title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1292/96 tas-27 ta' Ġunju 1996 dwar il-politka ta' l-għajnuna ta' l-ikel u t-tmexxija ta' l-għajnuna ta' l-ikel u l-ħidmiet speċjali b'appoġġ għas-sigurtà ta' l-ikel

text: 11/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 189 31996R1292 L 166/1 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 5. 7. 1996 IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 1292/96 tas-27 ta’ Ġunju 1996 dwar il-politka ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel u t-tmexxija ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel u l-ħidmiet speċjali b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra t-Trattat li jwaqqaf il-Komunità Ewropea, u partikolarment l-Artikolu 130w tiegħu, Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni (1), Wara li aġixxa skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 189c tat- Trattat (2), Billi issa, kif kien minn dejjem, l-għajnuna ta’ l-ikel hija aspett importanti tal-politka Komunitarja għall-koperazzjoni fl-iżvilupp; Billi l-għajnuna ta’ l-ikel għandha tiġi integrata fil-politka tal- pajjiżi li qed jiżviluppaw biex tittejjeb is-sigurtà tagħhom ta’ l-ikel, partikolarment bit-twaqqif ta’ strateġiji għall-ikel immirati biex itaffu l-faqar u adattati biex jilħqu l-għan aħħari li ma jkunx hemm bżonn ta’ aktar għajnuna ta’ l-ikel; Billi l-Komunità u l-Istati Membri tagħha jikkordinaw mill-qrib il-politka tagħhom ta’ kooperazzjoni fl-iżvilupp għar-rigward ta’ programmi u ħidmiet ta’ għajnuna ta’ l-ikel immirati speċifika- ment biex itejbu s-sigurtà ta’ l-ikel; billi l-Komunità, ma’ Billi s-sigurtà ta’ l-ikel fuq bażi reġjonali, nazzjonali u domestika, bil-għan li jiġi żgurat tul medda ta’ snin l-aċċess universali u kos- tanti għal dieta li twassal għal ħajja ta’ saħħa u attiva, hija element importanti fil-ġlieda kontra l-faqar u billi hija ħaġa importanti li wieħed jisħaq dwar dan fil-programmi kollha intiżi għall-pajjiżi li qed jiżviluppaw; Billi l-għajnuna ta’ l-ikel u l-ħidmiet ta’ appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel huma s-sisien tal-politka Komunitarja għall-koperazzjoni fl-iżvilupp u għandhom jingħaddu bħala l-għanijiet ta’ kull politka Komunitarja li aktarx taffettwa l-pajjiżi li qegħdin jiżviluppaw, l-aktar mil-lat tar-riformi ekonomiċi u l-aġġustament strutturali; Billi, minħabba li li r-raġel u l-mara għandhom responsabbiltajiet differenti fejn għandha x’taqsam is-siġurtà ta’ l-ikel domestiku, dawn ir-rwoli differenti għandhom jittieħdu in konsiderazzjoni b’mod sistematiku meta jkunu qed jiġu ppjanati programi li jkunu mmirati biex tinkiseb is-sigurtà ta’ l-ikel; Billi n-nisa u l-komunitajiet għandhom ikunu involuti b’mod fil-livelli aktar estensiv biex tintlaħaq is-sigurtà għall-ikel nazzjonali, reġjonali jew lokali u fil-livell domestiku; Billi l-għajnuna ta’ l-ikel għandha tkun strument effettiv li jiżgura aċċess għal dieta adegwata u xierqa u jtejjeb id-disponibbilità u l-aċċessibbilità ta’ l-oġġetti ta’ l-ikel għall-pubbliku, b’mod konsis- tenti mad-drawwiet dietetiċi lokali u mas-sistemi tal-produzzjoni u tan-negozju, l-aktar fi kriżijiet ta’ l-ikel, u għandha tkun inte- grata fil-politka ta’ l-iżvilupp; Billi