 –13 51 53 6 –8 22 5 17 28 10 536 462 74 3 595 3 048 171 360 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet FelhasznÆlÆs B. 1*g K. 1 B. 1*n Brutt(cid:4) hazai termØk `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse Nett(cid:4) hazai termØk ForrÆs P. 13 D. 21- D. 31 1 824 222 1 602 EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs TermØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlege 376 133 II. J(cid:1)vedelemelosztÆsi Øs -felhasznÆlÆsi szÆmlÆk II. 1. J(cid:5)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmla II. 1. 1. J (cid:3) v e d e l m e k k e l e t k e z Ø s e s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem 762 B. 1* Hazai termØk 1602 D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 2 D. 21 BØrek Øs keresetek Munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai TermelØsi Øs importad(cid:2)k TermØkad(cid:2)k D. 211 HozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:6)A) D. 212 Importad(cid:2)k Øs -vÆmok a H(cid:6)A kivØtelØvel D. 2121 ImportvÆmok D. 2122 Importad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importvÆmok kivØtelØvel D. 214 TermØkad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importad(cid:2)k kivØtelØvel D. 29 EgyØb termelØsi ad(cid:2)k D. 3 D. 31 TÆmogatÆsok TermØktÆmogatÆsok D. 311 ImporttÆmogatÆsok D. 319 EgyØb termØktÆmogatÆsok D. 39 EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok B. 2 B. 3 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny Vegyes j(cid:5)vedelem 569 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 – 44 –8 0 – 8 – 36 217 432 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 361 II. 1. 2. E l s ı d l e g e s j (cid:3) v e d e l m e k e l o s z t Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 4 D. 41 D. 42 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 380 B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny Kamat 206 B. 3 Vegyes j(cid:5)vedelem VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme 84 D. 421 OsztalØk 60 D. 1 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l 24 D. 11 BØrek Øs keresetek D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge 0 D. 12 Munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 44 Biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme D. 45 BØrleti d(cid:5)jak 25 D. 121 Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- jÆrulÆsai 65 D. 122 Munkaad(cid:2)k imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆ- rulÆsai D. 2 TermelØsi Øs importad(cid:2)k D. 21 TermØkad(cid:2)k D. 211 HozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:6)A) D. 212 Importad(cid:2)k Øs -vÆmok a H(cid:6)A kivØtelØvel D. 2121 ImportvÆmok D. 2122 Importad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importvÆmok kivØtelØvel D. 214 TermØkad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importad(cid:2)k kivØtelØvel D. 29 EgyØb termelØsi ad(cid:2)k D. 3 TÆmogatÆsok D. 31 TermØktÆmogatÆsok D. 311 ImporttÆmogatÆsok D. 319 EgyØb termØktÆmogatÆsok D. 39 EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem D. 41 Kamat P. 119 FISIM D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge D. 44 Biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme D. 45 BØrleti d(cid:5)jak B. 5* Nemzeti j(cid:5)vedelem 1 633 217 432 766 573 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 –44 –8 0 –8 –36 407 200 0 103 46 57 14 25 65 362 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet II. 1. 2. 1. V Æ l l a l k o z (cid:2) i j (cid:3) v e d e l e m s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 4 D. 41 D. 44 D. 45 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 217 B. 2 Mßk(cid:3)dØsi eredmØny Kamat 147 B. 3 Vegyes j(cid:3)vedelem Biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok j(cid:3)vedelme 25 BØrleti d(cid:5)jak 45 D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem D. 41 Kamat P. 119 FISIM D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 D. 44 D. 45 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge Biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok j(cid:3)vedelme BØrleti d(cid:5)jak B. 4 VÆllalkoz(cid:4)i j(cid:5)vedelem 679 II. 1. 2. 2. E g y Ø b e l s ı d l e g e s j (cid:3) v e d e l m e k e l o s z t Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 4 D. 41 D. 42 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 163 B. 4 VÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem Kamat 59 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme 84 D. 1 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem D. 421 OsztalØk 60 D. 11 BØrek Øs keresetek D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi-vÆllalatokb(cid:2)l 24 D. 12 Munkaad(cid:2) tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge D. 121 0 Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 45 BØrleti d(cid:5)jak 20 D. 122 Munkaad(cid:2)k imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 2 TermelØsi Øs importad(cid:2)k D. 21 TermØkad(cid:2)k D. 211 HozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:6)A) D. 212 Importad(cid:2)k Øs -vÆmok a H(cid:6)A kivØtelØvel D. 2121 ImportvÆmok D. 2122 Importad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importvÆmok kivØtelØvel D. 214 TermØkad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importad(cid:2)k kivØtelØvel D. 29 EgyØb termelØsi ad(cid:2)k 217 432 247 150 0 37 37 0 11 5 44 679 766 573 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 3 TÆmogatÆsok D. 31 TermØktÆmogatÆsok D. 311 ImporttÆmogatÆsok D. 319 EgyØb termØktÆmogatÆsok D. 39 EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem D. 41 Kamat D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 D. 44 D. 45 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge Biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok j(cid:3)vedelme BØrleti d(cid:5)jak 363 –44 –8 0 –8 –36 160 50 66 9 57 3 20 21 B. 5* Nemzeti j(cid:5)vedelem 1 633 II. 2. A j (cid:3) v e d e l m e k m Æ s o d l a g o s e l o s z t Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k 212 B. 5* Nemzeti j(cid:5)vedelem 1 633 D. 5 D. 51 D. 59 J(cid:3)vedelemad(cid:2)k EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k 203 9 D. 5 Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k D. 51 J(cid:3)vedelemad(cid:2)k D. 61 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok 322 D. 59 EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k D. 611 TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok 303 D. 61 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 6111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61112 Munkaad(cid:2)k tØnyleges (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsai 174 160 14 D. 611 TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 6111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- jÆrulÆsai D. 61111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 6112 MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai 97 D. 61112 Munkaad(cid:2)k tØnyleges (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61121 MunkavÆllal(cid:2)k k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- D. 6112 MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai zÆjÆrulÆsai D. 61122 MunkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 6113 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØ- lyek tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61131 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØ- lyek k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61132 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØ- lyek (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 612 ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok 85 12 32 22 10 D. 61121 MunkavÆllal(cid:2)k k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 61122 MunkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 6113 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØ- lyek tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61131 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØ- lyek k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai 19 D. 61132 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØ- lyek (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai 213 204 9 322 303 174 160 14 97 85 12 32 22 10 364 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 612 ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok 19 D. 62 TermØszetbeni transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb tÆrsa- dalmi juttatÆsok D. 621 PØnzbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok 332 232 D. 62 TermØszetbeni transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb tÆrsa- dalmi juttatÆsok D. 622 D. 623 D. 624 D. 7 D. 71 D. 72 D. 73 D. 74 D. 75 MagÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai 29 D. 621 PØnzbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok MunkavÆllal(cid:2)knak nyœjtott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß pØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆsok EgyØb foly(cid:2) transzferek D. 622 MagÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai D. 623 D. 624 19 52 269 MunkavÆllal(cid:2)knak nyœjtott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß pØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆsok Nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak 43 D. 7 EgyØb foly(cid:2) transzferek Nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek 45 D. 71 Nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak `llamhÆztartÆson bel(cid:4)li foly(cid:2) transzferek 96 D. 72 Nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek Foly(cid:2) nemzetk(cid:3)zi egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dØs 31 D. 73 `llamhÆztartÆson bel(cid:4)li foly(cid:2) transzferek EgyØb foly(cid:2) transzferek 54 D. 74 Foly(cid:2) nemzetk(cid:3)zi egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dØs D. 75 EgyØb foly(cid:2) transzferek B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 1 604 332 232 29 19 52 239 45 42 96 1 55 II. 3. Te r m Ø s z e t b e n i j (cid:3) v e d e l m e k œ j r a e l o s z t Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 63 TermØszetbeni tÆrsadalmi transzferek 219 B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem 1 604 D. 631 TermØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok 162 D. 6311 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok, visszatØr(cid:5)tØsek 78 D. 63 TermØszetbeni tÆrsadalmi transzferek D. 6312 D. 6313 D. 632 EgyØb termØszetbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs jellegß termØszetbeni tÆrsa- dalmi juttatÆsok EgyØni fogyasztÆsi cØlœ nem piaci termØkek Øs szol- gÆltatÆstranszferek 65 19 57 D. 631 TermØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok D. 6311 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok, visszatØr(cid:5)tØsek D. 6312 D. 6313 D. 632 EgyØb termØszetbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß termØszetbeni tÆrsa- dalmi juttatÆsok EgyØni fogyasztÆsi cØlœ nem piaci termØkek Øs szol- gÆltatÆstranszferek B. 7 KorrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 1 604 II. 4. J(cid:5)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla II. 4. 1. R e n d e l k e z Ø s r e Æ l l (cid:2) j (cid:3) v e d e l e m f e l h a s z n Æ l Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs EgyØni fogyasztÆsi kiadÆs K(cid:3)z(cid:3)ssØgi fogyasztÆsi kiadÆs A magÆnnyugd(cid:5)jalapok nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) B. 8 Megtakar(cid:6)tÆs 1 371 B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem A magÆnnyugd(cid:5)jalapok nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) 1 215 156 D. 8 11 233 219 162 78 65 19 57 1 604 11 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja II. 4. 2. K o r r i g Æ l t r e n d e l k e z Ø s r e Æ l l (cid:2) j (cid:3) v e d e l e m f e l h a s z n Æ l Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs P. 4 P. 41 P. 42 D. 8 VØgsı fogyasztÆs HÆztartÆsok tØnyleges fogyasztÆsa TØnyleges k(cid:3)z(cid:3)ssØgi fogyasztÆs A magÆnnyugd(cid:5)jalapok nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) B. 8 Megtakar(cid:6)tÆs III. FelhalmozÆsi szÆmlÆk III. 1. TıkeszÆmla 1371 B. 7 KorrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem A magÆnnyugd(cid:5)jalapok nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) 1 215 156 D. 8 11 233 III. 1. 1. M e g t a k a r (cid:5) t Æ s Ø s t ı k e t r a n s z f e r e k m i a t t i n e t t (cid:2) v a g y o n v Æ l t o z Æ s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa B. 10 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:4) vagyonvÆl- tozÆs 230 B. 8n Megtakar(cid:6)tÆs, nett(cid:4) D. 9 Tıketranszferek, k(cid:3)vetelØsek D. 91 Tıkead(cid:2)k D. 92 BeruhÆzÆsi tÆmogatÆsok D. 99 EgyØb tıketranszferek D. 9 Tıketranszferek, fizetendı D. 91 Tıkead(cid:2)k D. 92 BeruhÆzÆsi tÆmogatÆsok D. 99 EgyØb tıketranszferek 365 1 604 11 233 62 2 23 37 –65 –2 –27 –36 III. 1. 2. N e m p Ø n z (cid:4) g y i e s z k (cid:3) z (cid:3) k b e s z e r z Ø s e s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa P. 51 Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa 376 B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:4) vagyonvÆl- tozÆs 230 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege (cid:11)j tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆtruhÆzÆsa ImmateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege (cid:11)j immateriÆlis javak beszerzØse HasznÆlt immateriÆlis javak beszerzØse HasznÆlt immateriÆlis javak eladÆsa 303 305 11 –13 51 53 6 –8 366 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa P. 513 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkn(cid:3)veke- dØse P. 5131 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nagyjav(cid:5)tÆsai P. 5132 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonÆtru- hÆzÆsÆnak k(cid:3)ltsØgei 22 5 17 K. 1 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse – 222 P. 52 KØszletvÆltozÆsok P. 53 K. 2 K. 21 K. 22 (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyen- lege Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØ- nek Øs eladÆsÆnak egyenlege F(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszer- zØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem termelt immateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege B. 9 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/Nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) 28 10 0 0 0 38 III. 2. PØnz(cid:7)gyi szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa F PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:2) beszerzØse 641 F K(cid:3)telezettsØgek nett(cid:2) felmer(cid:4)lØse 603 F. 1 MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) – 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 KØszpØnz Øs betØtek KØszpØnz `truhÆzhat(cid:2) betØtek EgyØb betØtek 119 F. 2 KØszpØnz Øs betØtek 34 F. 21 KØszpØnz 62 F. 22 `truhÆzhat(cid:2) betØtek 23 F. 29 EgyØb betØtek F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 138 F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkap(cid:5)rok F. 4 F. 41 F. 42 Hitelek R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek Hosszœ lejÆratœ hitelek 244 F. 4 Hitelek 83 F. 41 R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek 161 F. 42 Hosszœ lejÆratœ hitelek F. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek 44 F. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek F. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok 36 F. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok 132 35 65 32 123 217 76 141 43 36 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 367 Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l Elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs f(cid:4)ggı kÆrok tar- talØkai F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 33 22 11 3 A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l Elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs f(cid:4)ggı kÆrok tar- talØkai EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 61 F. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla Kereskedelmi hitelek Øs elılegek 18 F. 71 Kereskedelmi hitelek Øs elılegek EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla, a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel F. 79 43 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla, a kereskedelmi hit- elek Øs elılegek kivØtelØvel B. 9 Nett(cid:2) hitelnyœjtÆs (+)/nett(cid:2) hitelfelvØtel (–) III. 3. Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb vÆltozÆsai szÆmla III. 3. 1. E s z k (cid:3) z (cid:3) k e g y Ø b v o l u m e n v Æ l t o z Æ s a i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 10 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k – 7 K. 7 Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban 3 K. 8 KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek – 9 K. 10 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok 0 K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12. 1 1 A szektorok szerinti besorolÆsban Øs szerkezetben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok – 2 K. 12. 2 Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai K. 12. 1 A szektorok szerinti besorolÆsban Øs szerkezetben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok K. 12. 2 Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai 0 – 2 K. 12. 22 Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l K. 12. 21 Az arany monetizÆlÆsa/demonetizÆlÆsa – 2 ebbıl: K. 12. 22 Az eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l ebbıl: AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak AF. 2 AF. 3 KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 – 4 AF. 4 Hitelek AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek – 1 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok – 2 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 17 33 22 11 3 52 18 34 38 – 2 0 0 – 2 0 0 0 0 0 0 – 4 0 2 0 368 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban MßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok termØszetes n(cid:3)vekedØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k kiker(cid:4)lØse a gazdasÆgb(cid:2)l TermØszetben elıfordul(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k kimer(cid:4)lØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k gazdasÆgb(cid:2)l val(cid:2) kiker(cid:4)lØsØ- nek egyØb esetei Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 ebbıl: AN. 21 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai Az eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF K. 7 K. 8 K. 10 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok K. 12. 1 K. 12. 2 A szektorok szerinti besorolÆsban Øs szerkezetben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai K. 12. 21 Az arany monetizÆlÆsa/demonetizÆlÆsa K. 12. 22 Az eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l ebbıl: AF. 1 MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 24 4 –9 –8 –1 –2 0 0 0 0 0 0 17 0 5 0 0 3 2 0 2 2 0 7 0 0 –4 0 2 0 B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa miatti nett(cid:4) vagyon- vÆltozÆs 17 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 369 III. 3. 2. ` t Ø r t Ø k e l Ø s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 280 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 126 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 111 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 7 AF. 4 Hitelek 8 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 154 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 152 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 76 0 42 0 34 0 0 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 2 84 12 0 40 0 31 0 0 B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 288 III. 3. 2. 1. S e m l e g e s e s z k (cid:3) z t a r t Æ s i n y e r e s Ø g / v e s z t e s Ø g s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 198 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 121 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 111 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 5 AF. 4 Hitelek 5 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 78 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 76 AF. 7 EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 126 29 26 29 28 7 6 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 136 370 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 15 30 25 28 26 7 5 B. 10. 31 Semleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 208 III. 3. 2. 2. R e Æ l e s z k (cid:3) z t a r t Æ s i n y e r e s Ø g s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 81 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 5 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 0 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 3 AF. 4 Hitelek 2 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 77 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 76 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla – 50 – 29 16 – 29 6 – 7 – 6 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 – 52 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) – 3 KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla – 30 15 – 28 5 – 7 – 5 B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 80 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 371 IV. VagyonmØrlegek IV. 1. Nyit(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 9 922 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 6 047 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 5 544 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 231 AF. 4 Hitelek 272 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 3 875 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 3 809 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 6 298 1 471 1 311 1 437 1 406 371 302 66 6 792 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) 770 KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 1 482 1 263 1 384 1 296 370 227 B. 10. 32 Nett(cid:4) vagyon 10 416 IV. 2. A vagyonmØrleg vÆltozÆsai Eszk(cid:1)z(cid:1)k (cid:10)sszes eszk(cid:3)zvÆltozÆs K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon (cid:10)sszes k(cid:3)telezettsØgvÆltozÆs AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 482 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 289 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 239 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 34 AF. 4 Hitelek 16 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 193 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 191 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 677 132 165 213 77 38 52 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek 2 730 18 119 372 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 178 240 75 38 61 B. 10 Nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs, (cid:5)sszesen a k(cid:5)vetkezık miatt: B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszfer B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 31 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg IV. 3. ZÆr(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 10 404 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 6 336 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 5 783 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 265 AF. 4 Hitelek 288 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 4 068 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 4 000 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 535 230 17 288 208 80 6 975 1 603 1 476 1 650 1 483 409 354 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 68 7 522 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) 788 KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 1 601 1 441 1 624 1 371 408 288 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 10 951 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 373 A. IV. 3. tÆbla – A nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok teljes szÆmlasorozata I. TermelØsi szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs P. 2 Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs 881 P. 1 KibocsÆtÆs P. 11 P. 12 Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs 1 753 1 722 31 B. 1g K. 1 B. 1n HozzÆadott ØrtØk, brutt(cid:4) `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse HozzÆadott ØrtØk, nett(cid:4) 872 137 735 II. J(cid:1)vedelemelosztÆsi Øs -felhasznÆlÆsi szÆmlÆk II. 1. J(cid:5)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmla II. 1. 1. J (cid:3) v e d e l m e k k e l e t k e z Ø s e s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs 545 B. 1n HozzÆadott ØrtØk, nett(cid:4) 735 D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem BØrek Øs keresetek Munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆ- rulÆsai EgyØb termelØsi ad(cid:2)k EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny II. 1. 2. E l s ı d l e g e s j (cid:3) v e d e l m e k e l o s z t Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs Tulajdonosi j(cid:3)vedelem Kamat 421 124 112 12 86 – 35 139 ForrÆs 145 B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny 66 D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme 48 D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem OsztalØk 24 D. 41 Kamat J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l 24 D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge D. 421 OsztalØk 0 D. 45 BØrleti d(cid:5)jak 31 D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 D. 44 D. 45 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge Biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok j(cid:3)vedelme BØrleti d(cid:5)jak B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege 72 139 78 25 3 3 0 4 5 41 374 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet II. 1. 2. 1. VÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 4 D. 41 D. 45 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 97 B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny Kamat BØrleti d(cid:5)jak 66 31 D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem D. 41 Kamat D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge D. 44 Biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok j(cid:3)vedelme D. 45 BØrleti d(cid:5)jak B. 4 VÆllalkoz(cid:4)i j(cid:5)vedelem 120 II. 1. 