l-istrument ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel hija l-komponent bażiku tal-politka għajnuna u prevenzjoni ta’ li qed jiżviluppaw u billi f’pajjiżi f’sitwazzjonijiet fl-implimentazzjoni tagħha u għandhom jitqiesu l-effetti soċjali u politiċi possibbli tagħha; komunitarja ta’ kriżi Billi l-għajnuna għall-ikel ma għandhiex ikollha effett kuntrarju fuq il-produzzjoni normali u fuq l-istrutturi ta’ l-importazzjoni kummerċjali tal-pajjiżi li qed jirċevuha Billi l-ħidmiet ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel ma jistgħux ikunu parti minn soluzzjoni vijabbli jekk ma jkunux integrati f’ħidmiet ta’ żvilupp li jkunu orjentati favur il-qawmien mill-ġdid tal-produzzjoni u l-kummerċ lokali; (1) ĠU C 253, tad-29. 9. 1995, p. 10. (2) L-Opinjoni tal-Parlament Ewropew tal-15 ta’ Diċembru 1995 (ĠU C 17, tat-22. 1. 1996), il-Pożizzjoni Komuni tal-Kunisll tad-29 ta’ Jannar 1996 u d-deċiżjoni tal-Parlament Ewropew ta’ l-24 ta’Mejju 1996 (ĠU C 166, ta’ l-10. 6. 1996). Billi huwa meħtieġ li jkun hemm titjib fl-analiżi, fid-dijanjosi, fl-ipprogrammar u fis-sorveljar biex jirrendu l-għajnuna ta’ l-ikel aktar effetiva u jevitaw effetti kuntrarji fuq il-produzzjoni lokali, id-distribuzzjoni, it-trasport u l-kapaċitajiet fis-suq; 190 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 24 Billi l-għajnuna ta’ l-ikel għandha ssir strument reali għall-politka Komuntarja ta’ kooperazzjoni mal-pajiżi li qed jiżviluppaw, biex b’hekk il-Komunità tkun tista’ tipparteċipa bis-sħiħ fi proġetti multi-annwali ta’ żvilupp; Billi, biex tiġi faċilitata l-applikazzjoni ta’ ċerti miżuri maħsuba u biex jiġi żgurat li dawn jintegraw mal-politka għas-sigurtà ta’ l-ikel tal-pajjiż riċevitur, għandu jkun hemm provediment għall- kooperazzjoni mill-qrib bejn l-Istati Membri u l-Kummissjoni fi ħdan il-Kumitat għas-Sigurtà ta’ l-Ikel u għall-Għajnuna ta’ l-Ikel; Billi, għalhekk, hemm il-bżonn li l-Komunità tkun kapaċi tip- provdi ammont kostantement sħiħ ta’ għajnuna u li tkun f’pożizzjoni li, f’każi xierqa, tidħol biex tforni lill-pajjiżi li jkunu qed jiżviluppaw l-ammonti minimi ta’ prodotti taħt programmi l-iżvilupp kif speċifiċi multi-annwali marbutin mal-politka ta’ ukoll biex konnessi ma’ għal tidħol l-organizzazzjonijiet internazzjonali; responsabbiltajiet Billi l-appoġġ Komunitarju favur l-isforzi tal-pajjiżi li qed jiżvilup- paw biex jakkwistaw is-sigurtà ta’ l-ikel jista’ jiżdied b’aktar flessi- bilità fl-għajnuna ta’ l-ikel, billi jingħata appoġġ finanzjarju għal ħidmiet dwar is-sigurtà ta’ l-ikel, u partikolarment l-iżvilupp tal- biedja u l-prodotti ta’ l-ikel, bħala alternattiva għall-għajnuna ta’ l-ikel f’ċerti ċirkostanzi, waqt li jiġu mħarsa l-ambjent u l-interessi tal-bdiewa ż-żgħar u s-sajjieda; Billi l-Komunità tista’ tgħin lil dawk fil-bżonn f’żoni rurali u urbani fil-pajjiżi li qed jiżviluppaw billi jiġu mgħejjuna ħidmiet ta’ finanz- jament b’appoġġ għas-siġurtà ta’ ta’ prodotti ta’ l-ikel, żrieragħ, għodod u effetti agrikoli, u mezzi rele- vanti tal-produzzjoni, u permezz ta’ programmi għall-ħażna, sistemi ta’ allarm minn kmieni, mobilitazzjoni, superviżjoni u għajnuna teknika u finanzjarja; l-ikel permezz tax-xiri Billi hemm il-bżonn li jissokta l-appoġġ għal metodi reġjonali fis- sigurtà ta’ l-ikel, inklużi l-ħidmiet ta’ xiri lokali biex tiġi utilizzata l-komplimentarjetà naturali bejn pajjiżi li jappartjenu għall-istess reġjun; billi l-politka li tħaddmet fis-sigurtà ta’ l-ikel għandha tin- għata dimensjoni reġjonali biex jiġi stimolat il-kummerċ regjonali fl-oġġetti ta’ l-ikel u biex titwettaq l-integrazzjoni; Billi x-xiri ta’ oġġetti ta’ l-ikel fil-livell lokali jnaqqas l-ineffiċjenza, l-ispejjeż u l-ħsara lill-ambjent li tista’ seħħ bil-ġarr ta’ kwantitajiet kbar ta’ oġġetti ta’ l-ikel madwar id-dinja; Billi l-potenzjal ġenetiku u l-bijo-diversità tal-produzzjoni ta’ l-ikel għandhom jitħarsu; għall-għajnuna Billi biex jiġu stabbiliti l-passi li għandhom jittieħdu biex jitwettqu ta’ ta’ l-ħidmiet l-implimentazzjoni għandhom jiġu aġġustati għan-natura speċi- fika taż-żona benefiċjarja, għalkemm fil-qafas ta’ politka u strate- ġija komuni; l-proċeduri l-ikel u li hija ħaġa mixtieqa Billi, biex tiġi żgurata tmexxija aħjar ta’ l-għajnuna għall-ikel, waqt li din tiġi mqarrba aktar lejn l-interessi u l-bżonnijiet tal-pajjiżi riċevituri, u biex jittejbu l-proċeduri għat-teħid tad-deċiżjonijiet u għall-implimentazzjoni, jinbidel ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3972/86 tat-22 ta’ Diċem- bru 1986 dwar il-politka ta’ l-ikel u dwar it-tmexxija ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel (1), ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1755/84 tad-19 ta’ Ġunju 1984 dwar l-implimentazzjoni ta’ programmi ta’ ħażna u t-twissija minn kmieni (2), (KEE) Nru 2507/88 ta’ l-4 ta’Awissu 1988 dwar l-implimentazzjoni ta’ l-ħidmiet ta’ finanzjament konġunt għax-xiri ta’ prodotti ta’ l-ikel jew żrieragħ mingħand korpi (3) internazzjonali jew organizzaz- zjonijet mhux governatttivi (4) u r-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1420/87 tal-21 ta’ Mejju 1987 li jistabbilixxi l-proċeduri għall-implimentazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 3972/86 dwar il-politka għall-għajnuna ta’ l-ikel u t-tmexxija ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel (5), ir-Regolament tal-Kunsill ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: IL-KAPITOLU I Għanijiet u linji ta’ gwida ġenerali għall-għajnuna ta’ l-ikel u l-ħidmiet b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel. Billi l-politka ta’ għajnuna ta’ l-ikel għandha tiġi aġġustata skond il-bidla ġeo-politika u r-riformi ekonomiċi li qed iseħħu f’bosta pajjiżi riċevituri; Artikolu 1 Billi għandha ssir lista tal-pajjiżi u tal-korpi li huma eliġibbli għal ħidmiet ta’ għajnuna Komunitarja; 1. Skond il-politka tagħha ta’ koperazzjoni ma’ pajjiżi li qegħdin jiżviluppaw u biex twieġeb b’mod xieraq għall-sitwazzjonijeit ta’ nuqqas ta’ sigurtà maħluqa minn nuqqasijiet serji ta’ l-ikel jew l-għajnuna Komunitarja Billi għal dak il-għan għandu jkun hemm ukoll dispożizzjonijiet biex għall- organizzazzjonijiet internazzjonali, reġjonali u mhux governat- tivi; billi dawn l-organizzazzjonijiet għandhom jissoddisfaw numru ta’ kundizzjonijet li jiggarantixxu s-suċċess ta’ l-ħidmiet ta’ għajnuna ta’ l-ikel; aċċessibbli ssir (1) ĠU L 370, tat-30. 12. 