2. 2. EgyØb elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 48 B. 4 VÆllalkoz(cid:4)i j(cid:5)vedelem D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege 48 24 24 0 72 II. 2. J(cid:5)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 5 D. 51 D. 59 D. 62 Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k 24 B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege J(cid:3)vedelemad(cid:2)k EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k 20 4 D. 61 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 611 TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok TermØszetbeni transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb tÆrsa- dalmi juttatÆsok D. 6111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- 13 jÆrulÆsai D. 622 MagÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai 1 D. 61111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 623 MunkavÆllal(cid:2)knak nyœjtott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok D. 61112 Munkaad(cid:2)k tØnyleges (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)- 12 tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 7 EgyØb foly(cid:2) transzferek 11 D. 61121 MunkavÆllal(cid:2)k k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 71 Nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak 8 D. 61122 MunkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 6112 MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai 139 78 25 3 3 0 4 5 41 120 72 14 2 1 1 1 1 1 0 D. 75 EgyØb foly(cid:2) transzferek 3 D. 612 ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok 12 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 7 D. 72 D. 75 EgyØb foly(cid:2) transzferek Nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek EgyØb foly(cid:2) transzferek 375 10 6 4 B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 48 II. 4. J(cid:5)vedelmek felhasznÆlÆsa szÆmla II. 4. 1. R e n d e l k e z Ø s r e Æ l l (cid:2) j (cid:3) v e d e l e m f e l h a s z n Æ l Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 8 A magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) B. 8 Megtakar(cid:6)tÆs 0 48 B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 48 III. FelhalmozÆsi szÆmlÆk III. 1. TıkeszÆmla III. 1. 1. M e g t a k a r (cid:5) t Æ s o k Ø s t ı k e t r a n s z f e r e k m i a t t i n e t t (cid:2) v a g y o n v Æ l t o z Æ s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:4) vagyonvÆl- tozÆs 65 B. 8n Megtakar(cid:6)tÆs, nett(cid:4) D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Tıketranszferek BeruhÆzÆsi tÆmogatÆsok EgyØb tıketranszferek Tıketranszferek, fizetendı Tıkead(cid:2)k EgyØb tıketranszferek 48 33 23 10 – 16 0 – 16 III. 1. 2. N e m p Ø n z (cid:4) g y i e s z k (cid:3) z (cid:3) k b e s z e r z Ø s e s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa P. 51 Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa 250 B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:4) vagyonvÆl- tozÆs 65 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege (cid:11)j tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆtruhÆzÆsa ImmateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege (cid:11)j immateriÆlis javak beszerzØse HasznÆlt immateriÆlis javak beszerzØse HasznÆlt immateriÆlis javak eladÆsa 209 211 4 – 6 21 21 1 – 1 376 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa P. 513 P. 5131 P. 5132 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkn(cid:3)veke- dØse Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nagyjav(cid:5)tÆsai Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonÆtru- hÆzÆsÆnak k(cid:3)ltsØgei 20 3 17 K. 1 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse – 137 P. 52 KØszletvÆltozÆsok P. 53 K. 2 K. 21 K. 22 (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyen- lege Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØ- nek Øs eladÆsÆnak egyenlege F(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszer- zØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem termelt immateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege 26 2 – 7 – 6 – 1 B. 9 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) – 69 III. 2. PØnz(cid:7)gyi szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa F PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:2) beszerzØse 71 F K(cid:3)telezettsØgek nett(cid:2) felmer(cid:4)lØse 140 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 KØszpØnz Øs betØtek KØszpØnz `truhÆzhat(cid:2) betØtek EgyØb betØtek F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek Hosszœ lejÆratœ hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 5 F. 6 F. 6 F. 62 17 F. 2 KØszpØnz Øs betØtek 5 F. 22 `truhÆzhat(cid:2) betØtek 10 F. 29 EgyØb betØtek 2 18 F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok F. 4 Hitelek 27 F. 41 R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek 16 F. 42 Hosszœ lejÆratœ hitelek 11 26 2 0 0 F. 61 HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l Elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs f(cid:4)ggı kÆrok tar- talØkai F. 612 0 HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l 0 0 0 6 71 16 55 0 0 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa F. 7 F. 71 F. 79 EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 7 F. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla Kereskedelmi hitelek Øs elılegek 6 F. 71 Kereskedelmi hitelek Øs elılegek EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla, a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel F. 79 1 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla, a kereskedelmi hit- elek Øs elılegek kivØtelØvel B. 9 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) III. 3. Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb vÆltozÆsai szÆmla III. 3. 1. E s z k (cid:3) z (cid:3) k e g y Ø b v o l u m e n v Æ l t o z Æ s a i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek 12 AF K(cid:3)telezettsØgek – 2 K. 7 Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek K. 8 KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok 0 – 5 K. 10 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok – 1 K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12. 1 1 A szektorok szerinti besorolÆsban Øs szerkezetben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok 3 K. 12. 2 Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai K. 12. 1 A szektorok szerinti besorolÆsban Øs szerkezetben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok K. 12. 2 K. 12. 22 Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonatizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l 3 0 0 K. 12. 22 Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonatizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l ebbıl: AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek ebbıl: AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok AF. 4 Hitelek – 1 – 1 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek 0 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 14 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 377 37 8 29 –69 – 3 0 0 – 4 1 1 0 0 0 0 – 3 0 0 0 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban MßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok termØszetes n(cid:3)vekedØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k kiker(cid:4)lØse a gazdasÆgb(cid:2)l TermØszetben elıfordul(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k kimer(cid:4)lØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k gazdasÆgb(cid:2)l val(cid:2) kiker(cid:4)lØsØ- nek egyØb esetei Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai 24 0 – 7 – 6 – 1 0 – 4 0 378 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 ebbıl: AN. 21 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonatizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 ebbıl: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonatizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 1 1 0 0 14 0 2 0 0 0 2 2 0 0 0 0 0 2 0 0 B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs III. 3. 2. ` t Ø r t Ø k e l Ø s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN AN. 1 Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 144 AF K(cid:3)telezettsØgek 63 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek 58 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 4 AF. 4 Hitelek 1 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 81 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 80 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak 1 17 18 0 1 0 16 0 0 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 379 Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 8 0 3 0 5 0 0 B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 134 III. 3. 2. 1. Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsai K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 101 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 60 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 58 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 2 AF. 4 Hitelek 1 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 41 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 40 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 36 1 1 18 14 0 3 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Valuta Øs betØtek (cid:6)rtØkpap(cid:5)rok a rØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)l Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 1 18 8 2 1 4 1 3 B. 10. 31 Semleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 82 III. 3. 2. 2. ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 43 AF K(cid:3)telezettsØgek –18 380 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa 3 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek 0 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 3 AF. 4 Hitelek 0 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 40 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 40 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla – 1 1 – 18 3 0 – 3 0 – 10 – 8 1 – 1 1 – 1 – 3 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla IV. VagyonmØrlegek IV. 1. Nyit(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 51 K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 5 041 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 3 001 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 2 878 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 85 AF. 4 Hitelek 38 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 2 040 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 989 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 1 817 40 44 897 687 12 137 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 51 897 382 90 50 200 25 150 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 4 121 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja IV. 2. A vagyonmØrleg vÆltozÆsai Eszk(cid:1)z(cid:1)k (cid:10)sszes eszk(cid:3)zvÆltozÆs K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon (cid:10)sszes k(cid:3)telezettsØgvÆltozÆs AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 290 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 182 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 150 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 29 AF. 4 Hitelek 3 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 108 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 108 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 81 17 21 27 9 0 7 B. 10 Nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs, (cid:5)sszesen a k(cid:5)vetkezık miatt: B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszfer B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 31 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg IV. 3. ZÆr(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 5 331 AF K(cid:3)telezettsØgek AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 3 183 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 3 028 AF. 4 Hitelek 114 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek 41 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 2 148 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak 2 097 51 381 155 0 7 68 42 0 37 216 65 17 134 82 51 1 972 40 51 965 729 12 174 382 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 978 389 111 77 209 25 157 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 4 337 A. IV. 4. tÆbla – A pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok teljes szÆmlasorozata I: TermelØsi szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs P. 2 Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs 29 P. 1 KibocsÆtÆs Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs P. 11 P. 12 73 10 63 B. 1g K. 1 B. 1n HozzÆadott ØrtØk, brutt(cid:4) `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse HozzÆadott ØrtØk, nett(cid:4) II. J(cid:1)vedelemelosztÆsi Øs felhasznÆlÆsi szÆmlÆk II. 1. J(cid:5)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmla II. 1. 1. J (cid:3) v e d e l m e k k e l e t k e z Ø s e s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs 102 102 0 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem 15 B. 1n HozzÆadott ØrtØk, nett(cid:4) 63 D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 BØrek Øs kerestek Munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- jÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆ- rulÆsai EgyØb termelØsi ad(cid:2)k EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny II. 1. 2. E l s ı d l e g e s j (cid:3) v e d e l e m e l o s z t Æ s i s z Æ m l a FelhasznÆlÆs Tulajdonosi j(cid:3)vedelem Kamat D. 4 D. 41 D. 42 10 5 4 1 3 0 45 ForrÆs 138 B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny 77 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme 36 D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 45 160 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja FelhasznÆlÆs D. 421 OsztalØk ForrÆs 36 D. 41 Kamat P. 119 FISIM D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l 0 D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 43 D. 44 D. 45 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge D. 421 OsztalØk 0 Biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok j(cid:3)vedelme 25 D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l BØrleti d(cid:5)jak 0 D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge D. 44 Biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme D. 45 BØrleti d(cid:5)jak B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege 19 II. 1. 2. 1. VÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 4 D. 41 D. 44 D. 45 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 102 B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny Kamat 77 Biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme 25 D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem BØrleti d(cid:5)jak 0 D. 41 Kamat P. 119 FISIM D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi-vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge D. 44 Biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme D. 45 BØrleti d(cid:5)jak 383 125 – 48 25 25 0 7 0 3 45 160 125 – 48 25 25 0 7 0 3 B. 4 VÆllalkoz(cid:4)i j(cid:5)vedelem 55 II. 1. 2. 2. EgyØb elsıdleges j(cid:3)vedelemelosztÆsi szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 36 B. 4 VÆllalkoz(cid:4)i j(cid:5)vedelem 55 D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege 36 36 0 0 19 384 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet II. 2. J(cid:5)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 5 D. 51 D. 59 D. 62 Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k 10 B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege J(cid:3)vedelemad(cid:2)k EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k 7 3 D. 61 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 611 TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok TermØszetbeni transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb tÆrsa- dalmi juttatÆsok D. 6111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges 29 tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 622 MagÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai 28 D. 61111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 623 MunkavÆllal(cid:2)knak nyœjtott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok D. 61112 Munkaad(cid:2)k tØnyleges (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)- 1 tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 7 EgyØb foly(cid:2) transzferek 46 D. 61121 MunkavÆllal(cid:2)k k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 71 Nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak 0 D. 61122 MunkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 6112 MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek 45 D. 612 ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 72 D. 75 EgyØb foly(cid:2) transzferek B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 1 22 D. 7 D. 71 D. 72 D. 75 EgyØb foly(cid:2) transzferek Nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek EgyØb foly(cid:2) transzferek 19 39 38 18 15 3 20 15 5 1 49 45 0 4 II. 4. J(cid:5)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla II. 4. 1. R e n d e l k e z Ø s r e Æ l l (cid:2) j (cid:3) v e d e l e m f e l h a s z n Æ l Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs D. 8 A magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) B. 8 Megtakar(cid:6)tÆs 11 11 ForrÆs B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 22 III. FelhalmozÆsi szÆmlÆk III. 1. TıkeszÆmla III. 1. 1. M e g t a k a r (cid:5) t Æ s Ø s t ı k e t r a n s z f e r e k m i a t t i n e t t (cid:2) v a g y o n v Æ l t o z Æ s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:4) vagyonvÆl- tozÆs 4 B. 8n Megtakar(cid:6)tÆs, nett(cid:4) D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Tıketranszfer, k(cid:3)vetelØs BeruhÆzÆsi tÆmogatÆs EgyØb tıketranszfer Tıketranszfer, fizetendı Tıkead(cid:2)k EgyØb tıketranszferek 11 0 0 0 –7 0 –7 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 385 III. 1. 2. N e m p Ø n z (cid:4) g y i e s z k (cid:3) z (cid:3) k b e s z e r z Ø s e s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa P. 51 Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs 9 B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:4) vagyonvÆl- tozÆs 4 P. 511 TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege P. 5111 (cid:11)j tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse P. 5112 HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse P. 5113 HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆtruhÆzÆsa P. 512 ImmateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege P. 5121 (cid:11)j immateriÆlis javak beszerzØse P. 5122 HasznÆlt immateriÆlis javak beszerzØse P. 5123 HasznÆlt immateriÆlis javak eladÆsa P. 513 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkn(cid:3)ve- lØse P. 5131 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nagyjav(cid:5)tÆsai P. 5132 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonÆtru- hÆzÆsÆnak k(cid:3)ltsØgei 8 7 1 0 1 1 0 0 0 0 0 K. 1 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse – 10 P. 52 KØszletvÆltozÆsok P. 53 K. 2 K. 21 K. 22 (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyen- lege Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØ- nek Øs eladÆsÆnak egyenlege F(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszer- zØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem termelt immateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege B. 9 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/Nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) 0 0 0 0 0 5 III. 2. PØnz(cid:7)gyi szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa F PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:2) beszerzØse 237 F K(cid:3)telezettsØgek nett(cid:2) felmer(cid:4)lØse 232 F. 1 MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) – 1 F. 2 F. 21 F. 22 KØszpØnz Øs betØtek KØszpØnz `truhÆzhat(cid:2) betØtek 15 F. 2 KØszpØnz Øs betØtek 15 F. 21 KØszpØnz 0 F. 22 `truhÆzhat(cid:2) betØtek 130 35 63 386 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa F. 29 EgyØb betØtek K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa 0 F. 29 EgyØb betØtek F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 53 F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok F. 4 F. 41 F. 42 Hitelek R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek Hosszœ lejÆratœ hitelek 167 F. 4 Hitelek 63 F. 41 R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek 104 F. 42 Hosszœ lejÆratœ hitelek F. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek 3 F. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek F. 6 F. 62 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok 0 F. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok Elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs f(cid:4)ggı kÆrok tar- talØkai F. 61 0 A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tar- talØkaib(cid:2)l F. 7 EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla F. 71 Kereskedelmi hitelek Øs elılegek F. 611 A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tartalØkokb(cid:2)l 0 F. 612 0 F. 62 A hÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l Elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs f(cid:4)ggı kÆrok tar- talØkai F. 79 EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla, a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel 0 F. 7 F. 71 F. 79 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla Kereskedelmi hitelek Øs elılegek EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla, a kereskedelmi hit- elek Øs elılegek kivØtelØvel B. 9 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) III. 3. Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb vÆltozÆsai szÆmla III. 3. 1. E s z k (cid:3) z (cid:3) k e g y Ø b v o l u m e n v Æ l t o z Æ s a i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k – 2 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k – 2 K. 7 Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban 0 K. 8 KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek 0 K. 10 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok 0 K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12. 1 0 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok K. 12. 1 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok – 2 K. 12. 2 Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai K. 12. 22 0 Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l 32 53 0 0 0 13 36 33 22 11 3 0 0 0 5 2 0 0 2 0 0 0 0 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 387 Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa – 2 – 2 ebbıl: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 0 0 KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek 0 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok – 2 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 K. 12. 2 Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai K. 12. 21 Az arany monetizÆlÆsa/demonetizÆlÆsa K. 12. 22 Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l ebbıl: AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 ebbıl: AN. 21 AN. 22 AF K. 7 K. 8 K. 10 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszletek (cid:6)rtØktÆrgyak Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban MßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok termØszetes n(cid:3)vekedØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k kiker(cid:4)lØse a gazdasÆgb(cid:2)l TermØszetben elıfordul(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k kimer(cid:4)lØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k gazdasÆgb(cid:2)l val(cid:2) kiker(cid:4)lØsØ- nek egyØb esetei Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Nem termelt immateriÆlis javak PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai K. 12. 21 Az arany monetizÆlÆsa/demonetizÆlÆsa K. 12. 22 Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l ebbıl: AF. 1 MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok – 3 1 2 0 2 2 0 7 0 388 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla – 3 – 4 0 0 0 B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa miatti nett(cid:4) vagyon- vÆltozÆs –4 III. 3. 2. ` t Ø r t Ø k e l Ø s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 4 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 2 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 2 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 AF. 4 Hitelek 0 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 2 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 51 0 34 0 17 0 0 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 57 11 0 30 0 16 0 0 B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 10 III. 3. 2. 1. Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 3 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 2 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek 68 26 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa 2 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 AF. 4 Hitelek 0 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 389 21 0 14 7 0 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 70 14 0 19 24 13 1 0 B. 10. 31 Semleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 5 III. 3. 2. 2. ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmla Eszk(cid:1)zvÆltozÆs K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 0 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 0 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 AF. 4 Hitelek 0 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla – 17 – 26 13 0 3 – 7 0 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek 0 – 13 – 3 0 11 – 24 3 390 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)zvÆltozÆs AF. 6 AF. 7 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla – 1 0 K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 5 IV. VagyonmØrlegek IV. 1. Nyit(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 144 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 104 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 99 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 AF. 4 Hitelek 5 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 40 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 37 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 3 384 1 281 1 053 0 715 335 0 3 3 508 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) 690 KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 950 1 187 651 30 0 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 268 IV. 2. A vagyonmØrleg vÆltozÆsai Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon (cid:10)sszes eszk(cid:3)zvÆltozÆs (cid:10)sszes k(cid:3)telezettsØgvÆltozÆs AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k – 1 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 1 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 AF. 4 Hitelek – 2 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 2 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 285 130 87 0 30 38 0 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 391 Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 294 17 15 80 163 19 0 0 10 4 – 4 10 5 5 3 669 1 411 1 140 0 745 373 0 B. 10 Nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs, (cid:5)sszesen a k(cid:5)vetkezık miatt: B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszfer B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsai B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 31 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg IV. 3. ZÆr(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 145 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 103 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 100 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 AF. 4 Hitelek 3 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 42 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 38 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 3 3 802 707 15 1 030 1 350 670 30 0 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 278 392 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet A. IV. 5. tÆbla – Az ÆllamhÆztartÆs teljes szÆmlasorozata I. TermelØsi szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs P. 2 Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs 246 P. 1 KibocsÆtÆs P. 11 P. 12 P. 13 Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs 434 74 0 360 B. 1g K. 1 B. 1n HozzÆadott ØrtØk, brutt(cid:4) `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse HozzÆadott ØrtØk, nett(cid:4) 188 30 158 II. J(cid:1)vedelemelosztÆsi Øs -felhasznÆlÆsi szÆmlÆk II. 1. J(cid:5)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmla II. 1. 1. J (cid:3) v e d e l m e k k e l e t k e z Ø s e s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs 140 B. 1n HozzÆadott ØrtØk, nett(cid:4) 158 D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem BØrek Øs keresetek Munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- jÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆ- rulÆsai EgyØb termelØsi ad(cid:2)k EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny II. 1. 2. E l s ı d l e g e s j (cid:3) v e d e l e m e l o s z t Æ s i s z Æ m l a FelhasznÆlÆs Tulajdonosi j(cid:3)vedelem Kamat D. 4 D. 41 D. 42 D. 422 D. 43 87 53 48 5 2 0 16 ForrÆs 46 B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny 39 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme 0 D. 2 TermelØsi Øs importad(cid:2)k J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l 24 D. 21 TermØkad(cid:2)k K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge 0 D. 211 HozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:6)A) D. 45 BØrleti d(cid:5)jak 7 D. 212 Importad(cid:2)k Øs -vÆmok a H(cid:6)A kivØtelØvel D. 2121 ImportvÆmok D. 2122 Importad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importvÆmok kivØtelØvel D. 214 TermØkad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importad(cid:2)k kivØtelØvel D. 29 EgyØb termelØsi ad(cid:2)k 16 235 141 121 17 17 0 3 94 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 3 TÆmogatÆsok D. 31 TermØktÆmogatÆsok D. 311 ImporttÆmogatÆsok D. 319 EgyØb termØktÆmogatÆsok D. 39 EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem D. 41 Kamat D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi-vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge D. 44 Biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme D. 45 BØrleti d(cid:5)jak B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege 191 II. 1. 2. 1. VÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 4 D. 41 D. 45 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 9 B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny Kamat BØrleti d(cid:5)jak 2 7 D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem D. 41 Kamat D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge D. 44 Biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok j(cid:3)vedelme D. 45 BØrleti d(cid:5)jak B. 4 VÆllalkoz(cid:4)i j(cid:5)vedelem 11 II. 1. 2. 2. EgyØb elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 4 D. 41 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 37 B. 4 VÆllalkoz(cid:4)i j(cid:5)vedelem Kamat 37 D. 2 TermelØsi Øs importad(cid:2)k D. 21 TermØkad(cid:2)k D. 211 HozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k (H(cid:6)A) 393 – 44 – 8 0 – 8 – 36 30 12 18 5 13 0 0 0 16 4 0 4 4 0 0 0 0 11 235 141 121 394 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 212 Importad(cid:2)k Øs -vÆmok a H(cid:6)A kivØtelØvel D. 2121 ImportvÆmok D. 2122 Importad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importvÆmok kivØtelØvel D. 214 TermØkad(cid:2)k a H(cid:6)A Øs az importad(cid:2)k kivØtelØvel D. 29 EgyØb termelØsi ad(cid:2)k D. 3 D. 31 TÆmogatÆsok TermØktÆmogatÆsok D. 311 ImporttÆmogatÆsok D. 319 EgyØb termØktÆmogatÆsok D. 39 EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok D. 4 D. 41 D. 42 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem Kamat VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege 191 II. 2. A j(cid:5)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 5 D. 59 D. 62 D. 621 D. 622 D. 623 D. 624 Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k 0 B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k TermØszetbeni transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb tÆrsa- dalmi juttatÆsok 0 289 D. 5 D. 51 Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k J(cid:3)vedelemad(cid:2)k PØnzbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok 232 D. 59 EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k MagÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai MunkavÆllal(cid:2)knak nyœjtott nem alapszerß tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß pØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆsok 0 5 52 D. 61 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 611 TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 6111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- jÆrulÆsai D. 7 EgyØb foly(cid:2) transzferek 139 D. 61111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 71 Nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak 4 D. 61112 Munkaad(cid:2)k tØnyleges (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 73 D. 74 `llamhÆztartÆson bel(cid:4)li foly(cid:2) transzferek 96 D. 6112 MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Foly(cid:2) nemzetk(cid:3)zi egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dØs 31 D. 61121 MunkavÆllal(cid:2)k k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 75 EgyØb foly(cid:2) transzferek 8 D. 61122 MunkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 6113 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØ- lyek tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61131 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØ- lyek k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai 17 17 0 3 94 – 44 – 8 0 – 8 – 36 26 12 14 1 13 191 213 204 9 268 263 155 144 11 76 69 7 32 22 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 61132 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØ- lyek (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 612 ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 7 D. 72 D. 73 D. 74 D. 75 EgyØb foly(cid:2) transzferek Nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek `llamhÆztartÆson bel(cid:4)li foly(cid:2) transzferek Foly(cid:2) nemzetk(cid:3)zi egy(cid:4)ttmßk(cid:3)dØs EgyØb foly(cid:2) transzferek 395 10 5 108 1 96 1 10 B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 352 II. 3. TermØszetbeni j(cid:5)vedelmek œjraelosztÆsa szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 63 TermØszetbeni tÆrsadalmi transzferek 206 B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 352 D. 631 TermØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok D. 6311 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok, visszatØr(cid:5)tØsek D. 6312 D. 6313 D. 632 EgyØb termØszetbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆ- sok TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß termØszetbeni tÆrsa- dalmi juttatÆsok EgyØni fogyasztÆsi cØlœ nem piaci termØkek Øs szol- gÆltatÆstranszferek B. 7 KorrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 162 78 65 19 44 146 II. 4. J(cid:5)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla II. 4. 1. R e n d e l k e z Ø s r e Æ l l (cid:2) j (cid:3) v e d e l e m f e l h a s z n Æ l Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs EgyØni fogyasztÆsi kiadÆs K(cid:3)z(cid:3)ssØgi fogyasztÆsi kiadÆs A magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) B. 8 Megtakar(cid:6)tÆs 362 B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 352 206 156 0 – 10 II. 4. 2. K o r r i g Æ l t r e n d e l k e z Ø s r e Æ l l (cid:2) j (cid:3) v e d e l e m f e l h a s z n Æ l Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs P. 4 P. 42 D. 8 VØgsı fogyasztÆs K(cid:3)z(cid:3)ssØgi fogyasztÆs A magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) B. 8 Megtakar(cid:6)tÆs 156 B. 7 KorrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 1 468 156 0 – 10 396 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet III. FelhalmozÆsi szÆmlÆk III. 1. TıkeszÆmla III. 1. 1. M e g t a k a r (cid:5) t Æ s Ø s t ı k e t r a n s z f e r e k m i a t t i n e t t (cid:2) v a g y o n v Æ l t o z Æ s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:4) vagyonvÆl- tozÆs – 38 B. 8n Megtakar(cid:6)tÆs, nett(cid:4) D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 Tıketranszferek Tıkead(cid:2)k BeruhÆzÆsi tÆmogatÆsok EgyØb tıketranszferek D. 9 Tıketranszferek, fizetendı D. 91 Tıkead(cid:2)k D. 92 BeruhÆzÆsi tÆmogatÆsok D. 99 EgyØb tıketranszferek – 10 6 2 0 4 – 34 0 – 27 – 7 III. 1. 2. N e m p Ø n z (cid:4) g y i e s z k (cid:3) z (cid:3) k b e s z e r z Ø s e s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa P. 51 Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs P. 511 TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege P. 5111 (cid:11)j tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse P. 5112 HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse P. 5113 HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆtruhÆzÆsa P. 512 ImmateriÆlis iavak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege P. 5121 (cid:11)j immateriÆlis javak beszerzØse P. 5122 HasznÆlt immateriÆlis javak beszerzØse P. 5123 HasznÆlt immateriÆlis javak eladÆsa P. 513 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkn(cid:3)veke- dØse P. 5131 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nagyjav(cid:5)tÆsai P. 5132 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonÆtru- hÆzÆsÆnak k(cid:3)ltsØgei K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa 37 B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:4) vagyonvÆl- tozÆs – 38 23 24 1 – 2 12 12 2 – 2 2 0 K. 1 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse – 30 P. 52 KØszletvÆltozÆsok P. 53 (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyen- lege 0 3 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 397 Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 2 K. 21 K. 22 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØ- nek Øs eladÆsÆnak egyenlege F(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszer- zØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem termelt immateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege 2 2 0 B. 9 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/Nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) – 50 III. 2. PØnz(cid:7)gyi szÆmla Eszk(cid:1)zvÆltozÆs K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa F PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:2) beszerzØse 120 F K(cid:3)telezettsØgek nett(cid:2) felmer(cid:4)lØse 170 F. 1 MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) F. 2 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 KØszpØnz Øs betØtek KØszpØnz Øs betØtek KØszpØnz `truhÆzhat(cid:2) betØtek EgyØb betØtek 0 7 2 2 F. 21 KØszpØnz 4 F. 22 `truhÆzhat(cid:2) betØtek 1 F. 29 EgyØb betØtek F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 26 F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok F. 4 F. 41 F. 42 Hitelek R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek Hosszœ lejÆratœ hitelek 45 F. 4 Hitelek 1 F. 41 R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek 44 F. 42 Hosszœ lejÆratœ hitelek F. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek 36 F. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek F. 6 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok 0 F. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok Elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs f(cid:4)ggı kÆrok tar- talØkai EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tar- talØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l F. 61 F. 612 0 6 Kereskedelmi hitelek Øs elılegek 1 F. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla, a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel 5 F. 71 Kereskedelmi hitelek Øs elılegek F. 79 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla, a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel 0 2 0 64 94 32 62 0 0 0 0 10 6 4 B. 9 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) – 50 398 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet – 1 0 0 0 – 1 – 1 0 0 0 0 – 1 0 0 0 III. 3. Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb vÆltozÆsai szÆmla III. 3. 1. E s z k (cid:3) z (cid:3) k e g y Ø b v o l u m e n v Æ l t o z Æ s a i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 0 AF K(cid:3)telezettsØgek – 3 K. 7 Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban 3 K. 8 KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek – 4 K. 10 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok 1 K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12. 1 0 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok – 3 K. 12. 2 Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai K. 12. 1 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok K. 12. 2 Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai – 3 0 K. 12. 22 Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l K. 12. 21 Az arany monetizÆlÆsa/demonetizÆlÆsa 0 ebbıl: K. 12. 22 Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l ebbıl: AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 ebbıl: AN. 21 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszletek (cid:6)rtØktÆrgyak Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban MßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok termØszetes n(cid:3)vekedØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k kiker(cid:4)lØse a gazdasÆgb(cid:2)l TermØszetben elıfordul(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k kimer(cid:4)lØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k gazdasÆgb(cid:2)l val(cid:2) kiker(cid:4)lØsØ- nek egyØb esetei Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 0 – 3 KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek 0 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok 0 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 3 0 4 – 2 – 2 0 – 2 4 0 – 1 – 1 0 0 3 0 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 399 Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AF K. 7 K. 8 K. 10 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok K. 12. 1 K. 12. 2 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai K. 12. 21 Az arany monetizÆlÆsa/demonetizÆlÆsa K. 12. 22 Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l ebbıl: AF. 1 MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 1 0 3 0 – 2 – 2 0 0 0 0 0 3 0 – 2 0 0 B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa miatti nett(cid:4) vagyon- vÆltozÆs III. 3. 2. ` t Ø r t Ø k e l Ø s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 44 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 20 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 18 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 1 AF. 4 Hitelek 1 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 23 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 23 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 2 7 0 7 0 0 0 0 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 2 1 0 0 400 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 0 0 0 B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyo nvÆltozÆs 38 III. 3. 2. 1. Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 32 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 20 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 18 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 1 AF. 4 Hitelek 1 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 12 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 12 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 14 2 4 7 0 0 0 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 8 2 3 0 2 0 0 0 B. 10. 31 Semleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 26 III. 3. 2. 2. ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 12 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 0 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k 0 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok – 7 – 2 3 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa 0 AF. 4 Hitelek 0 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 12 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 12 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 401 – 7 0 0 0 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 – 6 0 – 3 0 – 2 0 0 0 B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 12 IV. VagyonmØrlegek IV. 1. Nyit(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 591 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 001 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 913 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 47 AF. 4 Hitelek 41 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 590 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 578 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 687 102 212 328 4 19 22 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 12 396 80 150 0 115 12 20 19 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 1 300 402 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet IV. 2. A vagyonmØrleg vÆltozÆsai Eszk(cid:1)z(cid:1)k (cid:10)sszes eszk(cid:3)zvÆltozÆs K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon (cid:10)sszes k(cid:3)telezettsØgvÆltozÆs AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 56 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 25 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 20 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 1 AF. 4 Hitelek 4 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 30 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 30 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 123 1 7 29 45 34 0 6 B. 10 Nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs, (cid:5)sszesen a k(cid:5)vetkezık miatt: B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszfer B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 31 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg IV. 3. ZÆr(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 647 AF ForrÆsok AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 026 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 933 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 48 AF. 4 Hitelek 45 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 620 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 608 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 176 2 71 93 0 0 10 2 – 38 2 38 26 12 863 104 283 421 4 19 32 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 403 K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon Eszk(cid:1)z(cid:1)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k MonetÆris arany Øs k(cid:4)l(cid:3)nleges leh(cid:5)vÆsi jogok (SDR) KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 12 519 81 157 29 160 46 20 25 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 1 302 A. IV. 6. tÆbla – A hÆztartÆsok teljes szÆmlasorozata I. TermelØsi szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs P. 2 Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs 694 P. 1 KibocsÆtÆs B. 1g K. 1 B. 1n HozzÆadott ØrtØk, brutt(cid:4) `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse HozzÆadott ØrtØk, nett(cid:4) Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs P. 11 P. 12 575 42 533 1 269 1 129 140 II. J(cid:1)vedelemelosztÆsi Øs -felhasznÆlÆsi szÆmlÆk II. 1. J(cid:5)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmla II. 1. 1. J (cid:3) v e d e l m e k k e l e t k e z Ø s e s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 B. 2 B. 3 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem 39 B. 1n HozzÆadott ØrtØk, nett(cid:4) 533 BØrek Øs keresetek Munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- jÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆ- rulÆsai EgyØb termelØsi ad(cid:2)k EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok Mßk(cid:5)dØsi eredmØny Vegyes j(cid:5)vedelem 39 0 0 0 3 – 1 60 432 404 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet II. 1. 2. E l s ı d l e g e s j (cid:3) v e d e l m e k e l o s z t Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs D. 4 D. 41 D. 45 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem Kamat BØrleti d(cid:5)jak ForrÆs 44 B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny 17 B. 3 Vegyes j(cid:5)vedelem 27 D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 4 D. 41 D. 42 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem BØrek Øs keresetek Munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- jÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆ- rulÆsai Tulajdonosi j(cid:3)vedelem Kamat VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 D. 44 D. 45 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge Biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok j(cid:3)vedelme BØrleti d(cid:5)jak B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege 1 348 II. 1. 2. 1. VÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem szÆmla FelhasznÆlÆs D. 4 D. 41 D. 45 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem Kamat BØrleti d(cid:5)jak ForrÆs 7 B. 2 0 B. 3 7 D. 4 D. 41 D. 42 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny Vegyes j(cid:5)vedelem Tulajdonosi j(cid:3)vedelem Kamat VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge D. 44 Biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok j(cid:3)vedelme B. 4 VÆllalkoz(cid:4)i j(cid:5)vedelem 490 II. 1. 2. 2. EgyØb elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 4 D. 41 D. 45 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 37 B. 4 VÆllalkoz(cid:4)i j(cid:5)vedelem Kamat BØrleti d(cid:5)jak 17 20 D. 1 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem 60 432 766 573 193 174 19 134 33 57 13 44 3 20 21 60 432 5 0 5 5 0 0 0 490 766 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja FelhasznÆlÆs B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege 1 348 II. 2. J(cid:5)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 4 D. 41 D. 42 Text missing Munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- jÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆ- rulÆsai Tulajdonosi j(cid:3)vedelem Kamat VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge Biztos(cid:5)tottaknak tulajdon(cid:5)tott tulajdonosi j(cid:3)vedelem BØrleti d(cid:5)jak D. 43 D. 44 D. 45 ForrÆs 405 573 193 174 19 129 33 52 8 44 3 20 21 Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k 178 B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege 1348 D. 5 D. 51 D. 59 J(cid:3)vedelemad(cid:2)k EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k 176 2 D. 61 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 611 TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 61 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok 322 D. 6111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- jÆrulÆsai D. 611 TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok 303 D. 61111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)- D. 6111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- jÆrulÆsai D. 61111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61112 Munkaad(cid:2)k tØnyleges (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsai 174 160 14 tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61112 Munkaad(cid:2)k tØnyleges (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)- tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 6112 MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61121 MunkavÆllal(cid:2)k k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 6112 MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai 97 D. 61122 MunkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 61121 MunkavÆllal(cid:2)k k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 61122 MunkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 6113 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØ- lyek tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61131 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØ- lyek tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 61132 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØ- lyek (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai 85 12 32 22 10 D. 62 TermØszetbeni transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb tÆrsa- dalmi juttatÆsok D. 621 PØnzbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok D. 622 MagÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai D. 623 MunkavÆllal(cid:2)knak nyœjtott nem alapszerß tÆrsada- lombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok D. 612 ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok 19 D. 624 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jellegß pØnzbeni tÆrsadalmi juttatÆsok 0 0 0 0 0 0 0 0 332 232 29 19 52 406 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 62 TermØszetbeni transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb tÆrsa- dalmi juttatÆsok 0 D. 7 EgyØb foly(cid:2) transzferek D. 622 MagÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai 0 D. 72 Nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek D. 75 EgyØb foly(cid:2) transzferek 36 35 1 D. 7 D. 71 D. 75 EgyØb foly(cid:2) transzferek Nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak EgyØb foly(cid:2) transzferek 71 31 40 B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 1 145 II. 3. TermØszetbeni j(cid:5)vedelmek œjraelosztÆsa szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 1145 D. 63 TermØszetbeni tÆrsadalmi transzferek D. 631 TermØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok D. 6311 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok, visszatØr(cid:5)tØsek D. 6312 EgyØb termØszetbeni tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆ- sok D. 6313 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs jellegß termØszetbeni tÆrsa- dalmi juttatÆsok D. 632 EgyØni fogyasztÆsi cØlœ nem piaci termØkek Øs szol- gÆltatÆstranszferek 219 162 78 65 19 57 B. 7 KorrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 1 364 II. 4. J(cid:5)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla II. 4. 1. R e n d e l k e z Ø s r e Æ l l (cid:2) j (cid:3) v e d e l e m f e l h a s z n Æ l Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs P. 3 P. 31 VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs EgyØni fogyasztÆsi kiadÆs B. 8 Megtakar(cid:6)tÆs ForrÆs 996 B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 1 145 996 160 D. 8 A magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) 11 II. 4. 2. K o r r i g Æ l t r e n d e l k e z Ø s r e Æ l l (cid:2) j (cid:3) v e d e l e m f e l h a s z n Æ l Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs VØgsı fogyasztÆs 1215 B. 7 KorrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 1 364 P. 4 P. 41 TØnyleges egyØni fogyasztÆs B. 8 Megtakar(cid:6)tÆs 1 215 160 D. 8 A magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) 11 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja III. FelhalmozÆsi szÆmlÆk III. 1. TıkeszÆmla III. 1. 1. M e g t a k a r (cid:5) t Æ s Ø s t ı k e t r a n s z f e r e k m i a t t i n e t t (cid:2) v a g y o n v Æ l t o z Æ s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:4) vagyonvÆl- tozÆs 178 B. 8n Megtakar(cid:6)tÆs, nett(cid:4) D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Tıketranszferek BeruhÆzÆsi tÆmogatÆsok EgyØb tıketranszferek Tıketranszferek, fizetendı Tıkead(cid:2)k EgyØb tıketranszferek 407 160 23 0 23 – 5 – 2 – 3 III. 1. 2. N e m p Ø n z (cid:4) g y i e s z k (cid:3) z (cid:3) k b e s z e r z Ø s e s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa P. 51 Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs 61 B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:4) vagyonvÆl- tozÆs 178 P. 511 TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege P. 5111 (cid:11)j tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse P. 5112 HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse P. 5113 HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆtruhÆzÆsa P. 512 ImmateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege P. 5121 (cid:11)j immateriÆlis javak beszerzØse P. 5122 HasznÆlt immateriÆlis javak beszerzØse P. 5123 HasznÆlt immateriÆlis javak eladÆsa P. 513 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkn(cid:3)veke- dØse P. 5131 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nagyjav(cid:5)tÆsai P. 5132 Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonÆtru- hÆzÆsÆnak k(cid:3)ltsØgei 49 50 4 – 5 12 9 3 0 0 0 0 K. 1 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse – 42 P. 52 KØszletvÆltozÆsok P. 53 K. 2 (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyen- lege Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØ- nek Øs eladÆsÆnak egyenlege 2 5 4 408 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 21 K. 22 F(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszer- zØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem termelt immateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege 3 1 B. 9 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) 148 III. 2. PØnz(cid:7)gyi szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa F PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:2) beszerzØse 181 F K(cid:3)telezettsØgek nett(cid:2) felmer(cid:4)lØse F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 KØszpØnz Øs betØtek KØszpØnz `truhÆzhat(cid:2) betØtek EgyØb betØtek F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok F. 4 F. 41 F. 42 Hitelek R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek Hosszœ lejÆratœ hitelek 68 F. 2 KØszpØnz Øs betØtek 10 F. 22 `truhÆzhat(cid:2) betØtek 41 F. 29 EgyØb betØtek 17 29 F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok F. 4 Hitelek 5 F. 41 R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek 3 F. 42 Hosszœ lejÆratœ hitelek 2 F. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla F. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek 3 F. 71 Kereskedelmi hitelek Øs elılegek F. 79 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla, a kereskedelmi hit- elek Øs elılegek kivØtelØvel 33 0 0 0 0 28 11 17 5 4 1 F. 6 F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tar- talØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tar- talØkokb(cid:2)l HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tar- talØkaib(cid:2)l Elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs f(cid:4)ggı kÆrok tar- talØkai EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla Kereskedelmi hitelek Øs elılegek EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla, a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel 36 33 22 11 3 40 11 29 B. 9 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) 148 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 409 III. 3. Az eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb vÆltozÆsai szÆmlÆk III. 3. 1. E s z k (cid:3) z (cid:3) k e g y Ø b v o l u m e n v Æ l t o z Æ s a s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 AN AN. 1 K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek 0 AF 0 K. 7 0 K. 8 0 K. 10 K(cid:3)telezettsØgek Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok 0 K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok K. 12. 1 0 0 K. 12. 2 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai K. 12. 1 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok K. 12. 2 Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai 0 0 K. 12. 22 Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonatizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l K. 12. 21 Az arany monetizÆlÆsa/demonetizÆlÆsa 0 ebbıl: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 7 KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla K. 12. 22 Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonatizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l ebbıl: AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 ebbıl: AN. 21 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszletek (cid:6)rtØktÆrgyak Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban MßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok termØ- szetes n(cid:3)vekedØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k kiker(cid:4)lØse a gazdasÆgb(cid:2)l TermØszetben elıfordul(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k kimer(cid:4)lØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k gazdasÆgb(cid:2)l val(cid:2) kiker(cid:4)lØsØ- nek egyØb esetei Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonatizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 410 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AF K. 7 K. 8 K. 10 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 ebbıl: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonatizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 2 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 2 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa miatti nett(cid:4) vagyon- vÆltozÆs III. 3. 2. ` t Ø r t Ø k e l Ø s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN AN. 1 Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 80 AF K(cid:3)telezettsØgek 35 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek 28 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 2 AF. 4 Hitelek 5 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 45 45 0 16 0 6 0 10 0 0 B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 96 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 411 III. 3. 2. 1. Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11. 1 Neutralne zyski (–)/straty(+) z tytulu posiadania aktyw(cid:2)w: AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 56 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 34 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 28 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 2 AF. 4 Hitelek 4 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 22 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 6 0 0 3 0 2 AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 22 0 36 17 4 0 8 6 1 B. 10. 31 Semleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 87 III. 3. 2. 2. ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 24 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek 0 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 AF. 4 Hitelek 1 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 22 22 0 – 20 – 17 – 6 0 0 – 3 – 2 412 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 2 0 2 – 6 – 1 B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 9 IV. VagyonmØrlegek IV. 1. Nyit(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 2 822 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 1 698 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 1 423 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 97 AF. 4 Hitelek 178 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 1 124 1 124 0 1 819 840 198 24 411 291 55 289 10 2 169 108 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 4 352 IV. 2. A vagyonmØrleg vÆltozÆsai Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon (cid:10)sszes eszk(cid:3)zvÆltozÆs (cid:10)sszes k(cid:3)telezettsØgvÆltozÆs AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 110 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k 61 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek 47 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 33 0 0 413 28 5 276 178 2 96 87 9 322 10 2 197 113 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja Eszk(cid:1)z(cid:1)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla IV. 3. ZÆr(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszletek (cid:6)rtØktÆrgyak Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszpØnz Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon 4 AF. 4 Hitelek 10 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 49 48 1 199 68 35 5 13 38 40 B. 10 Nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs, (cid:5)sszesen a k(cid:5)vetkezık miatt: B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszfer B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 31 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon 2 932 AF ForrÆsok 1 759 AF. 2 KØszpØnz Øs betØtek 1 470 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 101 AF. 4 Hitelek 188 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 1 173 1 172 1 2 018 908 233 29 424 329 95 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 4 628 414 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet A. IV. 7. tÆbla – A hÆztartÆsokat seg(cid:3)tı nonprofit szervezetek (NPISH-k) teljes szÆmlasorozata I: TermelØsi szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs P. 2 Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs 6 P. 1 KibocsÆtÆs P. 11 P. 12 P. 13 Piaci kibocsÆtÆs SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs 37 21 0 16 B. 1g K. 1 B. 1n HozzÆadott ØrtØk, brutt(cid:4) `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse HozzÆadott ØrtØk, nett(cid:4) 31 3 28 II. J(cid:1)vedelemelosztÆsi Øs -felhasznÆlÆsi szÆmlÆk II. 1. J(cid:5)vedelmek elsıdleges elosztÆsa szÆmla II. 1. 1. J (cid:3) v e d e l m e k k e l e t k e z Ø s e s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs 23 B. 1n HozzÆadott ØrtØk, nett(cid:4) 28 D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem BØrek Øs keresetek Munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- jÆrulÆsai Munkaad(cid:2)k imputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆ- rulÆsai EgyØb termelØsi ad(cid:2)k EgyØb termelØsi tÆmogatÆsok B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny II. 1. 2. E l s ı d l e g e s j (cid:3) v e d e l m e k e l o s z t Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs Tulajdonosi j(cid:3)vedelem Kamat 12 11 10 1 0 0 5 ForrÆs 7 B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny 7 D. 4 D. 41 D. 42 D. 422 D. 43 D. 44 D. 45 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme 0 D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l 0 D. 41 Kamat K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge 0 D. 42 VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme Biztos(cid:5)tÆsi k(cid:3)tvØnytulajdonosok j(cid:3)vedelme 0 D. 421 OsztalØk BØrleti d(cid:5)jak 0 D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l D. 43 D. 44 D. 45 K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge Biztos(cid:5)tottak tulajdonosi j(cid:3)vedelme BØrleti d(cid:5)jak B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege 3 5 5 5 0 0 0 0 0 0 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 415 II. 1. 2. 1. VÆllalkoz(cid:2)i j(cid:3)vedelem szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 4 D. 41 D. 45 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 2 B. 2 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny Kamat BØrleti d(cid:5)jak 2 0 D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem D. 41 D. 42 Kamat VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l B. 4 VÆllalkoz(cid:4)i j(cid:5)vedelem 3 II. 1. 2. 2. EgyØb elsıdleges j(cid:3)vedelmek elosztÆsa szÆmla FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 4 D. 41 D. 45 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem 5 B. 4 VÆllalkoz(cid:4)i j(cid:5)vedelem Kamat BØrleti d(cid:5)jak 5 0 D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem D. 41 D. 42 Kamat VÆllalatok felosztott j(cid:3)vedelme D. 421 OsztalØk D. 422 J(cid:3)vedelem kivonÆsa a kvÆzi vÆllalatokb(cid:2)l B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege 3 II. 2. J(cid:5)vedelmek mÆsodlagos elosztÆsa szÆmla FelhasznÆlÆs K(cid:3)zvetlen k(cid:4)lf(cid:3)ldi tıkebefektetØs visszaforgatott nyeresØge Biztos(cid:5)tottaknak tulajdon(cid:5)tott tulajdonosi j(cid:3)vedelem BØrleti d(cid:5)jak D. 43 D. 44 D. 45 ForrÆs D. 5 D. 59 D. 62 Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k 0 B. 5 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k TermØszetbeni transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb tÆrsa- dalmi juttatÆsok 0 1 D. 61 TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 611 TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 622 MagÆn biztos(cid:5)tÆsi alapok juttatÆsai 0 D. 6111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆ- jÆrulÆsai D. 623 MunkavÆllal(cid:2)knak nyœjtott nem alapszerß tÆrsada- lombiztos(cid:5)tÆsi juttatÆsok D. 61111 Munkaad(cid:2)k tØnyleges k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)- 1 tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 6112 MunkavÆllal(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 7 EgyØb foly(cid:2) transzferek 2 D. 61121 MunkavÆllal(cid:2)k k(cid:3)telezı tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 71 Nett(cid:2) nem Øletbiztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak 0 D. 61122 MunkavÆllal(cid:2)k (cid:3)nkØntes tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hoz- zÆjÆrulÆsai D. 75 EgyØb foly(cid:2) transzferek 2 D. 612 ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok 5 0 0 0 0 0 3 5 5 0 0 0 0 0 0 3 1 0 0 0 0 0 0 1 416 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet FelhasznÆlÆs B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 37 II. 3. TermØszetbeni j(cid:5)vedelmek œjraelosztÆsa szÆmla FelhasznÆlÆs EgyØb foly(cid:2) transzferek Nem Øletbiztos(cid:5)tÆsb(cid:2)l eredı k(cid:3)vetelØsek EgyØb foly(cid:2) transzferek ForrÆs D. 7 D. 72 D. 75 ForrÆs TermØszetbeni tÆrsadalmi transzferek 13 B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem D. 63 D. 631 D. 6313 D. 632 TermØszetbeni tÆrsadalmi juttatÆsok TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆs jellegß termØszetbeni tÆrsa- dalmi juttatÆsok EgyØni fogyasztÆsi cØlœ nem piaci termØkek Øs szol- gÆltatÆstranszferek B. 7 KorrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 0 0 13 24 36 0 36 37 II. 4. J(cid:5)vedelem felhasznÆlÆsa szÆmla II. 4. 1. R e n d e l k e z Ø s r e Æ l l (cid:2) j (cid:3) v e d e l e m f e l h a s z n Æ l Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs P. 3 P. 31 D. 8 VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs EgyØni fogyasztÆsi kiadÆs A magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) B. 8 Megtakar(cid:6)tÆs 13 B. 6 RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 37 13 0 24 II. 4. 2. K o r r i g Æ l t r e n d e l k e z Ø s r e Æ l l (cid:2) j (cid:3) v e d e l e m f e l h a s z n Æ l Æ s a s z Æ m l a FelhasznÆlÆs ForrÆs D. 8 A magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) B. 8 Megtakar(cid:6)tÆs III. FelhalmozÆsi szÆmlÆk III. 1. TıkeszÆmla B. 7 KorrigÆlt rendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem 24 0 24 III. 1. 1. M e g t a k a r (cid:5) t Æ s Ø s t ı k e t r a n s z f e r e k m i a t t i n e t t (cid:2) v a g y o n v Æ l t o z Æ s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:4) vagyonvÆl- tozÆs 21 B. 8n Megtakar(cid:6)tÆs, nett(cid:4) D. 9 D. 92 D. 99 Tıketranszferek BeruhÆzÆsi tÆmogatÆsok EgyØb tıketranszferek 24 0 0 0 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa D. 9 D. 91 D. 99 Tıketranszferek, fizetendı Tıkead(cid:2)k EgyØb tıketranszferek 417 – 3 0 – 3 III. 1. 2. N e m p Ø n z (cid:4) g y i e s z k (cid:3) z (cid:3) k b e s z e r z Ø s e s z Æ m l a FelhasznÆlÆs P. 51 Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs ForrÆs 19 B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek miatti nett(cid:4) vagyonvÆl- tozÆs 21 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 TÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege (cid:11)j tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse HasznÆlt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ÆtruhÆzÆsa ImmateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege (cid:11)j immateriÆlis javak beszerzØse HasznÆlt immateriÆlis javak beszerzØse HasznÆlt immateriÆlis javak eladÆsa Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkn(cid:3)ve- lØse Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nagyjav(cid:5)tÆsai Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k tulajdonÆtru- hÆzÆsÆnak k(cid:3)ltsØgei K. 1 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse P. 52 KØszletvÆltozÆsok P. 53 K. 2 K. 21 K. 22 (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyen- lege Nem termelt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØsØ- nek Øs eladÆsÆnak egyenlege F(cid:3)ld Øs egyØb nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszer- zØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem termelt immateriÆlis javak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege B. 9 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/Nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) 14 13 1 0 5 10 0 – 5 0 0 0 – 3 0 0 1 1 0 4 III. 2. PØnz(cid:7)gyi szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa F PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k nett(cid:2) beszerzØse 32 F K(cid:3)telezettsØgek nett(cid:2) felmer(cid:4)lØse F. 2 F. 21 F. 22 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek Fizetıeszk(cid:3)z `truhÆzhat(cid:2) betØtek 12 F. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek 2 F. 22 `truhÆzhat(cid:2) betØtek 7 F. 29 EgyØb betØtek 28 0 0 0 418 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa F. 29 EgyØb betØtek F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek Hosszœ lejÆratœ hitelek K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa F. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 3 12 F. 4 Hitelek 0 F. 41 R(cid:3)vid lejÆratœ hitelek 0 F. 42 Hosszœ lejÆratœ hitelek 0 F. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek 0 F. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok 0 F. 61 HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse az Øletbiztos(cid:5)tÆsi tar- talØkokb(cid:2)l Øs a nyugd(cid:5)jalapok tartalØkaib(cid:2)l Elıre befizetett biztos(cid:5)tÆsi d(cid:5)jak Øs f(cid:4)ggı kÆrok tar- talØkai F. 612 0 HÆztartÆsok nett(cid:2) rØszesedØse a nyugd(cid:5)jalapok tar- talØkaib(cid:2)l EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 8 F. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla Kereskedelmi hitelek Øs elılegek 0 F. 71 Kereskedelmi hitelek Øs elılegek EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla, a kereskedelmi hitelek Øs elılegek kivØtelØvel F. 79 8 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla, a kereskedelmi hit- elek Øs elılegek kivØtelØvel B. 9 Nett(cid:4) hitelnyœjtÆs (+)/nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 III. 3. Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb vÆltozÆsai szÆmla III. 3. 1. E s z k (cid:3) z (cid:3) k e g y Ø b v o l u m e n v Æ l t o z Æ s a i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 0 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 0 K. 7 Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban 0 K. 8 KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek 0 K. 10 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok 0 K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12. 1 0 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok K. 12. 1 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok 0 K. 12. 2 Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai K. 12. 22 0 Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai 0 ebbıl: Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l 0 AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek K. 12. 2 K. 12. 22 ebbıl: AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 AF. 4 Hitelek 0 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek 0 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok 0 24 17 7 4 0 0 0 0 0 0 4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 0 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 419 0 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k megjelenØse a gazdasÆgban MßvelØs alatt nem Æll(cid:2) biol(cid:2)giai erıforrÆsok termØ- szetes n(cid:3)vekedØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k kiker(cid:4)lØse a gazdasÆgb(cid:2)l TermØszetben elıfordul(cid:2) gazdasÆgi eszk(cid:3)z(cid:3)k kimer(cid:4)lØse Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k gazdasÆgb(cid:2)l val(cid:2) kiker(cid:4)lØsØ- nek egyØb esetei Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 ebbıl: AN. 21 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF K. 7 K. 8 K. 10 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Katasztr(cid:2)fa miatti vesztesØgek KÆrtalan(cid:5)tÆs nØlk(cid:4)li tulajdonelvonÆsok PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mÆshova nem sorolt egyØb volumenvÆltozÆsai K. 12 BesorolÆsi Øs szerkezeti vÆltozÆsok K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 22 ebbıl: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 A szektorok szerinti osztÆlyozÆsban Øs szerkezet- ben bek(cid:3)vetkezett vÆltozÆsok Eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆltozÆ- sai Eszk(cid:3)z(cid:3)k vagy k(cid:3)telezettsØgek besorolÆsÆnak vÆlto- zÆsai, az arany monetizÆlÆsÆn/demonetizÆlÆsÆn k(cid:5)v(cid:4)l Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa miatti nett(cid:4) vagyon- vÆltozÆs 0 420 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet III. 3. 2. ` t Ø r t Ø k e l Ø s i s z Æ m l a Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11 NØvleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 8 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 5 AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 5 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 AF. 4 Hitelek 0 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 3 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 3 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 0 0 0 0 0 0 0 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 2 0 1 0 1 0 0 B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 10 III. 3. 2. 1. Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11. 