1986, p. 1. Ir-Regolament kif l-aħħar emendat mir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 1930/90 (ĠU L 174, tas- 7. 7. 1990, p. 6). (2) ĠU L 165, tat-23. 6. 1984, p. 7. (3) ĠU L 220, tal-11. 8. 1988, p. 1. (4) ĠU L 220, tal-11. 8. 1988, p. 4. (5) ĠU L 136, tas-26. 5. 1987, p. 1. 11/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 191 kriżjijiet ta’ l-ikel, il-Komunità għandha tagħmel ħidmiet ta’ għaj- nuna ta’ l-ikel u ħidmiet b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel fil-pajjiżi li qed jiżviluppaw. — li jikkontribwixxu għall-inizjattivi biex jintegħleb il-faqar bl-iżvilupp bħala mira. idmiet ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel ta’ natura umanitatrja għandhom jit- wettqu fil-qafas tar-regoli dwar l-għajnuna umanitarja u ma għandhomx jaqgħu taħt l-għanijiet ta’ dan ir-Regolament. Fil-każ ta’ kriżi serja, l-istrumenti kollha tal-politka ta’ l-għajnuna Komu- nitarja għandhom jiġu implimentati b’koordinazzjoni mill-qrib għall-ġid tal-popolazzjoni konċernata. 2. Ħidmiet skond dan ir-Regolament għandhom jiġu valutati rigward id-desiderabilità u l-effettività ta’dan wara analiżi l-istrument meta mqabbel ma’ mezzi oħra ta’ interventi aċċessib- bli taħt l-għajnuna Komunitarja li jkollhom impatt fuq is-sigurtà ta’ l-ikel u fuq l-għajnuna ta’ l-ikel, u b’koordinazzjoni ma dawn il-meżżi. jista’ l-iżvilupp, 4. L-għajnuna Komunitarja għandha tiġi integrata kemm jista’ l-aktar dik dwar l-agrikultura u jkun fil-politka ta’ l-oġġetti ta’ l-ikel agrikoli, u fl-istrateġiji ta’ l-ikel tal-pajjiżi kon- ċernati. L-għajnuna Komunitatrja għandha ssostni lill-pajjiżi riċe- vituri fil-politka tagħhom dwar il-faqar, in-nutrizzjoni, is-saħħa riproduttiva, ambjentali, il-protezzjoni u r-rijabilitazzjoni l-aktar b’attenzjoni speċjali għall-kontinwità tal-programnmi, f’sitwazzjoni ta’ wara emerġenza. Kemm jekk tkun mibjugħa kif ukoll jekk tkun imqassma b’xejn l-għajnuna ma għandhiex tkun il-kawża ta’ diżgwid fis-suq lokali. Il-Kummissjoni għandha ir-Regolament l-interventi minn donaturi oħra. skond dan jiġu valutati b’koordinazzjoni mill-qrib ma’ l-ħidmiet tiżgura li 3. L-għanijiet tal-ħidmiet għall-għajnuna ta’ b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel għandhom, in partikolarti, ikunu: l-ikel u l-ħidmiet imsemmija fil-paragrafu 1 — li jmexxu ’l quddiem is-sigurtà ta’ l-ikel bl-iskop li jiġi mtaffi l-faqar, li jgħin il-popolazzjoni ta’ pajjiżi li qed jiżviluppaw u r-reġjuni, f’livell domestiku, lokali, nazzjonali u reġjonali, — li jgħollu l-istandard tan-nutrizzjoni tal-popolazzjoni li qed tirċieviha u li jgħinha biex tikseb dieta bilanċjata, — li jagħtu każ ta’ l-interess biex tiġi żgurata l-provista ta’ l-ilma tax-xorb għall-popolazzjoni, — li jmexxu ’l quddiem d-disponibbilità u l-aċċessibilità ta’ l-oġġetti ta’ l-ikel għall-popolazzjoni, — li jikkontribwixxu għal żvilupp ekonomiku u soċjali bilanċjat fil-pajjiżi riċevituri fl-ambjent rurali u urban, billi tingħata attenzjoni speċjali l-irġiel fl-ekonomija domestika u fl-istruttura soċjali; l-iskop aħħari tal-ħidmiet ta’ l-għajnuna Komunitarja għandu jkun dak li permezz tiegħu l-pajjiżi riċevituri jsiru l-aġenti ta’ l-iżvilupp tagħhom stess, lir-rwoli rispettivi tan-nisa u ta’ — li jappoġġaw l-isforzi