1 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 7 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 5 AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 5 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 AF. 4 Hitelek 0 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 2 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 2 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 2 1 0 1 0 0 1 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek 0 3 2 1 0 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 421 Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa AF. 5 AF. 6 AF. 7 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 0 0 K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa B. 10. 31 Semleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 8 III. 3. 2. 2. ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg szÆmla Eszk(cid:1)z(cid:1)k vÆltozÆsa K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon vÆltozÆsa K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) K. 11. 2 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg (+)/vesztesØg (–) AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 2 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 0 AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 0 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 AF. 4 Hitelek 0 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 2 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 2 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla – 2 – 1 0 – 1 0 0 – 1 AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 – 2 – 2 0 0 0 0 0 B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg miatti nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs 2 IV. VagyonmØrlegek IV. 1. Nyit(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 324 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 243 AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 231 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 2 AF. 4 Hitelek 10 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 81 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 81 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 121 38 0 43 0 5 35 422 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet Eszk(cid:1)z(cid:1)k K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 172 110 25 8 22 4 3 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 375 IV. 2. A vagyonmØrleg vÆltozÆsai Eszk(cid:1)z(cid:1)k (cid:10)sszes eszk(cid:3)zvÆltozÆs K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon (cid:10)sszes k(cid:3)telezettsØgvÆltozÆs AN Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 25 AF K(cid:3)telezettsØgek AN. 1 Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 21 AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek AN. 11 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k AN. 12 KØszletek AN. 13 (cid:6)rtØktÆrgyak 21 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 0 AF. 4 Hitelek 0 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek AN. 2 Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k 4 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok AN. 21 Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k 4 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla AN. 22 Nem termelt immateriÆlis javak AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla 0 33 12 13 0 1 0 8 B. 10 Nett(cid:4) vagyonvÆltozÆs, (cid:5)sszesen a k(cid:5)vetkezık miatt: B. 10. 1 Megtakar(cid:6)tÆs Øs tıketranszferek B. 10. 2 Eszk(cid:5)z(cid:5)k egyØb volumenvÆltozÆsa B. 10. 3 NØvleges eszk(cid:5)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 31 Semleges eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg B. 10. 32 ReÆl eszk(cid:3)ztartÆsi nyeresØg/vesztesØg 28 0 0 24 4 0 0 31 21 0 10 8 2 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja IV. 3. ZÆr(cid:4)mØrleg Eszk(cid:1)z(cid:1)k AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k KØszletek (cid:6)rtØktÆrgyak Nem termelt eszk(cid:3)z(cid:3)k Nem termelt tÆrgyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Nem termelt immateriÆlis javak PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok Hitelek RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok EgyØb k(cid:3)vetelØsek szÆmla K(cid:1)telezettsØgek Øs a nett(cid:2) vagyon 349 AF K(cid:3)telezettsØgek 264 AF. 2 Fizetıeszk(cid:3)z Øs betØtek 252 AF. 3 RØszvØnyeken k(cid:5)v(cid:4)li ØrtØkpap(cid:5)rok 2 AF. 4 Hitelek 10 AF. 5 RØszvØnyek Øs tıkerØszesedØsek 85 AF. 6 Biztos(cid:5)tÆstechnikai tartalØkok 85 AF. 7 EgyØb k(cid:3)telezettsØgek szÆmla 0 205 122 38 8 23 4 11 423 149 38 0 67 4 5 35 B. 90 Nett(cid:4) vagyon 406 424 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet B. MELL(cid:3)KLET A NEMZETI SZ`ML`K ADATSZOLG`LTAT`SI PROGRAMJA A tÆblÆk ÆttekintØse Elsı adatszolgÆltatÆs KØsleltetØs t + h(cid:2) AdatszolgÆltatÆs Øvei TÆblÆk tØmÆja TÆbla szÆma 1999 1999 1999 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2001 2001 2001 2001 2002 2002 2002 2002 2002 2003 2003 2003 4 4 8 9 9 9 9 9 12 12 24 12 24 24 24 36 36 36 36 36 36 36 36 95–98 Fı aggregÆtumok, Øves 95–98 Fı aggregÆtumok, negyedØves 95–98 Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs 95–99 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazatok szerint 95–99 Export Øs import EU/harmadik orszÆgok szerint 95–99 HÆztartÆsi vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs, cØl szerint 95–99 PØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk, szektorok szerint (gazdasÆgi mßveletek) 95–99 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mØrlegei 95–99 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt 95–99 RØszletes ad(cid:2)bevØtelek szektoronkØnt 95–98 NemzetgazdasÆgi Ægazati Øs rØgi(cid:2)nkØnti tÆblÆk, NUTS II, A17 95–00 `llamhÆztartÆsi kiadÆs funkci(cid:2) szerint 95–99 NemzetgazdasÆgi Ægazati Øs rØgi(cid:2)nkØnti tÆblÆk, NUTS III, A3 95–99 HÆztartÆsi szÆmlÆk rØgi(cid:2)nkØnt, NUTS II 95–99 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k a teljes gazdasÆgra Øs termØkenkØnt, Pi3 95–99 AlapÆras forrÆstÆblÆk, beleØrtve a vØtelÆrakra t(cid:3)rtØnı Ætalak(cid:5)tÆst, A60 (cid:1) P60 95–99 VØtelÆras felhasznÆlÆstÆbla, A60 (cid:1) P60 95 (*) Szimmetrikus input-output tÆbla alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvenkØnt 95 (*) Szimmetrikus input-output tÆbla alapÆron vett hazai kibocsÆtÆsra, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvenkØnt 95 (*) Szimmetrikus input-output tÆbla alapÆras importra, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvenkØnt 00 00 00 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt Øs termØkenkØnt, A31 (cid:1) Pi3, (cid:3)tØvenkØnt TermelØsi szÆmla keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt Øs szektoron- kØnt, A60 (cid:1) (S11, S12, S13, S14, S15), (cid:3)tØvenkØnt Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt Øs termØkenkØnt, A31 (cid:1) P60, (cid:3)tØvenkØnt LÆsd tÆbla LÆsd tÆbla LÆsd tÆbla Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆsok t = referencia Øv. (*) A 2000. Øvre vonatkoz(cid:2) (cid:3)tØvenkØnti tÆblÆt 2003-ban kell leadni. 1 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 425 1. tÆbla – Fı aggregÆtumok – negyedØves Øs Øves feladat K(cid:2)d VÆltoz(cid:2)k listÆja BontÆs + Foly(cid:2)Æras `lland(cid:2) Æras HozzÆadott ØrtØk Øs brutt(cid:2) hazai termØk B. 1g 1. Brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØk alapÆron A6 D. 21–D. 31 2. TermØkad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlege P. 119 B. 1*g 3. FISIM 4. Brutt(cid:2) hazai termØk piaci Æron A brutt(cid:2) hazai termØk kiadÆsai P. 3 P. 3 P. 3 P. 3 P. 3 P. 31 P. 32 P. 4 P. 41 P. 5 P. 51 P. 52 P. 53 P. 6 P. 7 5. (cid:10)sszes vØgleges fogyasztÆsi kiadÆs 6. a) HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa (hazai fogalom) 6. b) HÆztartÆsok (cid:3)sszes fogyasztÆsi kiadÆsa (nemzeti fogalom) 7. NPISH-k vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa 8. `llamhÆztartÆs vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa a) EgyØni fogyasztÆsi kiadÆs b) Kollekt(cid:5)v fogyasztÆsi kiadÆs 9. HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsa a) TØnyleges egyØni fogyasztÆs 10. Brutt(cid:2) felhalmozÆs a) Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs Pi6 b) KØszletvÆltozÆsok c) (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege 11. `ru- (FOB) Øs szolgÆltatÆsexport 12. `ru- (FOB) Øs szolgÆltatÆsimport J(cid:1)vedelem, megtakar(cid:3)tÆs Øs nett(cid:2) hitelezØs B. 5 13. Elsıdleges j(cid:3)vedelmek k(cid:4)lf(cid:3)lddel szembeni egyenlege B. 5*g 14. Brutt(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem piaci Æron K. 1 15. `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse B. 5*n 16. Nett(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem piaci Æron D. 5, D. 6, D. 7 17. Nett(cid:2) foly(cid:2) transzferek a k(cid:4)lf(cid:3)lddel szemben B. 6n B. 8n D. 9 B. 9 18. RendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem, nett(cid:2) 19. Nemzeti megtakar(cid:5)tÆs, nett(cid:2) 20. Nett(cid:2) tıketranszfer a k(cid:4)lf(cid:3)lddel szemben 21. A nemzet nett(cid:2) hitelnyœjtÆsa vagy nett(cid:2) hitelfelvØtele x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x (x) x x (x) x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 426 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet K(cid:2)d VÆltoz(cid:2)k listÆja BontÆs + Foly(cid:2)Æras `lland(cid:2) Æras NØpessØg, foglalkoztatÆs, munkavÆllal(cid:2)i j(cid:1)vedelem 22. NØpessØgre Øs foglalkoztatÆsra vonatkoz(cid:2) adatok a) (cid:10)ssznØpessØg (1 000 fı) b) MunkanØlk(cid:4)liek (1 000 fı) c) FoglalkoztatÆs, nemzeti Øs hazai fogalom (1000 fı) – (cid:3)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2) – munkavÆllal(cid:2) D. 1 D. 11 23. MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem, nemzeti Øs hazai fogalom a) Brutt(cid:2) bØrek Øs keresetek + Ha nincs bontÆs jelezve, az a teljes gazdasÆgot jelenti. ** A6 csak a hazai fogalom szerint. (x) ReÆlØrtØkben. A6 ** A6 ** A6 ** A6 ** x x 2. tÆbla – Fı aggregÆtumok ÆllamhÆztartÆs P. 1 KibocsÆtÆs P. 11 + P. 12 – Piaci kibocsÆtÆs Øs sajÆt vØgsı felhasznÆlÆsi cØlœ kibocsÆtÆs P. 13 P. 2 B. 1g K. 1 B. 1n D. 1 – EgyØb nem piaci kibocsÆtÆs Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs HozzÆadott ØrtØk, brutt(cid:4) `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse HozzÆadott ØrtØk, nett(cid:4) MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem, fizetett D. 29–D. 39 EgyØb termelØsi ad(cid:2)k, fizetett, m(cid:5)nusz egyØb megkapott termelØsi tÆmogatÆs B. 2n D. 2 D. 4 D. 3 D. 4 D. 41 Mßk(cid:5)dØsi eredmØny, nett(cid:4) TermelØsi Øs importad(cid:2)k, befizetett Tulajdonosi j(cid:3)vedelem, kapott Kifizetett tÆmogatÆsok Tulajdonosi j(cid:3)vedelem, kifizetett – Kamat D. 42 + D. 43 + D. 44 + D. 45 – EgyØb B. 5n D. 5 D. 61 D. 611 D. 612 D. 7 D. 5 D. 62 Elsıdleges j(cid:5)vedelmek egyenlege, nett(cid:4) Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem- Øs vagyonad(cid:2)k, befizetett TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok, befizetett – TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok – ImputÆlt tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok EgyØb foly(cid:2) transzferek, kapott Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem- Øs vagyonad(cid:2)k, kifizetett TermØszetbeni tÆrsadalmi transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb tÆrsadalmi juttatÆsok 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 427 D. 7 B. 6n P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 B. 8 K. 1 D. 9 D. 91 EgyØb foly(cid:2) transzferek, kifizetett RendelkezØsre Æll(cid:4) j(cid:5)vedelem, nett(cid:4) VØgsı fogyasztÆsi kiadÆs – EgyØni fogyasztÆsi kiadÆs – Kollekt(cid:5)v fogyasztÆsi kiadÆs A magÆnnyugd(cid:5)jpØnztÆrak nett(cid:2) vagyonvÆltozÆsa miatti korrekci(cid:2) Megtakar(cid:6)tÆs, nett(cid:4) `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse Tıketranszferek, kapott – TıkØre kivetett ad(cid:2)k D. 92 + D. 99 – EgyØb D. 9 P. 5 P. 51 Tıketranszferek, kifizetett Brutt(cid:2) felhalmozÆs – Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs P. 52 + P. 53 + K. 2 – KØszletvÆltozÆsok Øs ØrtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Øs nem ter- melt nem pØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k beszerzØse B. 9 Nett(cid:4) hitenyœjtÆs (+)/Nett(cid:4) hitelfelvØtel (–) 3. tÆbla – NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk – Øves feladat K(cid:2)d VÆltoz(cid:2)k listÆja BontÆs Foly(cid:2) Æras VÆltozatlan Æras HozzÆadott ØrtØk P. 1 P. 2 B. 1g K. 1 FelhalmozÆs P. 5 P. 51 P. 52 P. 53 1. KibocsÆtÆs alapÆron nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt 2. Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs piaci beszerzØsi Æron nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt 3. Brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØk alapÆron nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt 4. `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt 5. Brutt(cid:2) felhalmozÆs nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt a) Brutt(cid:2) Æll(cid:2)tıke-felhalmozÆs nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt b) KØszletvÆltozÆsok nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt c) (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt FoglalkoztatÆs Øs munkavÆllal(cid:2)i j(cid:1)vedelem, hazai fogalom 6. FoglalkoztatÆs nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt (1 000 fı) a) (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt b) MunkavÆllal(cid:2)k nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt c) Ledolgozott munka(cid:2)rÆk szÆma nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt (*) D. 1 D. 11 7. MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt a) BØrek Øs keresetek nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt (*) 2003-ig vÆlaszthat(cid:2). A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 x x x x x x x x x x x x x x 428 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 4. tÆbla – Export Øs import EU/harmadik orszÆgok szerint K(cid:2)d VÆltoz(cid:2)k listÆja BontÆs Foly(cid:2) Æras VÆltozatlan Æras P. 6 1. `ru- Øs szolgÆltatÆs export Teljes gazdasÆg a) EU-tagÆllamok b) Harmadik orszÆgok P. 7 2. `ru- Øs szolgÆltatÆs import a) EU-tagÆllamok b) Harmadik orszÆgok x x x x x x x x x x x x 5. tÆbla – HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa cØl szerint K(cid:2)d VÆltoz(cid:2)k listÆja P. 3 HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa cØl szerint BontÆs Foly(cid:2) Æras VÆltozatlan Æras COICOP kØt szÆm- jegyre x x 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 429 ) n e b m e n z n Ø p i t e z m e n ( t l Æ d i l o z s n o k m e n s Ø t l Æ d i l o z s n o k , ) t n Ø k n e t e l e v ß m i g Æ s a d z a g ( t n Ø k n o r o t k e z s k Æ l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø P – a l b Æ t. 6 l d (cid:3) f l (cid:4) K 2 S. k o s Æ t r a t z Æ H - o s Æ t r a t z Æ h s Ø ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n k e y n Ø m z Ø t n i ) H S I P N (. 5 1 S / 4 1 S. s Æ t r a t z Æ h m a l l ` k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P - m o l a d a s r Æ T i s Æ t (cid:5) s o t z i b k o p a l a - r o k n (cid:3) i y l e H t a z y n Æ m s Ø i t n o p z (cid:3) K i y n Æ m o t r a t t a z y n Æ m r o k 4 1 3 1 S. 3 1 3 1 S. / 1 1 3 1 S. 2 1 3 1 S. n e s e z s s (cid:10) s Ø k o g Æ s t e g Ø s y n e k Ø v e t - a s r Æ t (cid:2) t (cid:5) s o t z i B i y g (cid:4) z n Ø P ı t (cid:5) z s Ø g e i k k o p a l a j (cid:5) d g u y n ı z g Ø v k o t a l a l l Æ v b Ø y g E i y g (cid:4) z n Ø p k ı t (cid:5) t e v z (cid:3) k s i r Æ t e n o M i y g (cid:4) z n Ø p k e y n Ø m z Ø t n i n e s e z s s (cid:10) m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v 3 1 S. 5 2 1 S. 4 2 1 S. 3 2 1 S. 2 2 1 S / 1 2 1 S. 2 1 S. 1 1 S. A S E A F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 1 6 F. 2 6 F. 7 F. L F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 1 6 F. 2 6 F. 7 F. 9 B k o r o t k e z s l a s Ø k o r o t k e z S k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P i a s Æ z o t l Æ v - r e z s e b (cid:2) t t e n k (cid:1) z (cid:1) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P e s Ø z k o r (cid:5) p a p k Ø t r Ø i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e y n Ø v z s Ø R R D S s Ø y n a r a s i r Æ t e n o M k e t Ø t e b s Ø z n Ø p z s Ø K k e l e t i H z a e s Ø d e s e z s Ø r (cid:2) t t e n k o s Æ t r a t z Æ H a s Ø l (cid:2) b k o k Ø l a t r a t i s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø l (cid:2) b i a k Ø l a t r a t k o p a l a j (cid:5) d g u y n s Ø k a j (cid:5) d i s Æ t (cid:5) s o t z i b t t e t e z i f e b e r ı E l a k Ø l a t r a t k o r Æ k ı g g (cid:4) f e s Ø l (cid:4) r e m l e f (cid:2) t t e n k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K k o s Æ l o m Æ z s l e v (cid:5) t k a b Ø y g E k o r (cid:5) p a p k Ø t r Ø i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e y n Ø v z s Ø R k e t Ø t e b s Ø z n Ø p z s Ø K k e s Ø d e s e z s Ø r e k ı t s Ø k e y n Ø v z s Ø R k o k Ø l a t r a t i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B z a e s Ø d e s e z s Ø r (cid:2) t t e n k o s Æ t r a t z Æ H a s Ø l (cid:2) b k o k Ø l a t r a t i s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø l (cid:2) b i a k Ø l a t r a t k o p a l a j (cid:5) d g u y n s Ø k a j (cid:5) d i s Æ t (cid:5) s o t z i b t t e t e z i f e b e r ı E l i a k Ø l a t r a t k o r Æ k ı g g (cid:4) f - l e t i h (cid:2) t t e n / ) + ( s Æ t j œ y n l e t i h (cid:2) t t e N ) – ( l e t Ø v l e f a l m Æ z s k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k b Ø y g E k e s Ø d e s e z s Ø r e k ı t s Ø k e y n Ø v z s Ø R k o k Ø l a t r a t i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B k e l e t i H 430 ) n e b m e n z n Ø p i t e z m e n ( l d (cid:3) f l (cid:4) K k o s Æ t r a t z Æ H - o s Æ t r a t z Æ h s Ø ı t (cid:5) g e s t a k t i f o r p n o n k e y n Ø m z Ø t n i Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet HU 2 S. 5 1 S / 4 1 S. s Æ t r a t z Æ h m a l l ` k o t a l a l l Æ v i y g (cid:4) z n Ø P t l Æ d i l o z s n o k m e n s Ø t l Æ d i l o z s n o k , i e g e l r Ø m k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) k s Ø k (cid:1) z (cid:1) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P – a l b Æ t. 7 - m o l a d a s r Æ T i s Æ t (cid:5) s o t z i b k o p a l a - r o k n (cid:3) i y l e H t a z y n Æ m s Ø i t n o p z (cid:3) K i y n Æ m o t r a t t a z y n Æ m r o k n e s e z s s (cid:10) s Ø k o g Æ s k o p a l a j (cid:5) d g u y n - a s r Æ t (cid:2) t (cid:5) s o t z i B 4 1 3 1 S. 3 1 3 1 S. / 1 1 3 1 S. 2 1 3 1 S. 3 1 S. 5 2 1 S. i y g (cid:4) z n Ø P ı t (cid:5) z s Ø g e i k t e g Ø s y n e k Ø v e t - a l a l l Æ v ı z g Ø v k o t 4 2 1 S. b Ø y g E i y g (cid:4) z n Ø p k ı t (cid:5) t e v z (cid:3) k s i r Æ t e n o M i y g (cid:4) z n Ø p k e y n Ø m z Ø t n i n e s e z s s (cid:10) m e N i y g (cid:4) z n Ø p k o t a l a l l Æ v k o r o t k e z s l a s Ø k o r o t k e z S 3 2 1 S. 2 2 1 S / 1 2 1 S. 2 1 S. 1 1 S. A S E k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k s Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P i a s Æ z o t l Æ v. A F A. 1 F A. 2 F A. 3 F A. 4 F A. 5 F A. 6 F A k o r (cid:5) p a p k Ø t r Ø i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e y n Ø v z s Ø R k e s Ø d e s e z s Ø r e k ı t s Ø k e y n Ø v z s Ø R k o k Ø l a t r a t i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B k e l e t i H R D S s Ø y n a r a s i r Æ t e n o M k (cid:1) z (cid:1) k z s e i y g (cid:4) z n Ø P k e t Ø t e b s Ø z n Ø p z s Ø K. 1 6 F A l (cid:2) b i a k Ø l a t r a t k o p a l a j (cid:5) d g u y n z a e s Ø d e s e z s Ø r (cid:2) t t e n k o s Æ t r a t z Æ H a s Ø l (cid:2) b k o k Ø l a t r a t i s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø. 2 6 F A i a k Ø l a t r a t k o r Æ k ı g g (cid:4) f s Ø k a j (cid:5) d i s Æ t (cid:5) s o t z i b t t e t e z i f e b e r ı E l. 7 F A. L F A. 2 F A. 3 F A. 4 F A. 5 F A. 6 F A k o r (cid:5) p a p k Ø t r Ø i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e y n Ø v z s Ø R k e s Ø d e s e z s Ø r e k ı t s Ø k e y n Ø v z s Ø R k o k Ø l a t r a t i a k i n h c e t s Æ t (cid:5) s o t z i B k e l e t i H k o s Æ l o m Æ z s l e v (cid:5) t k a b Ø y g E k e t Ø t e b s Ø z n Ø p z s Ø K k e g Ø s t t e z e l e t (cid:1) K. 1 6 F A l (cid:2) b i a k Ø l a t r a t k o p a l a j (cid:5) d g u y n z a e s Ø d e s e z s Ø r (cid:2) t t e n k o s Æ t r a t z Æ H a s Ø l (cid:2) b k o k Ø l a t r a t i s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø. 2 6 F A. 7 F A 0 9 F B. s Ø k a j (cid:5) d i s Æ t (cid:5) s o t z i b t t e t e z i f e b e r ı E l i a k Ø l a t r a t k o r Æ k ı g g (cid:4) f a l m Æ z s k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) k b Ø y g E n o y g a v e k ı t (cid:2) t t e N 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 431 n e s e z s s (cid:10) - a m r a H k i d k o g Æ z s r o U E z A - m e n s Ø i z (cid:3) k t e z - e z e v r e z s k e t - Ø m z Ø t n i i e y n U E z A - a l l Æ g a t i a m - (cid:2) r u E z A i (cid:2) n U i a p l d (cid:3) f l (cid:4) K - k e z S a b r o t m e n s Ø k o s Æ t r a t z Æ H t a k o s Æ t r a t z Æ h - o r p n o n ı t (cid:5) g e s t l o r o s e b k e y n Ø m z Ø t n i t i f - a d a s r Æ T - z i b m o l i s Æ t (cid:5) s o t k o p a l a i y l e H - r o k n (cid:3) t a z y n Æ m - Æ m o t r a T i t n o p z (cid:3) K - r o k i y n t a z y n Æ m - r o k t a z y n Æ m - m a l l ` s Æ t r a t z Æ h i y g (cid:4) z n Ø P - a l a l l Æ v k o t k o t m e N i y g (cid:4) z n Ø p - a l a l l Æ v s e j l e T g Æ s a d z a g t n Ø k n o r o t k e z s k Æ l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø p m e N – a l b Æ t. 8 - l o z s s Ø k e k Ø m r e t / a l m Æ z s i s Ø l e m r e T. I - m Æ z s i m l e d e k s e r e k (cid:4) k l k o s Æ t a t l Æ g s Æ t Æ s c o b i K k o s Æ r r o F a j Æ l - o b i k œ l Ø c i s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v t Æ j a s s Æ t Æ s c s Æ t Æ s c o b i k i c a i P M I S I F – – – – - n e y g e k o s Æ t a g o m Æ t s Ø k (cid:2) d a k Ø m r e T s Æ t Æ s c o b i k i c a i p m e n b Ø y g E – t r o p m i s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø - k Ø m r e T t r o p m i s Æ t a t l Æ g l o z S t r o p m i k Ø m r e T – – s Æ r r o f s e z s s (cid:10) e g e l - l o z s s Ø k e k Ø m r e t / a l m Æ z s i s Ø l e m r e T. I a j Æ l m Æ z s i m l e d e k s e r e k (cid:4) k l k o s Æ t a t l Æ g s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o F s Æ l Æ n z s a h l e F M I S I F – a j t r o p x e k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e k Ø m r e T t r o p x e s Æ t a t l Æ g l o z S – t r o p x e k Ø m r e T – t t o d a Æ z z o h / k Ø m r e t i a z a h (cid:2) t t u r B (cid:2) t t u r b , k Ø t r Ø ı s l (cid:4) k k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e k Ø m r e T s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) e g e l n e y g e , k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o h / k Ø m r e t i a z a h (cid:2) t t e N e s Ø n e k k (cid:3) s c k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` (cid:2) t t e n 1 P. 1 1 P. 9 1 1 P. 2 1 P. 3 1 P. 7 P. 1 7 P. 2 7 P. 1 3 D – 1 2 D. 9 1 1 P. 2 P. 1 6 P. 2 6 P. g 1 B. 6 P. 1 1 B. 1 K n 1 B. 432 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet n e s e z s s (cid:10) - a m r a H k i d k o g Æ z s r o U E z A - m e n s Ø i z (cid:3) k t e z - e z e v r e z s k e t - Ø m z Ø t n i i e y n U E z A - a l l Æ g a t i a m - (cid:2) r u E z A i (cid:2) n U i a p l d (cid:3) f l (cid:4) K - k e z S a b r o t m e n s Ø k o s Æ t r a t z Æ H t a k o s Æ t r a t z Æ h - o r p n o n ı t (cid:5) g e s t l o r o s e b k e y n Ø m z Ø t n i t i f - a d a s r Æ T - z i b m o l i s Æ t (cid:5) s o t k o p a l a i y l e H - r o k n (cid:3) t a z y n Æ m - Æ m o t r a T i t n o p z (cid:3) K - r o k i y n t a z y n Æ m - r o k t a z y n Æ m - m a l l ` s Æ t r a t z Æ h i y g (cid:4) z n Ø P - a l a l l Æ v k o t k o t m e N i y g (cid:4) z n Ø p - a l a l l Æ v s e j l e T g Æ s a d z a g ). t y l o f ( t n Ø k n o r o t k e z s k Æ l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø p m e N – a l b Æ t. 8 a l m Æ z s e s Ø z e k t e l e k m e l e d e v (cid:3) J. 1 1. I I k o s Æ r r o F k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o h / k Ø m r e t i a z a h (cid:2) t t e N n 1 B. a l m Æ z s e s Ø z e k t e l e k m e l e d e v (cid:3) J. 1 1. I I t t e t e z i f , k (cid:2) d a t r o p m i s Ø i s Ø l e m r e T m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M s Æ l Æ n z s a h l e F s Æ r r o f s e z s s (cid:10) (cid:2) t t e n k a n s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – k e n i e y n Ø m z Ø t n i U E – k (cid:2) d a k Ø m r e T – k (cid:2) d a i s Ø l e m r e t b Ø y g E – l ı t i e y n Ø m z Ø t n i U E z a – t t o p a k , k o s Æ t a g o m Æ T k o s Æ t a g o m Æ t k Ø m r e T – l (cid:2) t s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – k o s Æ t a g o m Æ t i s Ø l e m r e t b Ø y g E – (cid:2) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) i s Æ t z s o l e m e l e d e v (cid:3) j s e g e l d ı s l E 2 1. I I a l m Æ z s k o s Æ r r o F. 1 D. 2 D 1 2 D. 9 2 D. 3 D 1 3 D. 9 3 D. n 2 B. (cid:2) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M n 2 B. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 433 n e s e z s s (cid:10) - a m r a H k i d k o g Æ z s r o U E z A - m e n s Ø i z (cid:3) k t e z - e z e v r e z s k e t - Ø m z Ø t n i i e y n U E z A - a l l Æ g a t i a m - (cid:2) r u E z A i (cid:2) n U i a p l d (cid:3) f l (cid:4) K - k e z S a b r o t m e n s Ø k o s Æ t r a t z Æ H t a k o s Æ t r a t z Æ h - o r p n o n ı t (cid:5) g e s t l o r o s e b k e y n Ø m z Ø t n i t i f - a d a s r Æ T - z i b m o l i s Æ t (cid:5) s o t k o p a l a i y l e H - r o k n (cid:3) t a z y n Æ m - Æ m o t r a T i t n o p z (cid:3) K - r o k i y n t a z y n Æ m - r o k t a z y n Æ m - m a l l ` s Æ t r a t z Æ h i y g (cid:4) z n Ø P - a l a l l Æ v k o t k o t m e N i y g (cid:4) z n Ø p - a l a l l Æ v s e j l e T g Æ s a d z a g ). t y l o f ( t n Ø k n o r o t k e z s k Æ l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø p m e N – a l b Æ t. 8 t t o p a k , k (cid:2) d a t r o p m i s Ø i s Ø l e m r e T m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M k (cid:2) d a k Ø m r e T – A (cid:6) H – – A (cid:6) H a k o m Æ v s Ø k (cid:2) d a t r o p m I – – l e v Ø l e t Ø v i k k o m Æ v t r o p m I – – – a s Ø ` (cid:6) H a , k (cid:2) d a t r o p m I – – – l e v Ø l e t Ø v i k k o m Æ v. 1 D. 2 D 1 2 D. 1 1 2 D. 2 1 2 D. 1 2 1 2 D. 2 2 1 2 D. l e v Ø l e t Ø v i k k (cid:2) d a t r o p m i z a s Ø A (cid:6) H a , k (cid:2) d a k Ø m r e T – – 4 1 2 D. k (cid:2) d a i s Ø l e m r e t b Ø y g E – t t e t e z i f i k , k o s Æ t a g o m Æ T m e l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u T l (cid:2) t s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – l (cid:2) t k o r o t k e z s s Æ m – – e r k e k Ø m r e t – b Ø y g e – 9 2 D. 3 D 1 3 D. 9 3 D. 4 D t a m a K – 1 4 D. e m l e d e v (cid:3) j t t o t z s o l e f k o t a l a l l Æ V – l (cid:2) t s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – l (cid:2) t k o r o t k e z s s Æ m – – l (cid:2) t s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – l (cid:2) t k o r o t k e z s s Æ m – – M I S I F – – 9 1 1 P. 2 4 D. e g Ø s e r e y n t t o t a g r o f a z s s i v s Ø t e t k e f e b e k ı t l i d (cid:3) f l (cid:4) k n e l t e v z (cid:3) K 3 4 D. l (cid:2) t s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – l (cid:2) t k o r o t k e z s s Æ m – – 434 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet n e s e z s s (cid:10) - a m r a H k i d k o g Æ z s r o U E z A - m e n s Ø i z (cid:3) k t e z - e z e v r e z s k e t - Ø m z Ø t n i i e y n U E z A - a l l Æ g a t i a m - (cid:2) r u E z A i (cid:2) n U i a p l d (cid:3) f l (cid:4) K - k e z S a b r o t m e n s Ø k o s Æ t r a t z Æ H t a k o s Æ t r a t z Æ h - o r p n o n ı t (cid:5) g e s t l o r o s e b k e y n Ø m z Ø t n i t i f - a d a s r Æ T - z i b m o l i s Æ t (cid:5) s o t k o p a l a i y l e H - r o k n (cid:3) t a z y n Æ m - Æ m o t r a T i t n o p z (cid:3) K - r o k i y n t a z y n Æ m - r o k t a z y n Æ m - m a l l ` s Æ t r a t z Æ h i y g (cid:4) z n Ø P - a l a l l Æ v k o t k o t m e N i y g (cid:4) z n Ø p - a l a l l Æ v s e j l e T g Æ s a d z a g ). t y l o f ( t n Ø k n o r o t k e z s k Æ l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø p m e N – a l b Æ t. 8 i s Æ t z s o l e m e l e d e v (cid:3) j s e g e l d ı s l E 2 1. I I a l m Æ z s s Æ l Æ n z s a h l e F l (cid:2) t s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – l (cid:2) t k o r o t k e z s s Æ m – – s Æ r r o f s e z s s (cid:10) e m l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u t k o s o n o d j a l u t y n Ø v t (cid:3) k i s Æ t (cid:5) s o t z i B – 4 4 D. k a j (cid:5) d i t e l r Ø B – 5 4 D. e m l e d e v (cid:3) j t t o t z s o l e f k o t a l a l l Æ V – k a n s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – k a n k o r o t k e z s s Æ m – – k a n s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – k a n k o r o t k e z s s Æ m – – M I S I F – – 9 1 1 P. 2 4 D. e g Ø s e r e y n t t o t a g r o f a z s s i v s Ø t e t k e f e b e k ı t l i d (cid:3) f l (cid:4) k n e l t e v z (cid:3) K – 3 4 D. k a n s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – k a n k o r o t k e z s s Æ m – e m l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u t k o s o n o d j a l u t y n Ø v t (cid:3) k i s Æ t (cid:5) s o t z i B – 4 4 D. k a j (cid:5) d i t e l r Ø B – 5 4 D. k a n s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – k a n k o r o t k e z s s Æ m – – m e l e d e v (cid:3) j i s o n o d j a l u T –. 4 D k a n s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – k a n k o r o t k e z s s Æ m – t a m a K – 1 4 D. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 435 n e s e z s s (cid:10) - a m r a H k i d k o g Æ z s r o U E z A - m e n s Ø i z (cid:3) k t e z - e z e v r e z s k e t - Ø m z Ø t n i i e y n U E z A - a l l Æ g a t i a m - (cid:2) r u E z A i (cid:2) n U i a p l d (cid:3) f l (cid:4) K - k e z S a b r o t m e n s Ø k o s Æ t r a t z Æ H t a k o s Æ t r a t z Æ h - o r p n o n ı t (cid:5) g e s t l o r o s e b k e y n Ø m z Ø t n i t i f - a d a s r Æ T - z i b m o l i s Æ t (cid:5) s o t k o p a l a i y l e H - r o k n (cid:3) t a z y n Æ m - Æ m o t r a T i t n o p z (cid:3) K - r o k i y n t a z y n Æ m - r o k t a z y n Æ m - m a l l ` s Æ t r a t z Æ h i y g (cid:4) z n Ø P - a l a l l Æ v k o t k o t m e N i y g (cid:4) z n Ø p - a l a l l Æ v s e j l e T g Æ s a d z a g ). t y l o f ( t n Ø k n o r o t k e z s k Æ l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø p m e N – a l b Æ t. 8 (cid:2) t t e n , e g e l n e y g e k e m l e d e v (cid:3) j s e g e l d ı s l e / m e l e d e v (cid:3) j i t e z m e n (cid:2) t t e N n 5 B. a s Æ t z s o l e s o g a l d o s Æ m k e m l e d e v (cid:3) J 2. I I s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) a l m Æ z s k o s Æ r r o F (cid:2) t t e n , e g e l n e y g e k e m l e d e v (cid:3) j s e g e l d ı s l e / (cid:2) t t e n , m e l e d e v (cid:3) j i t e z m e N n 5 B. k (cid:2) d a. b t s - n o y g a v , - m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) y l o F i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ T – k o s Æ l u r Æ j Æ z z o h k (cid:2) d a (cid:2) y l o f b Ø y g E – k (cid:2) d a m e l e d e v (cid:3) J –. 5 D 1 5 D. 9 5 D. 1 6 D. - Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t k e y l Ø m e z s t t o t a t z o k l a l g o f i a s Æ l u r k o s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t s e g e l y n Ø T – – 1 1 6 D. - Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r s e g e l y n Ø t k (cid:2) d a a k n u M – – – 1 1 1 6 D. i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t - z i b m o l a d a s r Æ t k (cid:2) l a l l Æ v a k n u M – – – 2 1 1 6 D. m e n a s Ø k (cid:2) z o k l a l l Æ v (cid:2) l l Æ n (cid:10) – – – 3 1 1 6 D. k o s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t t l Æ t u p m I – – 2 1 6 D. - a t t u j i m l a d a s r Æ t b Ø y g e i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e r - e f z s n a r t i m l a d a s r Æ t i n e b t e z s Ø m r e T – 2 6 D. k o s Æ t 436 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet n e s e z s s (cid:10) - a m r a H k i d k o g Æ z s r o U E z A - m e n s Ø i z (cid:3) k t e z - e z e v r e z s k e t - Ø m z Ø t n i i e y n U E z A - a l l Æ g a t i a m - (cid:2) r u E z A i (cid:2) n U i a p l d (cid:3) f l (cid:4) K - k e z S a b r o t m e n s Ø k o s Æ t r a t z Æ H t a k o s Æ t r a t z Æ h - o r p n o n ı t (cid:5) g e s t l o r o s e b k e y n Ø m z Ø t n i t i f - a d a s r Æ T - z i b m o l i s Æ t (cid:5) s o t k o p a l a i y l e H - r o k n (cid:3) t a z y n Æ m - Æ m o t r a T i t n o p z (cid:3) K - r o k i y n t a z y n Æ m - r o k t a z y n Æ m - m a l l ` s Æ t r a t z Æ h i y g (cid:4) z n Ø P - a l a l l Æ v k o t k o t m e N i y g (cid:4) z n Ø p - a l a l l Æ v s e j l e T g Æ s a d z a g ). t y l o f ( t n Ø k n o r o t k e z s k Æ l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø p m e N – a l b Æ t. 8 - e t e v (cid:3) k ı d e r e l (cid:2) b s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø m e N – k e s Ø l k a j (cid:5) d i s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø m e n (cid:2) t t e N – 1 7 D. 2 7 D. s Ø d (cid:3) k ß m t t (cid:4) y g e i z (cid:3) k t e z m e n (cid:2) y l o F – 4 7 D. (cid:2) y l o f i l (cid:4) l e b n o s Æ t r a t z Æ h m a l l ` – 3 7 D. k e r e f z s n a r t l (cid:2) t s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – l (cid:2) t k o r o t k e z s s Æ m – k e r e f z s n a r t (cid:2) y l o f b Ø y g E. 7 D l ı t i e y n Ø m z Ø t n i K E z a – – t Æ j a s k i d e y g e n l (cid:2) u p a l a n - P N G – – – s Æ r r o f ı r e s Æ r r o f s e z s s (cid:10) a s Æ t z s o l e s o g a l d o s Æ m k e m l e d e v (cid:3) J 2. I I a l m Æ z s s Æ l Æ n z s a h l e F. k (cid:2) d a. b t s - n o y g a v , - m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) y l o F l (cid:2) t s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – l (cid:2) t k o r o t k e z s s Æ m – – k (cid:2) d a (cid:2) y l o f b Ø y g E – k (cid:2) d a m e l e d e v (cid:3) J –. 5 D 1 5 D. 9 5 D. k e r e f z s n a r t (cid:2) y l o f b Ø y g E – 5 7 D. 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 437 n e s e z s s (cid:10) - a m r a H k i d k o g Æ z s r o U E z A - m e n s Ø i z (cid:3) k t e z - e z e v r e z s k e t - Ø m z Ø t n i i e y n U E z A - a l l Æ g a t i a m - (cid:2) r u E z A i (cid:2) n U i a p l d (cid:3) f l (cid:4) K - k e z S a b r o t m e n s Ø k o s Æ t r a t z Æ H t a k o s Æ t r a t z Æ h - o r p n o n ı t (cid:5) g e s t l o r o s e b k e y n Ø m z Ø t n i t i f - a d a s r Æ T - z i b m o l i s Æ t (cid:5) s o t k o p a l a i y l e H - r o k n (cid:3) t a z y n Æ m - Æ m o t r a T i t n o p z (cid:3) K - r o k i y n t a z y n Æ m - r o k t a z y n Æ m - m a l l ` s Æ t r a t z Æ h i y g (cid:4) z n Ø P - a l a l l Æ v k o t k o t m e N i y g (cid:4) z n Ø p - a l a l l Æ v s e j l e T g Æ s a d z a g ). t y l o f ( t n Ø k n o r o t k e z s k Æ l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø p m e N – a l b Æ t. 8 k e y l Ø m e z s t t o t a t z o k l a l g o f i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h - Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ T – 1 6 D. k o s k o s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t s e g e l y n Ø T – – 1 1 6 D. i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l - a d a s r Æ t s e g e l y n Ø t k (cid:2) d a a k n u M – – – 1 1 1 6 D. i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t - z i b m o l a d a s r Æ t k (cid:2) l a l l Æ v a k n u M – – – 2 1 1 6 D. m e n a s Ø k (cid:2) z o k l a l l Æ v (cid:2) l l Æ n (cid:10) – – – 3 1 1 6 D. k o s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t t l Æ t u p m I – – – 2 1 6 D. - a t t u j i m l a d a s r Æ t b Ø y g e i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e r - e f z s n a r t i m l a d a s r Æ t i n e b t e z s Ø m r e T – 2 6 D. k o s Æ t - e t e v (cid:3) k ı d e r e l (cid:2) b s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø m e N – k e s Ø l k a j (cid:5) d i s Æ t (cid:5) s o t z i b t e l Ø m e n (cid:2) t t e N – 1 7 D. 2 7 D. s Ø d (cid:3) k ß m t t (cid:4) y g e i z (cid:3) k t e z m e n (cid:2) y l o F – 4 7 D. (cid:2) y l o f i l (cid:4) l e b n o s Æ t r a t z Æ h m a l l ` – 3 7 D. k e r e f z s n a r t k e n i e y n Ø m z Ø t n i K E z a – – k a n k o r o t k e z s s Æ m – – k a n s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – k e r e f z s n a r t (cid:2) y l o f b Ø y g E. 7 D 438 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet n e s e z s s (cid:10) - a m r a H k i d k o g Æ z s r o U E z A - m e n s Ø i z (cid:3) k t e z - e z e v r e z s k e t - Ø m z Ø t n i i e y n U E z A - a l l Æ g a t i a m - (cid:2) r u E z A i (cid:2) n U i a p l d (cid:3) f l (cid:4) K - k e z S a b r o t m e n s Ø k o s Æ t r a t z Æ H t a k o s Æ t r a t z Æ h - o r p n o n ı t (cid:5) g e s t l o r o s e b k e y n Ø m z Ø t n i t i f - a d a s r Æ T - z i b m o l i s Æ t (cid:5) s o t k o p a l a i y l e H - r o k n (cid:3) t a z y n Æ m - Æ m o t r a T i t n o p z (cid:3) K - r o k i y n t a z y n Æ m - r o k t a z y n Æ m - m a l l ` s Æ t r a t z Æ h i y g (cid:4) z n Ø P - a l a l l Æ v k o t k o t m e N i y g (cid:4) z n Ø p - a l a l l Æ v s e j l e T g Æ s a d z a g ). t y l o f ( t n Ø k n o r o t k e z s k Æ l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø p m e N – a l b Æ t. 8 t Æ j a s k i d e y g e n l (cid:2) u p a l a n - P N G – – – s Æ r r o f ı r e k a n s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – k a n k o r o t k e z s s Æ m – – (cid:2) t t e n , m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R n 6 B. k e r e f z s n a r t (cid:2) y l o f b Ø y g E – 5 7 D. m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R. 1 4. I I a l m Æ z s a s Æ l Æ n z s a h l e f s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) k o s Æ r r o F (cid:2) t t e n , m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R (cid:2) t t e n k a r Æ t z n Ø p j (cid:5) d g u y n n Æ g a m A (cid:2) i c k e r r o k i t t a i m a s Æ z o t l Æ v n o y g a v m e l e d e v (cid:3) j (cid:2) l l Æ e r s Ø z e k l e d n e R. 1 4. I I a l m Æ z s a s Æ l Æ n z s a h l e f s Æ r r o f s e z s s (cid:10) s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f i n Ø y g E – s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f v (cid:5) t k e l l o K – s Æ l Æ n z s a h l e F (cid:2) t t e n k a r Æ t z n Ø p j (cid:5) d g u y n n Æ g a m A (cid:2) i c k e r r o k i t t a i m a s Æ z o t l Æ v n o y g a v n 6 B. 8 D 3 P. 1 3 P. 2 3 P. 8 D 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 439 n e s e z s s (cid:10) - a m r a H k i d k o g Æ z s r o U E z A - m e n s Ø i z (cid:3) k t e z - e z e v r e z s k e t - Ø m z Ø t n i i e y n U E z A - a l l Æ g a t i a m - (cid:2) r u E z A i (cid:2) n U i a p l d (cid:3) f l (cid:4) K - k e z S a b r o t m e n s Ø k o s Æ t r a t z Æ H t a k o s Æ t r a t z Æ h - o r p n o n ı t (cid:5) g e s t l o r o s e b k e y n Ø m z Ø t n i t i f - a d a s r Æ T - z i b m o l i s Æ t (cid:5) s o t k o p a l a i y l e H - r o k n (cid:3) t a z y n Æ m - Æ m o t r a T i t n o p z (cid:3) K - r o k i y n t a z y n Æ m - r o k t a z y n Æ m - m a l l ` s Æ t r a t z Æ h i y g (cid:4) z n Ø P - a l a l l Æ v k o t k o t m e N i y g (cid:4) z n Ø p - a l a l l Æ v s e j l e T g Æ s a d z a g ). t y l o f ( t n Ø k n o r o t k e z s k Æ l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø p m e N – a l b Æ t. 8 e g e l n e y g e ı s l (cid:4) k k (cid:2) i c k a z n a r t (cid:2) y l o F t t a i m k e r e f z s n a r t e k ı t s Ø s Æ t (cid:5) r a k a t g e m a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n A 1 1. I I I s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) (cid:2) t t e n a s Ø a s Æ z o t l Æ v k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) K n o y g a v s Æ t (cid:5) r a k a t g e m (cid:2) t t e N n 8 B. 2 1 B. k (cid:2) i c k a z n a r t (cid:2) y l o f / s Æ t (cid:5) r a k a t g e m (cid:2) t t e N n 8 B. e g e l n e y g e ı s l (cid:4) k l (cid:2) t s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – l (cid:2) t k o r o t k e z s s Æ m – k e r e f z s n a r t e k ı T. 9 D k (cid:2) d a e k ı T – 1 9 D. l (cid:2) t s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – l (cid:2) t k o r o t k e z s s Æ m – – l (cid:2) t s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – l (cid:2) t k o r o t k e z s s Æ m – – l (cid:2) t s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – l (cid:2) t k o r o t k e z s s Æ m – – s Æ t a g o m Æ t i s Æ z Æ h u r e B – 2 9 D. k e r e f z s n a r t e k ı t b Ø y g E – 9 9 D. a s Ø a s Æ z o t l Æ v s e z s s (cid:3) k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) K n o y g a v (cid:2) t t e n t t a i m k e r e f z s n a r t e k ı t s Ø s Æ t (cid:5) r a k a t g e m a s Æ z o t l Æ v n o y g a v (cid:2) t t e n A 1 1. I I I a s Æ z o t l Æ v y n Æ m o l l Æ z (cid:3) k z s E 440 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet n e s e z s s (cid:10) - a m r a H k i d k o g Æ z s r o U E z A - m e n s Ø i z (cid:3) k t e z - e z e v r e z s k e t - Ø m z Ø t n i i e y n U E z A - a l l Æ g a t i a m - (cid:2) r u E z A i (cid:2) n U i a p l d (cid:3) f l (cid:4) K - k e z S a b r o t m e n s Ø k o s Æ t r a t z Æ H t a k o s Æ t r a t z Æ h - o r p n o n ı t (cid:5) g e s t l o r o s e b k e y n Ø m z Ø t n i t i f - a d a s r Æ T - z i b m o l i s Æ t (cid:5) s o t k o p a l a i y l e H - r o k n (cid:3) t a z y n Æ m - Æ m o t r a T i t n o p z (cid:3) K - r o k i y n t a z y n Æ m - r o k t a z y n Æ m - m a l l ` s Æ t r a t z Æ h i y g (cid:4) z n Ø P - a l a l l Æ v k o t k o t m e N i y g (cid:4) z n Ø p - a l a l l Æ v s e j l e T g Æ s a d z a g ). t y l o f ( t n Ø k n o r o t k e z s k Æ l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø p m e N – a l b Æ t. 8 k a n s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – k a n k o r o t k e z s s Æ m – r e f z s n a r t e k ı T. 9 D k (cid:2) d a e k ı T – 1 9 D. k a n s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – k a n k o r o t k e z s s Æ m – – k a n s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – k a n k o r o t k e z s s Æ m – – s Æ t a g o m Æ t i s Æ z Æ h u r e B – 2 9 D. k e r e f z s n a r t e k ı t b Ø y g E – 9 9 D. k e r e f z s n a r t e k ı t s Ø s Æ t (cid:5) r a k a t g e M s Æ z o t l Æ v - n o y g a v (cid:2) t t e n i t t a i m a s Æ z o t l Æ v s e z s s (cid:3) y n Æ m o l l Æ z (cid:3) k z s E k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N 2 1. I I I a l m Æ z s e s Ø z r e z s e b (cid:2) t t e n a s Ø a s Æ z o t l Æ v k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) K n o y g a v k e r e f z s n a r t e k ı t s Ø s Æ t (cid:5) r a k a t g e M s Æ z o t l Æ v - n o y g a v (cid:2) t t e n i t t a i m k a n s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ – – k a n k o r o t k e z s s Æ m – –. 1 0 1 B. 1 0 1 B. a s Ø a s Æ z o t l Æ v s e z s s (cid:3) k e g Ø s t t e z e l e t (cid:3) K n o y g a v (cid:2) t t e n e s Ø n e k k (cid:3) s c k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l `. 1 K 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 441 n e s e z s s (cid:10) - a m r a H k i d k o g Æ z s r o U E z A - m e n s Ø i z (cid:3) k t e z - e z e v r e z s k e t - Ø m z Ø t n i i e y n U E z A - a l l Æ g a t i a m - (cid:2) r u E z A i (cid:2) n U i a p l d (cid:3) f l (cid:4) K - k e z S a b r o t m e n s Ø k o s Æ t r a t z Æ H t a k o s Æ t r a t z Æ h - o r p n o n ı t (cid:5) g e s t l o r o s e b k e y n Ø m z Ø t n i t i f - a d a s r Æ T - z i b m o l i s Æ t (cid:5) s o t k o p a l a i y l e H - r o k n (cid:3) t a z y n Æ m - Æ m o t r a T i t n o p z (cid:3) K - r o k i y n t a z y n Æ m - r o k t a z y n Æ m - m a l l ` s Æ t r a t z Æ h i y g (cid:4) z n Ø P - a l a l l Æ v k o t k o t m e N i y g (cid:4) z n Ø p - a l a l l Æ v s e j l e T g Æ s a d z a g ). t y l o f ( t n Ø k n o r o t k e z s k Æ l m Æ z s i y g (cid:4) z n Ø p m e N – a l b Æ t. 8 - a l e s Ø k e n Ø s Ø z r e z s e b k a y g r Æ t k Ø t r (cid:6) – e g e l n e y g e k a n Æ s Æ d k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e n t l e m r e t m e N - n e y g e k a n Æ s Æ d a l e s Ø k e n Ø s Ø z r e z s e b e g e l - Ø v l e f l e t i h (cid:2) t t e n / ) + ( s Æ t j œ y n l e t i h (cid:2) t t e N ) – ( l e t a s Æ z o t l Æ v s e z s s (cid:3) k (cid:3) z (cid:3) k z s E s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r B – k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø K – k (cid:3) z (cid:3) k z s e i y g (cid:4) z n Ø p m e N 2 1. I I I a l m Æ z s e s Ø z r e z s e b a s Æ z o t l Æ v k (cid:3) z (cid:3) k z s E s Æ z o m l a h l e f (cid:2) t t u r B 1 5 P. 5 P. 2 5 P. 3 5 P. 2 K. 9 B 442 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 9. tÆbla – RØszletes ad(cid:2)bevØtel szektoronkØnt SNA-k(cid:2)d `llamhÆz- tartÆs K(cid:3)zponti kormÆnyzat TartomÆnyi kormÆnyzat Helyi (cid:3)nkor- mÆnyzat TÆrsadalom- biztos(cid:5)tÆsi alapok Az EU intØzmØnyei (cid:10)sszesen – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – RØszletes ad(cid:2)bevØtel szektoronkØnt Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k. J(cid:3)vedelemad(cid:2)k D. 5 D. 51 D. 51a EgyØni vagy hÆztartÆsi j(cid:3)vedelemad(cid:2)k Æ D. 51b VÆllalati j(cid:3)vedelemad(cid:2)k Æ D. 51c TıkenyeresØg-ad(cid:2)k Æ D. 51d A lott(cid:2) vagy szerencsejÆtØk nyeremØnyre kivetett ad(cid:2)k Æ D. 59 EgyØb foly(cid:2) ad(cid:2)k D. 59. 1 TıkØre kivetett foly(cid:2) ad(cid:2)k D. 59. 1a F(cid:3)ldre Øs Øp(cid:4)letekre kivetett foly(cid:2) ad(cid:2)k Æ D. 59. 1b Nett(cid:2) vagyonra kivetett foly(cid:2) ad(cid:2)k Æ D. 59. 1c EgyØb eszk(cid:3)z(cid:3)kre kivetett foly(cid:2) ad(cid:2)k Æ D. 59. 2 K(cid:4)l(cid:3)nfØle foly(cid:2) ad(cid:2)k D. 59. 2a Fejad(cid:2)k Æ D. 59. 2b K(cid:4)l(cid:3)nfØle foly(cid:2) ad(cid:2)k Æ D. 59. 2c HÆztartÆsok bizonyos engedØlyek megszerzØse ØrdekØben teljes(cid:5)tett kifizetØsei Æ D. 59. 2d Nemzetk(cid:3)zi gazdasÆgi mßveletek ad(cid:2)i Æ D. 2 D. 21 TermelØsi Øs importad(cid:2)k TermØkad(cid:2)k D. 211 HozzÆadott ØrtØk t(cid:5)pusœ ad(cid:2)k Æ D. 212 Importad(cid:2)k Øs vÆmok, a H(cid:6)A kivØtelØvel D. 2121 Importad(cid:2)k Æ D. 2122 Importad(cid:2)k, a H(cid:6)A Øs a vÆmok kivØtelØvel D. 2122a `ltalÆnos ØrtØkes(cid:5)tØsi vagy forgalmi ad(cid:2)k Æ D. 2122b J(cid:3)vedØki ad(cid:2)k Æ D. 2122c MeghatÆrozott szolgÆltatÆsokra kivetett ad(cid:2)k Æ 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 443 SNA-k(cid:2)d `llamhÆz- tartÆs K(cid:3)zponti kormÆnyzat TartomÆnyi kormÆnyzat Helyi (cid:3)nkor- mÆnyzat TÆrsadalom- biztos(cid:5)tÆsi alapok Az EU intØzmØnyei (cid:10)sszesen D. 2122d Importmonop(cid:2)liumok nyeresØge Æ D. 2122e T(cid:3)bbes valutaÆrfolyamb(cid:2)l eredı ad(cid:2)k Æ D. 214 TermØkad(cid:2)k, a H(cid:6)A Øs az importad(cid:2)k kivØtelØvel D. 214a `ltalÆnos ØrtØkes(cid:5)tØsi vagy forgalmi ad(cid:2)k Æ D. 214b J(cid:3)vedØki ad(cid:2)k Æ D. 214c MeghatÆrozott szolgÆltatÆsok ad(cid:2)ja Æ D. 214d PØnz(cid:4)gyi Øs tıkemßveletekre kivetett ad(cid:2)k Æ D. 214e FiskÆlis monop(cid:2)liumok nyeresØge D. 29 D. 29a D. 29b Æ EgyØb termelØsi ad(cid:2)k BØrt(cid:3)megre Øs munkaerıre kivetett ad(cid:2)k Æ F(cid:3)ldre, Øp(cid:4)letekre vagy mÆs Øp(cid:5)tmØnyekre kivetett ismØtlıdı ad(cid:2)k Æ D. 29c (cid:7)zleti Øs szakmai engedØlyek Æ D. 29d `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k hasznÆlatÆra vagy mÆs tevØkenysØ- gekre kivetett ad(cid:2)k Æ D. 29e BØlyegad(cid:2)k Æ D. 29f K(cid:3)rnyezetszennyezØsi ad(cid:2)k Æ D. 29g Nemzetk(cid:3)zi gazdasÆgi mßveletekre kivetett ad(cid:2)k Æ D. 91 D. 91a Tıkead(cid:2)k TıkeilletØkek Æ D. 91b Tıketranszferre kivetett ad(cid:2)k Æ (cid:10)sszes ad(cid:2)bevØtel D. 611 TØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok D. 6111 – Munkaad(cid:2)k tØnyleges tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 6112 – Munkaad(cid:2)k tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsai D. 6113 (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k Øs a nem foglalkoztatott szemØlyek tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi jÆrulØkai (cid:10)sszes ad(cid:2) Øs tÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆs bevØtel – – – – – – – – – 444 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 10. tÆbla – TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazatok Øs rØgi(cid:2)k szerint (NUTS II), foly(cid:2) Æron K(cid:2)d VÆltoz(cid:2)k listÆja BontÆs t + h(cid:2) B1. g B1. g D. 1 P. 51 1. 2. Brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØk alapÆron Brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØk alapÆron 3. MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem 4. 5. Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs FoglalkoztatÆs – (cid:10)sszesen – MunkavÆllal(cid:2)k A17 – A17 A17 A17 A17 24 18 24 24 24 24 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 445 s Æ d a i k s e z s s (cid:10) r e f z s n a r t e k ı T ) t l Æ d i l o z s n o k ( (cid:2) t t u r B s Æ z o m l a h l e f (cid:2) y l o f b Ø y g E k e r e f z s n a r t i n e b t e z s Ø m r e T - z s n a r t i m l a d a s r Æ t i l (cid:4) v (cid:5) k n e k e r e f i s o n o d j a l u T m e l e d e v (cid:3) j ) t l Æ d i l o z s n o k ( i m l a d a s r Æ t b Ø y g e ) t l Æ d i l o z s n o k ( k o s Æ t a t t u j k o s Æ t a g o m Æ T : l ı b b E i (cid:2) l a l l Æ v a k n u m m e l e d e v (cid:3) j i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V s Æ d a i k. 9 D 5 P. 7 D 2 6 D. 4 D. 3 D. 1 D 3 P. t n i r e z s (cid:2) i c k n u f i a s Æ d a i k s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ A – a l b Æ t. 1 1 - a t l Æ g l o z s s Ø k e y g (cid:4) i t Ø l (cid:2) j s Ø g Æ s n o t z i b s i l Æ i c o z S s Æ t a t l Æ g l o z s s Æ k a L k o s Æ t k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e y g (cid:4) a i g r e n e s Ø g a y n a ı l e z (cid:4) T s Ø k e y g (cid:4) i s Æ l l a v s Ø s i l Æ r u t l u k , (cid:2) t a t z o k a r (cid:2) z S k o s Æ t a t l Æ g l o z s k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e y g (cid:4) i m l e d Ø V k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e y g (cid:4) i s Æ t a t k O k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø y g (cid:4) g Ø s z s Ø g E g Æ s n o t z i b z (cid:3) k s Ø d n e r z (cid:3) K s Æ t a g z a g i z (cid:3) k s o n Æ l a t l `. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9 N E S E Z S S (cid:10) s Ø i t a z s Æ l a h , i s Æ d o k l Æ d z a g ı d r e , i g Æ s a d z a g ı z e M. 0 1 k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e y g (cid:4) i t a z s Æ d a v - o g l o d l e f ; l e v Ø l e t Ø v i k k o g a y n a ı l e z (cid:4) t a k o s Æ t a t i i r a p ı t (cid:5) p Ø , k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e y g (cid:4) i r a p (cid:2) z i - l Æ g l o z s s Ø k e y g (cid:4) - s Æ r r o f ı r e i y n Æ v s Æ s Ø i t a z s Æ y n Æ B. 1 1 k e y g (cid:4) k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e y g (cid:4) i s Ø l z (cid:3) v Æ t s Ø i s Æ t (cid:5) l l Æ z S k o s Æ t a t l Æ g l o z s s Ø k e y g (cid:4) i g Æ s a d z a g b Ø y g E k o s Æ d a i k t l o r o s e b m e n t n i r e z s t r o p o s c ı F. 2 1. 3 1. 