tal-pajjiżibenefiċjarji biex itejbu l-produzzjoni tagħhom ta’ l-ikel fil-livelli reġjonali, nazzjonali, lokali u familjari, IT-TITOLU I Ħidmiet ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel Artikolu 2 1. Il-prodotti li jiġu provduti, flimkien ma’ kull ħidma oħra fil- qafas ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel, għandha tirrifletti kemm jista’ jkun fedelment il-mod kif ikun imdorri jiekol il-poplu riċevitur u ma għandhiex taffettwa ħażin lill-pajjiż riċevitur. Meta jintgħażlu l-prodotti, għandu jitqies kif l-iżjed jista’ jitkabbar l-ammont ta’ l-ikel bil-għan li jintlaħaq l-akbar numru ta’ nies, waqt li titqies il-kwalità tal-prodotti biex jiġu żgurati livelli xierqa ta’ nutrizzjoni. Meta jintgħażlu l-prodotti li jkunu sa jiġu provduti bħala għaj- għall-mobilitazzjoni u nuna Komuntiarja u l-proċeduri d-distribuzzjoni għandhom jitqiesu ta’ partikolarment l-aspetti soċjali dwar kif ser jinkiseb l-ikel fil-pajjiżi riċevituri, u speċjalment il-gruppi l-aktar dgħajfa u r-rwol tan-nisa fl-ekonomija domestika. l-għajnuna, dik 2. L-għajnuna ta’ l-ikel għandha l-ewwel u qabel kollox tiġi allo- kata fuq il-bażi ta’ valutazzjoni oġġettiva tal-bżonnijiet reali li jiġ- ġustifikaw għajnuna ta’ dik ix-xorta, għax dan huwa l-uniku mod biex tittejjeb is-sigurtà ta’ li ma għandhomx il-mezzi jew il-possibiltajiet li huma stess jimlew dak in-nuqqas ta’ l-ikel. Għal dak l-iskop, għandhom jiġu kkunsidrati dawn il-kriterji li ġejjin, bla ma jiġu esklużi konsiderazzjonijiet rilevanti oħra: l-ikel ta’ gruppi — in-nuqqas ta’ l-ikel, — il-miżuri dwar is-sitwazzjoni ta’ l-ikel billi jintużaw indikaturi — li jnaqqsu d-dipendenza tagħhom fuq l-għajnuna ta’ l-ikel, ta’ l-iżvilupp u n-nutrizzjoni tal-bniedem, — li jħeġġuhom biex ikunu indipendenti għar-rgward ta’ l-ikel, jew biż-żieda fil-produzzjoni, inkella billi jqawwu u jżidu s-saħħa tal-akkwist, — id-dħul ras għal ras u jekk hemmx gruppi tal-poplazzjoni li huma partikolarment fqar, — l-indikaturi soċjali dwar il-benesseri tal-popolazzjoni in kwest- joni, 192 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 24 — is-sitwazzjoni tal-bilanċ tal-pagamnenti fil-pajjiż riċevitur. — l-impatt ekonomiku u soċjali u l-ispiża finanzjarja tal-ħidma proposta, — jekk teżistix fil-pajjiż riċevitur politka fit-tul dwar is-sigurtà ta’ l-ikel. 3. L-għoti ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel għandha, fejn ikun meħtieġ, tkun kundizzjonata mill-implimentazzjoni ta’ proġetti multi- annwali għal żvilupp li ma jieħux fit-tul, ħidmiet settorali jew programmi ta’ żvilupp, u bħala prijorità dawk li jmexxu ’l qud- diem l-produzzjoni sostenibbli u fit-tul ta’ l-ikel u s-sigurtà ta’ l-ikjel fil-pajjiżi riċevituri fil-qafas tal-politka u l-istrateġija ta’ l-ikel. Fejn ikun xieraq, din l-għajnuna għandha tieħu l-forma ta’ kontribuzzjoni diretta għall-implimentazzjoni ta’ proġetti, ħid- miet u programmi bħal dawn. Fejn ikun hemm il-ħsieb li l-għajnuna Komunitarja tinbiegħ, din il-kumplimetarjetà għandha tiġi żgurata billi jintużaw fondi bħala kontro-parti għall-għanijiet li kien hemm qbil dwarhom bejn il-Komunità u l-pajjiż riċevitur jew l-organizzazzjoni mhux governativa tkun tirċievi l-għajnuna. Fejn l-għajnuna ta’ l-ikel tkun fornuta bħala appoġġ għal programm ta’ żvilupp mifrux fuq għadd ta’ snin, din tista’ tin- għata fuq bażi multi-annwali marbuta mal-programm in kwest- joni. Barra mill-allokazzjoni ta’ oġġetti bażiċi ta’ l-ikel, l-għajnuna tista’ tintuża għall-provista ta’ żrieragħ, fertilizzant, għodod, tagħmir u effetti ieħor, il-ħolqien ta’ riservi, l-għajnuna teknika u finanzjarja u skemi ta’ tagħrif u taħriġ. li 4. Bħala l-pern prinċipali tal-programmi tas-sigurtà ta’ l-ikel tista’ tingħata l-għajnuna ta’ l-ikel lil pajjiżi riċevituri biex jinħolqu ħaż- niet għal li jista’ jinqala’ billi tingħata attenzjoni speċjali għall- ħażniet tal-bdiewa individwali u r-riservi naturali, flimkien mat- twaqqif ta’ riservi reġjonali. 5. Il-fondi kontro-parti għandhom ikunu mexxija b’mod aktar konsistenti ma’ l-istrumenti l-oħra ta’ l-għajnuna Komunitarja. Fil-każ ta’ pajjiżi li jkunu għaddejjin minn aġġustament strutturali, u konformement mar-riżoluzzjonijiet rilevanti tal-Kunsill, il-fondi kontro-parti mid-diversi strumenti ta’ l-għajnuna għall-iżvilupp ikunu jikkostitwixxu r-riżorsi li għandhom ikunu mmexxija bħala parti minn politka waħdanija u konsistenti ta’ l-estimi fil-kuntest tal-programm ta’ riformi. F’dan il-kuntest, il-Komunità għandha tvarja l-mira mill-fondi kontroparti lejn allokazzjoni aktar ġenerali, malli jidher progress fit-titjib tas-sorveljanza, l-ipprogrammar u l-implimentazzjoni ta’ l-estimi, u għar-rigward tan-nefqa pubblika. ta’ l-internalizzazzjoni tar-revizjonijet l-istrumenti l-effettivtia ta’ ta’ Mingħajr preġudizzju għal dak li ntqal qabel, dawn il-fondi għandhom jiġu mmexxija skond il-proċeduri ġenerali ta’ l-għajnuna Komuntarja għal dawn il-fondi u bħala prijorità biex jiġu appoġġati l-politka u l-programmi tas-sigurtà ta’ l-ikel. IT-TITOLU II Ħidmiet b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel Artikolu 3 twettaq Meta ċ-ċirkostantzi hekk jitolbu, ħidmiet b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel fil-pajjiżi li qed jiżviluppaw u li qed isofru min-nuqqas ta’ l-ikel. il-Komunità tista’ Dawn il-ħidmiet jistgħu jiġu implimentati mill-pajjiżi riċevituri, mill-Kummissjoni, mill-organizazzjonijiet internazzjonali u reġjonali jew mill-organizzazzjonijiet mhux governattivi. L-iskop ta’ dawn l-operazzjonijiet għandu jkun dak li jappoġġa, bl-użu tar-riżorsi disponibbli, l-imkwadrar u t-tħaddim ta’ l-istrateġija ta’ l-ikel jew ta’ miżuri oħra li jrawmu s-sigurtà ta’ l-ikel tal-popolazzjoni konċernata u dak li jħeġġiġhom biex inaqqsu d-dipendenza tagħhom rigward l-ikel u d-dependenza tagħhom fuq l-għajnuna ta’ l-ikel, speċjalment fil-każ ta’ pajjiżi bi dħul baxx li jbatu minn nuqqas serju ta’ l-ikel. L-ħidmiet għandhom jgħinu fit-titjib tal-livelli ta’ l-għajxien ta’ l-ifqar nies fil-pajjiżi konċernati. Il-ħidmiet b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel għandhom jieħdu l-forma ta’ għajnuna finanzjarja u teknika, b’konformità mal-kriterji u l-proċeduri stabbiliti b’dan ir-Regolament. Dawn fid-dawl l-ħidmiet għandhom ikunu ppjanati u valutati tal-konsistenza l-komplimentarjetà tagħhom ma’ l-għanijiet u l-ħidmiet iffinanzjati minn strumenti ta’ l-għajnuna Komunitarja għall-iżvilupp. Dawn għandhom ikunu jagħmlu