4 1 446 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 12. tÆbla – TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazatok Øs rØgi(cid:2)k szerint (NUTS III), foly(cid:2) Æron K(cid:2)d VÆltoz(cid:2)k listÆja B1. g 1. Brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØk alapÆron 2. FoglalkoztatÆs – (cid:10)sszesen – MunkavÆllal(cid:2)k BontÆs A3 A3 A3 t + h(cid:2) 24 18 18 13. tÆbla – HÆztartÆsok szÆmlÆi rØgi(cid:2)k szerint (NUTS II), foly(cid:2) Æron HÆztartÆsok elsıdleges j(cid:5)vedelemelosztÆsi szÆmlÆja D. 4 Tulajdonosi j(cid:3)vedelem B. 2/B. 3 Mßk(cid:3)dØsi eredmØny/vegyes j(cid:3)vedelem FelhasznÆlÆs ForrÆsok B. 5 Elsıdleges j(cid:3)vedelem D. 1 D. 4 MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem Tulajdonosi j(cid:3)vedelem HÆztartÆsok mÆsodlagos j(cid:5)vedelmek elosztÆsa szÆmlÆja FelhasznÆlÆs ForrÆsok Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyon- stb. ad(cid:2)k TÆrsadalombiztos(cid:5)tÆsi hozzÆjÆrulÆsok B. 5 D. 62 Elsıdleges j(cid:3)vedelem TermØszetbeni transzfereken k(cid:5)v(cid:4)li egyØb tÆrsa- dalmi juttatÆsok EgyØb foly(cid:2) transzferek RendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem D. 7 EgyØb foly(cid:2) transzferek D. 5 D. 61 D. 7 B. 6 14. tÆbla – `ll(cid:2)eszk(cid:1)z-ÆllomÆny a teljes gazdasÆgban, illetve termØkenkØnt, Pi3 K(cid:2)d AN. 11 VÆltoz(cid:2)k listÆja `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k BontÆs Pi3 10/2. k(cid:3)tet s i t s Æ t (cid:3) k a l a t Æ ı n Ø t r (cid:1) t Æ r r Æ l e t Ø v a e v t r Ø e l e b , n o r Æ p a l a a l b Æ t s Æ r r o F – a l b Æ t. 5 1 (cid:2) d n a l l Æ s Ø (cid:2) y l o f : k a r ` 0 6 = m , 0 6 = n HU s Æ r r o f s e z s s (cid:10) l a s s Æ t a g n o r Æ l e t Ø v t t e t n e k k (cid:3) s c - o m Æ t k Ø m r e T ) 7 ( k (cid:2) d a ) 6 ( ) 5 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( i m l e d e k s e r e K i s Æ t (cid:5) l l Æ z s s Ø k e s Ø r r Æ s Æ r r o f s e z s s (cid:10) n o r Æ p a l a n o s Æ t i r a p F I C t r o p m I ) 1 ( R n Æ ) E C A N ( k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e N Æ 4 3 2 1 Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 447 0 0 0 0 0 ) 3 ( t n Ø k n o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n s Æ t Æ s c o b i k s e j l e T ) 2 ( l (cid:4) l e b l (cid:4) v (cid:5) k n - U E n - U E ) a ) b - n o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n s Ø t n Ø k n e k Ø m r e t s Æ t Æ s c o b K i n o r Æ p a l a t n Ø k ) 1 ( 1 2 3 4. m k e k Ø m r e T ) A P C ( s Æ t Æ s c o b i k i c a i p m e n b Ø y g E a r s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v t Æ j a S ) k e l e t Ø t s (cid:2) i c k e r r o K ( : l ı b b e , n e s e z s s (cid:10) s Æ t Æ s c o b i k i c a i P ) 1 ( R 448 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet k a y g r Æ t k Ø t r Ø s Ø k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø k l (cid:4) l e b n - U E l (cid:4) v (cid:5) k n - U E – – t r o p x e ) e ) f s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r b ) d ) 5 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 3 ( R s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 1 ( R n Æ ) E C A N ( k o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e N Æ 3 2 1 ) t t (cid:4) y g e l a v - ) a , 2 1 + t ( H S I P N s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ k o s Æ t r a t z Æ h ) a ) b ) c : s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V : n o r Æ l e t Ø v s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V s Æ z o m l a h l e f (cid:2) t t u r B t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ l e t Ø v s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o F t n Ø k n o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n s Ø ) 1 ( n o r Æ l e t Ø v a l b Æ t s Æ l Æ n z s a h l e F – a l b Æ t. 6 1 (cid:2) d n a l l Æ s Ø (cid:2) y l o f : k a r ` 0 6 = m , 0 6 = n s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) t n Ø k n o s u p (cid:5) t s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v s e z s s (cid:10) i g Æ s a d z a g t e z m e n s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:10) ) 2 ( t n Ø k n o t a z a g Æ 1 2 3 4. m k e k Ø m r e T ) A P C ( m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M ) k e l e t Ø t s (cid:2) i c k e r r o K ( ) 1 ( R i g Æ s a d z a g t e z m e n i ı v e t e z s s (cid:3) k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H t n Ø k n o t a z a g Æ t n Ø k n o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H - n o t a z a g Æ i g Æ s a d z a g t e z m e n n o r Æ p a l a s Æ t Æ s c o b K i t n Ø k ) 3 ( ) 4 ( ) 5 ( i a s Æ l u r Æ j Æ z z o h i s Æ t (cid:5) s o t z i b m o l a d a s r Æ t k (cid:2) d a a k n u M e s Ø n e k k (cid:3) s c k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` k (cid:2) d a i s Ø l e m r e t (cid:2) t t e n b Ø y g E (cid:2) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 3 ( R 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 449 ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 5 ( ) 3 ( R ) 4 ( ) t n Ø k n e k Ø m r e t ( n o r Æ p a l a a l b Æ t t u p t u o - t u p n i s u k i r t e m m i z S – a l b Æ t. 7 1 (cid:2) d n a l l Æ s Ø (cid:2) y l o f : k a r ` s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 3 ( : n o r Æ p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V : s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V k o s Æ t r a t z Æ h H S I P N s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ ) a ) b ) c : s Æ z o m l a h l e f (cid:2) t t u r B k a y g r Æ t k Ø t r Ø s Ø k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø k s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r b l (cid:4) l e b n - U E l (cid:4) v (cid:5) k n - U E – – t r o p x e ) d ) e ) f 0 6 = n ) 1 ( R ) 2 ( n Æ ) A P C ( k Ø m r e T ) 1 ( Æ 3 2 1 - Ø m r e t s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s a r Æ p a l A t n Ø k n e k ) 1 ( 1 2 3. m k e k Ø m r e T ) A P C ( n o r Æ p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) t n Ø k n o s u p (cid:5) t n o r Æ p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V n o r Æ p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:10) ) 2 ( ) 1 ( R t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ l e t Ø v s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) , t n Ø k n e k Ø m r e t s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v s e z s s (cid:10) , n o r Æ l e t Ø v s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:10) ) 4 ( (cid:2) d a k Ø m r e t (cid:2) t t e n s e z s s (cid:10) s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v a k (cid:2) d a k Ø m r e t (cid:2) t t e N - n e k Ø m r e t k (cid:2) d a t t e t e v i k e r k e k Ø m r e t (cid:2) t t e N ) 3 ( t n i r e z s a s u p (cid:5) t t n Ø k n o r Æ l e t Ø v t n Ø k n e k Ø m r e t t n Ø k n e k Ø m r e t i ı v e t e z s s (cid:3) k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H ) 5 ( t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ p a l a s Æ t Æ s c o b K i t n Ø k n e k Ø m r e t n o s Æ t i r a p F I C t r o p m I t n Ø k n e k Ø m r e t k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ p a l a s Æ r r o F ) 6 ( ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( ) 0 1 ( e s Ø n e k k (cid:3) s c k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` (cid:2) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M (cid:2) d a i s Ø l e m r e t (cid:2) t t e n b Ø y g E m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M ) – ( k o s Æ t a g o m Æ t k Ø m r e T k (cid:2) d a k Ø m r e T ) 3 ( + ) 1 ( R ) 5 ( R + ) 3 ( + ) 1 ( R ) 5 ( R t r o p m I ) 8 ( + ) 7 ( s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` y n Æ m o l l Æ - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` i t u p n ı r e a k n u M 450 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 5 ( ) 3 ( R ) 4 ( s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ) 3 ( (cid:2) d n a l l Æ s Ø (cid:2) y l o f : k a r ` 0 6 = n ) 1 ( R ) 2 ( n Æ ) A P C ( k Ø m r e T ) 1 ( Æ 3 2 1 ) t n Ø k n e k Ø m r e t ( n o r Æ p a l a a r s Æ t Æ s c o b i k i a z a h a l b Æ t t u p t u o - t u p n i s u k i r t e m m i z S – a l b Æ t. 8 1 s Æ t Æ s c o b i k i a z a h s e z s s (cid:10) a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v s Æ t Æ s c o b i k i a z a H t r o p m i s e z s s (cid:10) F I C , a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v k e k Ø m r e t t l Æ t r o p m I - l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:3) s Æ t Æ s c o b i k i a z a H t n Ø k n e k Ø m r e t a s Æ l Æ n z s a h F I C , t n Ø k n e k Ø m r e t a s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:3) k e k Ø m r e t t l Æ t r o p m i z A (cid:2) d a k Ø m r e t (cid:2) t t e n s e z s s (cid:10) - Ø m r e t (cid:2) t t e n t t e t e v i k a r s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V (cid:2) t t e n t t e t e v i k a r s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o F k (cid:2) d a k t n Ø k n e k Ø m r e t k (cid:2) d a k Ø m r e t s Æ l Æ n z s a h l e f s e z s s (cid:10) t n Ø k n o s u p (cid:5) t s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v s e z s s (cid:10) n o r Æ l e t Ø v s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:10) t n Ø k n e k Ø m r e t ) 2 ( ) 3 ( ) 4 ( ) 5 ( k a y g r Æ t k Ø t r Ø s Ø k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø k s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r b l (cid:4) l e b n - U E l (cid:4) v (cid:5) k n - U E – – t r o p x e ) d ) e ) f : n o r Æ p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v : a r s Æ t Æ s c o b i k i a z a H : s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ k o s Æ t r a t z Æ h H S I P N ) a ) b ) c : s Æ z o m l a h l e f (cid:2) t t u r B s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f : a r s Æ t Æ s c o b i k i a z a H t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ p a l a ) 1 ( 1 2 3. n t n Ø k n e k Ø m r e t i ı v e t e z s s (cid:3) k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H ) 6 ( t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ p a l a s Æ t Æ s c o b K i t n Ø k n e k Ø m r e t k Ø t r Ø t t o d a Æ z z o H ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( k e k Ø m r e T ) A P C ( a s Æ l Æ n z s a h l e f k e k Ø m r e t t l Æ t r o p m I ) 1 ( R e s Ø n e k k (cid:3) s c k Ø t r Ø k (cid:3) z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` (cid:2) t t e n , y n Ø m d e r e i s Ø d (cid:3) k ß M (cid:2) d a i s Ø l e m r e t (cid:2) t t e n b Ø y g E m e l e d e v (cid:3) j i (cid:2) l a l l Æ v a k n u M ) 6 ( R + ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( R s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` y n Æ m o l l Æ - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l ` i t u p n ı r e a k n u M ) 6 ( R k (cid:2) d a k Ø m r e t (cid:2) t t e N ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( R 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 451 ) 3 ( R + ) 1 ( R ) 5 ( ) 3 ( R ) 4 ( ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( 0 6 = n ) 1 ( R n Æ ) A P C ( k Ø m r e T Æ 3 2 1 F I C , ) t n Ø k n e k Ø m r e t ( n o r Æ p a l a a r t r o p m i a l b Æ t t u p t u o - t u p n i s u k i r t e m m i z S – a l b Æ t. 9 1 (cid:2) d n a l l Æ s Ø (cid:2) y l o f : k a r ` : n o r Æ p a l a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø V : s Æ d a i k i s Æ t z s a y g o f ı s g Ø V : a r t r o p m I s Æ t r a t z Æ h m a l l Æ k o s Æ t r a t z Æ h H S I P N ) a ) b ) c : s Æ z o m l a h l e f (cid:2) t t u r B k a y g r Æ t k Ø t r Ø s Ø k o s Æ z o t l Æ v t e l z s Ø k s Æ z o m l a h l e f - z (cid:3) k z s e (cid:2) l l Æ (cid:2) t t u r b l (cid:4) l e b n - U E l (cid:4) v (cid:5) k n - U E – – t r o p x e ) d ) e ) f s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f : a r t r o p m I ) t n Ø k n e k Ø m r e t ( n o r Æ p a l a ) 1 ( 1 2 3. n k e k Ø m r e T ) A P C ( t r o p m i s e z s s (cid:10) n o r Æ p a l a a s Æ l Æ n z s a h l e f ı s g Ø v t r o p m I a s Æ l Æ n z s a h l e f ı l e m r e t (cid:2) y l o f s e z s s (cid:3) t r o p m I t n Ø k n e k Ø m r e t n o r Æ p a l a ) 2 ( ) 1 ( R 452 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 20. tÆbla – `ll(cid:2)eszk(cid:1)z(cid:1)k keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs termØk szerint NemzetgazdasÆgi Ægazatok: A31 NACE Rev. 1 TermØkek: VÆltoz(cid:2)k: `rak: Pi3 CPA `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k, brutt(cid:2) `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k, nett(cid:2) Foly(cid:2) p(cid:2)tlÆsi k(cid:3)ltsØg Beker(cid:4)lØsi ØrtØk `lland(cid:2) p(cid:2)tlÆsi k(cid:3)ltsØg 21. tÆbla – TermelØsi szÆmla keretosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs szektor szerint NemzetgazdasÆgi Ægazatok: A60 NACE Rev. 1 Szektorok: S11 S12 S13 S14 S15 VÆltoz(cid:2)k: KibocsÆtÆs – – – Piaci SajÆt vØgsı felhasznÆlÆsra EgyØb nem piaci Foly(cid:2) termelıfelhasznÆlÆs Brutt(cid:2) hozzÆadott ØrtØk – MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem – EgyØb termelØsi ad(cid:2)k Øs tÆmogatÆsok egyenlege – Mßk(cid:3)dØsi eredmØny, nett(cid:2) – `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse `rak: Foly(cid:2) 22. tÆbla – Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:1)z-felhalmozÆs keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazatok Øs termØk szerint NemzetgazdasÆgi Ægazatok: A31 NACE Rev. 1 TermØkek: VÆltoz(cid:2)k: `rak: P60 CPA Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs Foly(cid:2) Øs Ælland(cid:2) 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 453 23. tÆbla – Visszamenıleges szÆm(cid:3)tÆsok (cid:11)jraszÆm(cid:5)tÆsra elıirÆnyzott tÆblÆk (cid:6)ves NegyedØves Idıszakok AdatszolgÆltatÆs Idıszakok AdatszolgÆltatÆs 1. tÆbla: Fı aggregÆtumok 1970–1987. 1999. december 1980–1987. 1999. december 1988–1994. 1999. Æprilis 1988–1994. 1999. Æprilis 2. tÆbla: Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs 1970–1994. 1999. december 3. tÆbla: NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk 1970–1994. 2000. december 5. tÆbla: HÆztartÆsi vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs cØl szerint 1980–1994. 2000. december 8. TÆbla: Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt 1990–1994. 1999. december 1980–1989. 2000. december 11. TÆbla: `llamhÆztartÆsi kiadÆsok funkci(cid:2)nkØnt 1990–1994. 2001. december Fı aggregÆtumok, Øves Fı aggregÆtumok, Øves Fı aggregÆtumok, Øves Fı aggregÆtumok, negyedØves Fı aggregÆtumok, negyedØves 1 1 1 1 1 1 2 2 3 3 5 454 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet AZ „ESA 95” K(cid:7)RD(cid:6)˝V KERET(cid:7)BEN SZOLG`LTATAND(cid:5) T`BL`KRA VONATKOZ(cid:5) ELT(cid:7)R(cid:7)SEK ORSZ`GONK(cid:7)NT 1. AUSZTRIA 1. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma TÆbla EltØrØs Fı aggregÆtumok, negyedØves KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1988–94. Øvek 2000. decemberre leadand(cid:2)k Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1970–1987. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 2005 Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1988–1994. Øvekre 2000 decembe- rØre leadand(cid:2) Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1980–1987. Øvekre nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 2005 -ig 1999 2000 1999 2000 Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1988–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1988–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa cØl szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1988–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani 1999 2005 1999 2005 2005 11 `llamhÆztartÆsi kiadÆs funkci(cid:2) szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1990–1994. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 2005 12 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS III, A3 Elsı adatszolgÆltatÆs: 2002 13 HÆztartÆsi szÆmlÆk rØgi(cid:2)k szerint, NUTS II Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 15 AlapÆras forrÆstÆbla, beleØrtve a vØtelÆrra t(cid:3)rtØnı Ætalak(cid:5)tÆst, A60 (cid:1) P60 Elsı adatszolgÆltatÆs: 2003 Øs csak kØtØvente 16 ForrÆstÆbla vØtelÆron, A60 (cid:1) P60 Elsı adatszolgÆltatÆs: 2003 Øs csak kØtØvente 17 Szimmetrikus input-output tÆbla alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Elsı adatszolgÆltatÆs: 2003 18 19 Szimmetrikus input-output tÆbla hazai kibocsÆtÆsra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Elsı adatszolgÆltatÆs: 2003 Szimmetrikus input-output tÆbla importra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Elsı adatszolgÆltatÆs: 2003 2002 2005 2003 2003 2003 2003 2003 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 455 1. 2. A tÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 3 8 8 8 Fı aggregÆtumok, negyedØves EgyØni fogyasztÆsi kiadÆs Nem szÆm(cid:5)tand(cid:2) Fı aggregÆtumok, negyedØves Kollekt(cid:5)v fogyasztÆsi kiadÆs Nem szÆm(cid:5)tand(cid:2) Fı aggregÆtumok, negyedØves HÆztartÆsok tØnyleges fogyasztÆsa Nem szÆm(cid:5)tand(cid:2) Fı aggregÆtumok, negyedØves (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem szÆm(cid:5)tand(cid:2) Fı aggregÆtumok, negyedØves (cid:10)ssznØpessØg KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves EgyØni fogyasztÆsi kiadÆs KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves Kollekt(cid:5)v fogyasztÆsi kiadÆs KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves HÆztartÆsok tØnyleges fogyasztÆsa KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Elsı adatszolgÆltatÆs: 2003 Fı aggregÆtumok, Øves (cid:10)ssznØpessØg KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap TÆblÆk nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse nemzetgaz- dasÆgi Ægazat vagy szektor szerint Elsı adatszolgÆltatÆs: 2002 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt VÆllalatok tulajdonos szerinti bontÆsa Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt MagÆnhÆztartÆsok csoportok szerinti bon- tÆsa Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 16 18 VØtelÆras felhasznÆlÆstÆbla, A60 (cid:1) P60 Szimmetrikus input-output tÆbla hazai kibocsÆtÆsra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse nemzegaz- dasÆgi ÆgazatonkØnt Elsı adatszolgÆltatÆs: 2003 2. D`NIA 2. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma 6 7 20 TÆbla EltØrØs PØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (gazdasÆgi mßveletek) KØsleltetØs: t + 13 h(cid:2)nap PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mØrlegei KØsleltetØs: t + 13 h(cid:2)nap `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs ter- mØk szerint, A31 (cid:1) Pi3, (cid:3)tØvente Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 -ig 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2003 2005 2002 2005 2005 2003 -ig 2005 2005 2005 456 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 2. 2. A tÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs 1 3 3 3 3 3 3 3 3 3 9 Fı aggregÆtumok, Øves Øs negyedØves FoglalkoztatÆs Csak hazai fogalom NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk BØrek Øs keresetek nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt Nem kell jelenteni NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt KØsleltetØs: t + 36 h(cid:2)nap NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt KØsleltetØs: t + 36 h(cid:2)nap NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk KØszletvÆltozÆsok nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt KØsleltetØs: t + 36 h(cid:2)nap NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt KØsleltetØs: t + 36 h(cid:2)nap NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk (cid:10)nÆll(cid:2) vÆllalkoz(cid:2)k nemzetgazdasÆgi Æga- zatonkØnt KØsleltetØs: t + 36 h(cid:2)nap NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk MunkavÆllal(cid:2)k nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt KØsleltetØs: t + 36 h(cid:2)nap NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Ledolgozott munka(cid:2)rÆk szÆma nemzet- gazdasÆgi ÆgazatonkØnt KØsleltetØs: t + 36 h(cid:2)nap NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk MunkavÆllal(cid:2)i j(cid:3)vedelem nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt KØsleltetØs: t + 36 h(cid:2)nap RØszletes ad(cid:2)bevØtelek szektoronkØnt `ltalÆnos ØrtØkes(cid:5)tØsi vagy forgalmi ad(cid:2)k (importad(cid:2)k) `ltalÆnos ØrtØkes(cid:5)tØsi vagy forgalmi ad(cid:2)k (termØkad(cid:2)k) MindkØt vÆltoz(cid:2) egy(cid:4)tt 9 RØszletes ad(cid:2)bevØtelek szektoronkØnt J(cid:3)vedØki ad(cid:2)k (importad(cid:2)k) MindkØt vÆltoz(cid:2) egy(cid:4)tt 9 RØszletes ad(cid:2)bevØtelek szektoronkØnt J(cid:3)vedØki ad(cid:2)k (termØkad(cid:2)k) MeghatÆrozott szolgÆltatÆsokra kivetett ad(cid:2)k (importad(cid:2)k) MeghatÆrozott szolgÆltatÆsokra kivetett ad(cid:2)k (termØkad(cid:2)k) MindkØt vÆltoz(cid:2) egy(cid:4)tt -ig 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 17 18 19 21 Szimmetrikus input-output tÆbla alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse, mßk(cid:3)dØsi eredmØny nett(cid:2) MindkØt vÆltoz(cid:2) egy(cid:4)tt a P60-nÆl 2005 Szimmetrikus input-output tÆbla hazai kibocsÆtÆsra alapÆron, P60 (cid:1) P60 (cid:3)tØvente Szimmetrikus input-output tÆbla importra alapÆron, P60 (cid:1) P60 (cid:3)tØvente TermelØsi szÆmla keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs szektor sze- rint, A60 (cid:1) (S11, S12, S13, S14, S15), (cid:3)tØvente 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs `ll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs Csak P31 457 -ig 2005 TÆbla szÆma 17 18 19 17 18 19 21 Szimmetrikus input-output tÆbla alap- Æron, P60xP60, (cid:3)tØvente Szimmetrikus input-output tÆbla hazai kibocsÆtÆsra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Szimmetrikus input-output tÆbla importra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Szimmetrikus input-output tÆbla alap- Æron, P60xP60, (cid:3)tØvente Szimmetrikus input-output tÆbla hazai kibocsÆtÆsra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Szimmetrikus input-output tÆbla importra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente TermelØsi szÆmla keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs szektor sze- rint, A60 (cid:1) (S11, S12, S13, S14, S15), (cid:3)tØvente `ll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny Nem kell jelenteni 2005 MagÆnhÆztartÆsok szektor MindkØt szektor egy(cid:4)tt 2005 NPISH-k szektor 3. N(cid:6)METORSZ`G 3. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma TÆbla EltØrØs 1 1 2 3 3 5 5 8 9 Fı aggregÆtumok, negyedØvente Fı aggregÆtumok, Øves Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1991–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1991–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1991–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1991–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk t + 9 h(cid:2)nap csak az A 17-nØl, A31 csak t + 21 h(cid:2)nap kØsleltetØssel HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa cØl szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1991–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa cØl szerint RØszben csak egy szÆmjegyes poz(cid:5)ci(cid:2)k Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1991–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani RØszletes ad(cid:2)bevØtel szektoronkØnt Nincs betßvel jelzett poz(cid:5)ci(cid:2) a k(cid:2)d vØgØn 10 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazatok Øs rØgi(cid:2)k szerint, NUTS II, A 17 Csak NUTS I Øs A6 11 `llamhÆztartÆsi kiadÆs funkci(cid:2) szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1991–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani 12 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazatok Øs rØgi(cid:2)k szerint, NUTS III, A3 KØsleltetØs: t + 30 h(cid:2)nap, csak kØtØvente -ig 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 458 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet TÆbla szÆma TÆbla EltØrØs 13 HÆztartÆsi szÆmlÆk rØgi(cid:2)k szerint, NUTS II KØsleltetØs: t + 30 h(cid:2)nap, csak NUTS I 15 AlapÆras forrÆstÆbla, beleØrtve a vØtelÆrra t(cid:3)rtØnı Ætalak(cid:5)tÆst, A60 (cid:1) P60 Csak kØtØvente 16 FelhasznÆlÆstÆbla vØtelÆron, A60 (cid:1) P60 Csak kØtØvente 21 TermelØsi szÆmla keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs szektor szerint, A60 (cid:1) (S11, S12, S13, S14, S15), (cid:3)tØvente VÆltozatlan Ærakon nem 3. 2. A tÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma 1 1 3 6 7 TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs Fı aggregÆtumok, Øves Øs negyedØves Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs Pi6: negyedØves adatok nincsenek, Øves t + 12 h(cid:2)nap kØsleltetØssel Fı aggregÆtumok, Øves Øs negyedØves (cid:10)ssznØpessØg KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt, kØszletvÆltozÆsok ÆgazatonkØnt MindkØt vÆltoz(cid:2) egy(cid:4)ttesen, nem Ægaza- tonkØnt PØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (gazda- sÆgi mßveletek) PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mØrlegei `llamhÆztartÆs szektor S. 1311/S. 1312, valamint S. 1313 csak egy(cid:4)tt -ig 2005 2005 2005 2005 -ig 2005 2005 2005 2005 10 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS II, A17 Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs KØsleltetØs: t + 30 h(cid:2)nap 2005 4. G(cid:10)R(cid:10)GORSZ`G 4. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma 1 1 1 1 1 2 TÆbla EltØrØs Fı aggregÆtumok, negyedØves Elsı adatszolgÆltatÆs: 2000-ben Fı aggregÆtumok, negyedØves Fı aggregÆtumok, negyedØves Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1988–1994. Øveket 2000 decembe- rØben kell leadni Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1980–1987. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)tani Fı aggregÆtumok, Øves KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves Øs negyedØves Elsı adatszolgÆltatÆs: 2000 Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap -ig 2000 2000 2005 2005 2000 2005 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 459 -ig 2005 2005 2005 2005 2005 2005 TÆbla EltØrØs NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1988–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa cØl szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1988–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani PØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (gazdasÆgi mßveletek) Elsı adatszolgÆltatÆs: a vÆlasz jelenleg nem vilÆgos PØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (gazdasÆgi mßveletek) KØsleltetØs: a vÆlasz jelenleg nem vilÆgos PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mØrlegei Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1988–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani TÆbla szÆma 3 5 6 6 7 8 8 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1980–1989. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 2005 11 `llamhÆztartÆsi kiadÆs funkci(cid:2) szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1988–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani 20 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs ter- mØk szerint A31 (cid:1) Pi3, (cid:3)tØvente Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 4. 2. A tÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma 3 3 8 8 TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Ledolgozott munka(cid:2)rÆk szÆma nemzet- gazdasÆgi ÆgazatonkØnt Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt VÆllalatok tulajdonos szerinti bontÆsa Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt MagÆnhÆztartÆsok csoportok szerinti bon- tÆsa Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 5. SPANYOLORSZ`G 5. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma TÆbla EltØrØs 11 `llamhÆztartÆsi kiadÆs funkci(cid:2) szerint KØsleltetØs: t + 21 h(cid:2)nap 2005 2005 -ig 2005 2005 2005 2005 -ig 2005 460 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 5. 2. TÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 3 3 3 8 9 Fı aggregÆtumok, negyedØves NPISH-k vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa Nem kell megadni Fı aggregÆtumok, negyedØves `llamhÆztartÆsi vØgsı fogyasztÆsi kiadÆs egyedi Øs kollekt(cid:5)v fogyasztÆsra t(cid:3)rtØnı bontÆsa Nem kell megadni Fı aggregÆtumok, negyedØves VØgsı fogyasztÆs Nem kell megadni Fı aggregÆtumok, negyedØves HÆztartÆsok tØnyleges fogyasztÆsa Nem kell megadni Fı aggregÆtumok, negyedØves (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Egy(cid:4)tt a kØszletvÆltozÆsokkal Fı aggregÆtumok, Øves NPISH-k vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves `llamhÆztartÆs vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆ- nak egyedi Øs kollekt(cid:5)v fogyasztÆsra t(cid:3)rtØnı bontÆsa KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves VØgsı fogyasztÆs KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves HÆztartÆsok tØnyleges fogyasztÆsa KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse nemzetgaz- dasÆgi ÆgazatonkØnt Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Ledolgozott (cid:2)rÆk szÆma nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005. RØszletes ad(cid:2)bevØtelek szektoronkØnt Foly(cid:2) j(cid:3)vedelem-, vagyonad(cid:2)k stb. , importad(cid:2)k Øs vÆmok a H(cid:6)A kivØtelØvel, Øs az egyØb termelØsi ad(cid:2)k bontÆsa a tartomÆnyi kormÆnyzat (S. 1312) Øs helyi (cid:3)nkormÆnyzat (S. 1313) alszektorokra KØsleltetØs: t + 21 h(cid:2)nap 16 FelhasznÆlÆstÆbla vØtelÆron, A60 (cid:1) P60 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse nemzetgaz- dasÆgi ÆgazatonkØnt (A60) Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse (P60) Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 17 18 19 Szimmetrikus input-output tÆbla alap- Æron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Szimmetrikus input-output tÆbla hazai kibocsÆtÆsra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Szimmetrikus input-output tÆbla importra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente -ig 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja TÆbla szÆma 17 18 19 TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs `ll(cid:2)eszk(cid:3)z-ÆllomÆny (P60) Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Szimmetrikus input-output tÆbla alap- Æron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Szimmetrikus input-output tÆbla hazai kibocsÆtÆsra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Szimmetrikus input-output tÆbla importra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente 6. FRANCIAORSZ`G 6. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma TÆbla EltØrØs 10 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS II, A17 KØsleltetØs: t + 36 h(cid:2)nap 12 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS III, A3 KØsleltetØs: t + 36 h(cid:2)nap 13 HÆztartÆsi szÆmlÆk rØgi(cid:2)k szerint, NUTS II KØsleltetØs: t + 42 h(cid:2)nap 6. 2. TÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs 3 NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Az (cid:3)sszes vÆltoz(cid:2) Az tevØkenysØgi Ægakra t(cid:3)rtØnı bontÆst homogØn Ægakra kell szÆm(cid:5)tani 461 -ig 2005 -ig 2005 2005 2005 -ig 2005 10 12 15 16 20 21 22 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS II, A17 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS III, A3 AlapÆras forrÆstÆbla, beleØrtve a vØtelÆrra t(cid:3)rtØnı Ætalak(cid:5)tÆst, A60 (cid:1) P60 FelhasznÆlÆstÆbla vØtelÆron, A60 (cid:1) P60 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k keresztosztÆlyozÆsa nemzet- gazdasÆgi Ægazat Øs termØk szerint, A31 (cid:1) Pi3, (cid:3)tØvente TermelØsi szÆmla keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs szektor sze- rint, A60 (cid:1) (S11, S12, S13, S14, S15), (cid:3)tØvente Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs keresztosz- tÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs ter- mØk szerint, A31 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente 462 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet 7. ˝RORSZ`G 7. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma TÆbla EltØrØs Fı aggregÆtumok, negyedØves Elsı adatszolgÆltatÆs: 2002 -ig 2002 2005 2002 2005 2005 2005 2005 Fı aggregÆtumok, negyedØves Fı aggregÆtumok, negyedØves Fı aggregÆtumok, Øves Fı aggregÆtumok, Øves Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1988–1994. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1980–1987. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 2005 KØsleltetØs: t + 6 h(cid:2)nap Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1985–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1985–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1970–1994. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa cØl szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1985–1994. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 2005 PØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (gazdasÆgi mßveletek) Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mØrlegei Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1990–1994. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 2005 2005 2005 2005 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1980–1989. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 2005 AlapÆras forrÆstÆbla, beleØrtve a vØtelÆrra t(cid:3)rtØnı Ætalak(cid:5)tÆst, A60 (cid:1) P60 Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 FelhasznÆlÆstÆbla vØtelÆron, A60 (cid:1) P60 Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Szimmetrikus input-output tÆbla alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Szimmetrikus input-output tÆbla hazai kibocsÆtÆsra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Szimmetrikus input-output tÆbla importra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs ter- mØk szerint, A31 (cid:1) Pi3, (cid:3)tØvente Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 TermelØsi szÆmla keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs szektor szerint, A60x (S11, S12, S13, S14, S15), (cid:3)tØvente Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazda- sÆgi Ægazat Øs termØk szerint A31 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 1 1 1 1 1 2 3 3 5 6 7 8 8 8 15 16 17 18 19 20 21 22 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 463 7. 2. TÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma 1 2 TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs Fı aggregÆtumok, Øves Øs negyedØves NPISH-k vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa Nem kell megadni Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs P52 + P53 + K2 Nem kell megadni 8. OLASZORSZ`G 8. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla EltØrØs Fı aggregÆtumok, negyedØves KØsleltetØs: t + 6 h(cid:2)nap TÆbla szÆma 1 1 1 2 2 2 20 22 Fı aggregÆtumok, negyedØves Fı aggregÆtumok, Øves Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1980–1987. Øveket 2000 decembe- rØben kell megadni Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1970–1987. Øveket 2000 decembe- rØben kell megadni 2000 Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1970–1994. Øveket nem kell megadni 2005 Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1980–1994. Øveket 2001 decembe- rØben kell megadni 2001 Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k keresztosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs ter- mØk szerint, A31 (cid:1) Pi3, (cid:3)tØvente Nem kell szÆm(cid:5)tani Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs keretosztÆlyozÆsa nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs termØk szerint, A31 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 8. 2. TÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma 1 1 1 1 1 TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs Fı aggregÆtumok, negyedØves `llamhÆztartÆs egyØni fogyasztÆsi kiadÆsa KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, negyedØves Kollekt(cid:5)v fogyasztÆsi kiadÆs KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, negyedØves VØgsı fogyasztÆs KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, negyedØves HÆztartÆsok tØnyleges fogyasztÆsa KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, negyedØves (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege A kØszletvÆltozÆsokkal egy(cid:4)tt -ig 2005 2003 -ig 1999 2000 2005 2005 2005 -ig 2005 2005 2005 2005 2005 464 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet TÆbla szÆma TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs -ig 1 1 1 1 1 1 1 3 3 3 8 Fı aggregÆtumok, negyedØves `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse Elsı adatszolgÆltatÆs: 2001. december 2001 Fı aggregÆtumok, negyedØves Nemzeti j(cid:3)vedelem, nett(cid:2) Elsı adatszolgÆltatÆs: 2001. december 2001 Fı aggregÆtumok, Øves `llamhÆztartÆs egyØni fogyasztÆsi kiadÆsa KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves Kollekt(cid:5)v fogyasztÆsi kiadÆs KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves VØgsı fogyasztÆs KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves HÆztartÆsok tØnyleges fogyasztÆsa KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege A kØszletvÆltozÆsokkal egy(cid:4)tt 2005 2005 2005 2005 2005 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse nemzetgaz- dasÆgi ÆgazatonkØnt A17 szerinti bontÆs, elsı adatszolgÆltatÆs: 2002-ben 2002 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse nemzetgaz- dasÆgi ÆgazatonkØnt A31 szerinti bontÆs, elsı adatszolgÆltatÆs: 2005-ben 2005 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt A kØszletvÆltozÆsokkal egy(cid:4)tt 2005 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege nemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnt A kØszletvÆltozÆsokkal egy(cid:4)tt 2005 9. LUXEMBURG 9. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma 1 1 1 1 2 3 Fı aggregÆtumok, negyedØves Fı aggregÆtumok, negyedØves Fı aggregÆtumok, negyedØves Fı aggregÆtumok, Øves TÆbla EltØrØs -ig Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1995–1998. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 2005 Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1988–1994. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 2005 Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1980–1987. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 2005 Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1980–1987. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1990–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1980–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani 2005 2005 2005 465 -ig 2005 2005 2005 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja TÆbla szÆma 6 7 8 8 TÆbla EltØrØs PØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (gazdasÆgi mßveletek) Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mØrlegei Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1990–1994. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1980–1989. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 2005 10 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS II, A17 Nem kell szÆm(cid:5)tani 11 `llamhÆztartÆsi kiadÆs funkci(cid:2)k szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1990–1994. Øveket nem kell ÆtszÆm(cid:5)- tani 12 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS III, A3 Nem kell szÆm(cid:5)tani 13 HÆztartÆsi szÆmlÆk rØgi(cid:2) szerint, NUTS II Nem kell szÆm(cid:5)tani 9. 2. TÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 Fı aggregÆtumok, Øves Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs Pi3 bontÆs Fı aggregÆtumok, Øves Elsıdleges j(cid:3)vedelmek egyenlege a k(cid:4)lf(cid:3)lddel KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves Brutt(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem piaci Æron KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves Nett(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem piaci Æron KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves Nett(cid:2) foly(cid:2) transzfer a k(cid:4)lf(cid:3)lddel szem- ben KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves RendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem, nett(cid:2) KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves Nemzeti megtakar(cid:5)tÆs, nett(cid:2) KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves Nett(cid:2) tıketranszfer a k(cid:4)lf(cid:3)lddel szemben KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves A nemzet nett(cid:2) hitelnyœjtÆsa vagy nett(cid:2) hitelfelvØtele KØsleltetØs: t + 9 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, Øves (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Fı aggregÆtumok, negyedØves Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs Pi3 bontÆs nincs 2005 2005 2005 2005 -ig 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 466 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet TÆbla szÆma TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs 1 1 1 1 1 1 1 1 3 3 8 Fı aggregÆtumok, negyedØves `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k ØrtØkcs(cid:3)kkenØse Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Fı aggregÆtumok, negyedØves Nett(cid:2) nemzeti j(cid:3)vedelem piaci Æron Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Fı aggregÆtumok, negyedØves Nett(cid:2) foly(cid:2) transzferek a k(cid:4)lf(cid:3)lddel szem- ben Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Fı aggregÆtumok, negyedØves RendelkezØsre Æll(cid:2) j(cid:3)vedelem, nett(cid:2) Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Fı aggregÆtumok, negyedØves Nemzeti megtakar(cid:5)tÆs, nett(cid:2) Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Fı aggregÆtumok, negyedØves Nett(cid:2) tıketranszferek a k(cid:4)lf(cid:3)lddel szem- ben Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Fı aggregÆtumok, negyedØves A nemzet nett(cid:2) hitelnyœjtÆsa vagy nett(cid:2) hitelfelvØtele Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Fı aggregÆtumok, negyedØves (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs nemzetgaz- dasÆgi ÆgazatonkØnt KØsleltetØs: t + 36 h(cid:2)nap NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt S11, S12, , S14 + 45, S211, S212 Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 TÆbla beker(cid:4)lØsi ØrtØken Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 20 `ll(cid:2)eszk(cid:3)z(cid:3)k keresztosztÆlyozÆsa nemzet- gazdasÆgi Ægazat Øs szektor szerint, A60 (cid:1) (S11, S12, S13, S14, S15), (cid:3)tØvente 10. HOLLANDIA 10. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek -ig 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 TÆbla szÆma 1 1 1 1 2 TÆbla EltØrØs -ig Fı aggregÆtumok, negyedØves Fı aggregÆtumok, negyedØves Fı aggregÆtumok, Øves Fı aggregÆtumok, Øves Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1986–1994. Øveket 2001 okt(cid:2)berØ- ben kell megadni 2001 Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1980–1985. Øveket 2002 mÆrciusÆ- ban kell megadni 2002 Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1986–1994. Øveket 2001 jœliusÆban kell megadni 2001 Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1970–1985. Øveket 2001 decembe- rØben kell megadni 2001 Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1986–1994. Øveket 2002 jœliusÆban kell megadni 2001 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja TÆbla szÆma 2 3 3 5 5 7 8 TÆbla EltØrØs Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1970–1985. Øveket 2001 decembe- rØben kell megadni 2001 NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1986–1994. Øveket 2001 jœliusÆban kell megadni 2001 NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1970–1985. Øveket 2001 decembe- rØben kell megadni 2001 HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa cØl szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1986–1994. Øveket 2001 jœliusÆban kel megadni 2001 HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa cØl szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1980–1985. Øveket 2001 decembe- rØben kell megadni 2001 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mØrlegei KØsleltetØs: t + 19 h(cid:2)nap Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektorok szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1986–1994. Øveket 2001 jœliusÆban, a 1980–1985. Øveket 2001 decemberØben kell megadni 10 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS II, A17 KØsleltetØs: t + 30 h(cid:2)nap 13 HÆztartÆsi szÆmlÆk rØgi(cid:2)k szerint, NUTS II KØsleltetØs: t + 36 h(cid:2)nap 10. 2. TÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma 10 10 12 TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS II, A17 Brutt(cid:2) Æll(cid:2)eszk(cid:3)z-felhalmozÆs rØgi(cid:2) sze- rint Nem kell szÆm(cid:5)tani TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS II, A17 TÆblÆk Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS III, A3 (cid:10)sszes foglalkoztatÆs rØgi(cid:2) szerint Nem kell szÆm(cid:5)tani 467 -ig 2003 2001 2005 2005 -ig 2005 2005 11. PORTUG`LIA 11. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma 1 1 2 TÆbla EltØrØs -ig Fı aggregÆtumok, Øves Fı aggregÆtumok, Øves Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: a 1988–1994. Øveket 1999 decembe- rØben kell leadni 1999 Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1977–1987. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani Øs 2000 decemberØben leadni Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1977–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani Øs 2000 decemberØben leadni 2005/ 2000 2005/ 2000 468 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet TÆbla szÆma 3 5 5 6 7 8 TÆbla EltØrØs NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1977–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa cØl szerint KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsa cØl szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: nem kell ÆtszÆm(cid:5)tani PØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (gazdasÆgi mßvelet) KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mØrlegei KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: 1990–1994. Øveket 1999 decemberØ- ben kell leadni 11 `llamhÆztartÆs kiadÆsai funkci(cid:2) szerint Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: nem kell ÆtszÆm(cid:5)tani 12. FINNORSZ`G 12. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma 2 3 TÆbla EltØrØs Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1975–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1975–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani 12. 2. TÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma 1 1 1 1 1 1 3 TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs Fı aggregÆtumok, negyedØves EgyØni fogyasztÆsi kiadÆs Nem kell szÆm(cid:5)tani Fı aggregÆtumok, negyedØves Kollekt(cid:5)v fogyasztÆsi kiadÆs Nem kell szÆm(cid:5)tani Fı aggregÆtumok, negyedØves HÆztartÆsok tØnyleges fogyasztÆsa Nem kell szÆm(cid:5)tani Fı aggregÆtumok, negyedØves VØgsı fogyasztÆs Nem kell szÆm(cid:5)tani Fı aggregÆtumok, negyedØves KØszletvÆltozÆsok Nem kell szÆm(cid:5)tani Fı aggregÆtumok, Øves Øs negyedØves (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem kell szÆm(cid:5)tani NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Nem kell szÆm(cid:5)tani -ig 2005 2005 2005 2005 2005 1999 2005 -ig 2005 2005 -ig 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs 469 -ig 2005 Az A31 Øs P31 szerinti bontÆs csak foly(cid:2) Æron TÆbla szÆma 15 16 17 18 19 21 AlapÆras forrÆstÆbla, beleØrtve a vØtelÆrra t(cid:3)rtØnı Ætalak(cid:5)tÆst A60 (cid:1) P70 FelhasznÆlÆstÆbla vØtelÆron A60 (cid:1) P60 Szimmetrikus input-output tÆbla alap- Æron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Szimmetrikus input-output tÆbla hazai kibocsÆtÆsra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente Szimmetrikus input-output tÆbla importra alapÆron, P60 (cid:1) P60, (cid:3)tØvente TermelØsi szÆmla keretosztÆlyozÆsa nem- zetgazdasÆgi Ægazat Øs szektor szerint, A60 (cid:1) (S11, S12, S13, S14, S15), (cid:3)tØvente Mind Mind Mind Mind Mind Mind A31 szerinti bontÆs 2005 13. SV(cid:6)DORSZ`G 13. 1. TÆblÆkra vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma 2 3 3 6 7 TÆbla EltØrØs Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1980–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk Visszamenıleges szÆm(cid:5)tÆs: csak a 1980–1994. Øveket kell ÆtszÆm(cid:5)tani PØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (gazdasÆgi mßveletek) KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mØrlegei KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap 11 `llamhÆztartÆsi kiadÆs funkci(cid:2) szerint KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap 13. 2. TÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs 1 Fı aggregÆtumok, Øves Øs negyedØves (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØsØnek Øs eladÆsÆ- nak egyenlege Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 1 Fı aggregÆtumok, Øves Øs negyedØves `llamhÆztartÆs vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆ- nak egyØni Øs kollekt(cid:5)v szerinti bontÆsa KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap 1 Fı aggregÆtumok, Øves Øs negyedØves HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsa KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap -ig 2005 2005 2005 2005 2005 2005 -ig 2005 2005 2005 470 HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 10/2. k(cid:3)tet TÆbla szÆma 1 2 TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs Fı aggregÆtumok, Øves Øs negyedØves HÆztartÆsok fogyasztÆsa KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 2 Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs `llamhÆztartÆs vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆ- nak egyØni Øs kollekt(cid:5)v szerinti bontÆsa KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap 2 2 3 3 8 Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsa KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap Fı aggregÆtumok, ÆllamhÆztartÆs HÆztartÆsok fogyasztÆsa KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk A31 szerinti bontÆs KØsleltetØs: t + 12 h(cid:2)nap Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege Elsı adatszolgÆltatÆs: 2005 8 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt `llamhÆztartÆs vØgsı fogyasztÆsi kiadÆsÆ- nak egyØni Øs kollekt(cid:5)v szerinti bontÆsa KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap 8 8 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt HÆztartÆsok vØgsı fogyasztÆsa KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt HÆztartÆsok fogyasztÆsa KØsleltetØs: t + 16 h(cid:2)nap 14. EGYES(cid:7)LT KIR`LYS`G 14. 1. TÆblÆk egyes vÆltoz(cid:2)ira/szektoraira vonatkoz(cid:2) eltØrØsek TÆbla szÆma TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs 1 Fı aggregÆtumok, Øves Øs negyedØves (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege, valamint termØkek Øs szolgÆlta- tÆsok exportja Øs importja KivØve a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØ- nyek arannyal mint ØrtØkmegırzıvel folytatott gazdasÆgi mßveleteit 3 NemzetgazdasÆgi ÆgazatonkØnti tÆblÆk (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØnek Øs eladÆsÆnak egyenlege KivØve a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØ- nyek arannyal mint ØrtØkmegırzıvel folytatott gazdasÆgi mßveleteit 4 6 Export Øs import EU-/harmadik orszÆgok szerint Export Øs import EU-/harmadik orszÆgok szerint KivØve a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØ- nyek arannyal mint ØrtØkmegırzıvel folytatott gazdasÆgi mßveleteit PØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (gazda- sÆgi mßveletek) MonetÆris arany Øs SDR BeleØrtve a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØ- nyek arannyal mint ØrtØkmegırzıvel folytatott mßveleteit -ig 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 -ig 2005 2005 2005 2005 10/2. k(cid:3)tet HU Az Eur(cid:2)pai Uni(cid:2) Hivatalos Lapja 471 TÆbla szÆma 6 7 7 TÆbla VÆltoz(cid:2)/szektor EltØrØs -ig PØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (mßveletek) PØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzı vÆllalatok A nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok k(cid:3)z(cid:3)tt szere- pelnek 2002 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mØrlege MonetÆris arany Øs SDR BeleØrtve a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØ- nyek arannyal mint ØrtØkmegırzıvel folytatott gazdasÆgi mßveleteit 2005 PØnz(cid:4)gyi eszk(cid:3)z(cid:3)k Øs k(cid:3)telezettsØgek mØrlegei PØnz(cid:4)gyi kiegØsz(cid:5)tı tevØkenysØget vØgzı vÆllalatok A nem pØnz(cid:4)gyi vÆllalatok k(cid:3)z(cid:3)tt szere- pelnek 2002 8 Nem pØnz(cid:4)gyi szÆmlÆk szektoronkØnt (cid:6)rtØktÆrgyak beszerzØsØsØnek Øs eladÆsÆ- nak egyenlege Øs Æru Øs szolgÆltatÆs export Øs import KivØve a monetÆris pØnz(cid:4)gyi intØzmØ- nyek arannyal mint ØrtØkmegırzıvel folytatott gazdasÆgi mßveleteit 2005 10 TÆblÆk nemzetgazdasÆgi Ægazat Øs rØgi(cid:2) szerint, NUTS II, A17 GDP A NUTS II-nØl csak A17 2001