parti minn pjan multi-annwali. Artikolu 4 Pajjiż li qed jiżviluppa li jkun eliġibbli għall-ħidmiet Komunitarji għall-għajuna ta’ l-ikel skond dan ir-Regolament jista’ jirċievi parti mill-ikel jew l-ikel kollu li kien, jew li seta’ kien, allokat lilu f’forma ta’ ħidmiet b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel jew direttament jew permezz ta’ l-organizzazzjonijiet internazzjonali, reġjonali jew ix-xejriet mhux governattivi, billi tal-produzzjoni, il-pajjiż, is-sitwazzjoni ta’ l-ikel ta’ l-abitanti tiegħu u l-għajnuna ta’ l-ikel mogħtija minn donaturi oħra. jitqiesu partikolarment ta’ dak il-konsum u r-riservi 11/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 193 Artikolu 5 Ħidmiet b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel għandhom jieħdu l-forma ta’ għajnuna teknika u finanzjarja immirati, b’konformità ma’ l-għanijiet stabbiliti fl-Artikolu 1, biex itejbu s-sigurtà ta’ l-ikel b’mod sostenibbli u għal tul ta’ żmien billi jgħinu fil-finanzjament ta’, fost affarijiet oħra: — il-provista taż-żrieragħ, l-għodod u effetti essenzjali għat- tkabbir tal-prodotti ta’ l-ikel, — l-iskemi li jiggarantixxu l-kreditu rurali immirati b’mod parti- kolari lejn in-nisa, — l-iskemi biex jipprovdu l-ilma tax-xorb lill-popolazzjoni, — l-iskemi fil-livell xieraq għall-ħazniet, l-ikel skond dan ir-Regolament jew miżuri paragunabbli ta’ meħuda mill-organizzazzjonijiet Membri, internazzjonali u reġjonali jew mill-organizzazzjonijiet mhux governattivi. mill-Istati Dawn l-ħidmiet għandhom ikunu konsistenti ma’ l-istrumenti l-oħra ta’ l-għajnuna Komunitarja għall-iżvilupp, inkluż l-użu tal-fondi kontroparti li jirriżultaw mill-bejgħ ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel, u għandhom ikunu kompatibbli mal-politka Komunitarja għall-iżvilupp. riċevituri. Dawn Dawn il-miżuri huma maħsuba biex isaħħu s-sigurtà ta’ l-ikel fit-titjib fil-pajjiżi taqsimiet l-għajxien tal-kondizzjonijiet tal-popolazzjoni fil-pajjiżi konċernati u għandhom jikkonformaw ma’ l-għanijiet tagħhom għall-iżvilupp, partikolarment fil-politka tal-prodotti ta’ l-ikel. għandhom jgħinu l-ifqar ta’ ta’ — l-ħidmiet rigward is-swieq, it-trasport, id-distribuzzjoni jew l-ipproċessar tal-prodotti agrikoli jew ta’ l-ikel, Il-parteċipazzjoni Komunitarja f’dawn l-ħidmiet għandha tieħu s-sura ta’ għajnuna finanzjarja u/jew teknika, skond il-kriterji u l-proċeduri stabbiliti f’dan ir-Regolament. — il-miżuri b’appoġġ għas-settur privat b’riżq l-iżvilupp kum- merċjali fil-livelli nazzjonali, reġjonali u internazzjonali, — ir-riċerka applikata u t-taħriġ fuq il-post, — il-proġetti b’riżq il-produzzjoni ta’ l-oġġetti ta’ l-ikel waqt li jiġi rispettat l-ambjent, — it-tiġnib, it-tagħrif, l-ħidmiet ta’ għajnuna teknika u ta’ taħriġ fuq il-post, b’mod partikolari għan-nisa u l-organizzazzjonijet tal-produtturi u l-ħaddiema agrikoli, — il-miżuri ta’ appoġġ għan-nisa u l-organizzazzjonijiet tal- produtturi, — il-proġetti li jipproduċu l-fertilizzant minn materja prima u materjali bażiċi li jinsabu fil-pajjiżi riċevituri, — l-iskemi ta’ appoġġ favur strutturi lokali ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel, inklużi skemi ta’ taħriġ fuq il-post, IT-TITOLU III Sistemi ta’ twissija minn kmieni u programmi għall-ħażna Artikolu 6 tista’ sistemi nazzjonali eżistenti Il-Komunità tappoġġa sistemi għat-twissija minn kmieni u tgħin fit-tisħiħ ta’ internazzjonali li ġa jeżistu għat-twissija minn kmieni rigward is-sitwazzjoni ta’ l-ikel fil-pajjiżi li qed jiżviluppaw u, f’każijiet eċċezjonali u sostanzjati kif imiss, din tista topera sistemi bħal dawn, b’konformità mal-proċeduri stabbiliti fl-Artikolu 27. Din tista’ tkopri wkoll l-ispiża għall-implimentazzjoni ta’ programmi għall-ħażna f’dawn il-pajjiżi b’appoġġ għall-ħidmiet ta’ għajnuna li jkunu appoġġati mill-għajnuna Komunitarja Il-ħidmiet għandhom jiġu konsistenti mal-programmi eżistenti mmexxija minn organizzazzjonijiet internazzjonali speċjalizzati. fid-dawl valutati b’mod u Artikolu 7 L-appoġġ Komunitarju għal programmi ta’ ħażna u sistemi ta’ twissija kmiemi jista’ jingħata, malli jintalab, lil organizzazzjonijiet internazzjonali jew reġjonali jew lil organizzazzjonijiet mhux li qed governattivi għal ħidmiet l-ikel jiżviluppaw li mill-Komunità jew mill-Istati Membri tagħha. ta’ għajnuna favur pajjiżi ta’ jkunu eliġibbli għall-għajnuna Artikolu 8 L-għajnuna Komunitarja tista’ tgħin il-finanzjament tal-miżuri li ġejjin: — is-sistemi ta’ twissija minn kmieni u s-sistemi għall-ġbir ta’ l-informazzjoni dwar it-tendenzi fil-ħsad, il-ħażniet u s-swieq, tal- is-sitwazzjoni domestika ta’ l-ikel u l-punti debboli popolazzjoni bil-għan li jsir titjib fl-interpretazzjoni tas- sitwazzjoni ta’ l-ikel fil-pajjiżi konċernati. l-emerġenzi. Dawn il-ħidmiet — l-ħidmiet li jkollhom bħala skop it-titjib fis-sistemi tal-ħażna bil-għan li jitnaqqas il-ħala u li jiġi żgurat wisa’ suffiċjenti għall-ħażna matul jistgħu jinkludu wkoll it-twaqqif ta’ l-infrastrutura, partikolarment il-mili fl-ixkejjer, il-ħatt, id-diżinfestazzjoni, l-ipproċessar u l-faċilitajiet ta’ ħażna, meħtieġa fil-maniġġ ta’prodotti ta’ l-ikel f’dawn il-pajjiżi b’appoġġ għall-ħidmiet ta’ għajnuna ta’ l-ikel u ħidmiet ta’ appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel, — studji ta’ tħejjija u skemi ta’ taħriġ in konnessjoni ma’ l-attivitajiet fuq imsemmija. 194 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 24 IL-KAPITOLU II Proċeduri għall-implimentazzjoni ta’ l-għajnuan ta’ l-ikel u l-ħidmiet tal-ħażna u tat-twissija minn kmieni b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel Artikolu 9 1. Il-pajjiżi u l-organizzazzjonijiet eliġibbli għallħidmiet ta’ għaj- nuna Komunitarja skond dan ir-Regolament jinsabu fil-lista li hemm fl-Anness. F’dan ir-rigward, għandha tingħata prijorità lill- ifqar sezzjonijiet tal-popolazzjoni u lill-pajjiżi li għandhom dħul baxx b’nuqqasijiet serji ta’ l-ikel. Il-Kunsill, waqt li jaġixxi b’maġġoranza kwalifikata fuq proposta tal-Kummissjoni, jista’ jemenda dik il-lista. 2. Organizzazzjonijiet mhux governattivi li ma jagħmlux profitt (NGOs) u li jkunu eliġibbli għall-finanzjament Komunitarju dirett jew indirett għall-implimentazzjoni ta’ ħidmiet skond dan ir-Regolament għandu jkollhom dawn il-kriterji: (Kapitoli I u II) esegwiti mill-pajjiż riċevitur, mill-Kummissjoni, minn organizzazzjonijiet internazzjonali jew reġjonali jew minn organizzazzjonijiet mhux governattivi. riċevituri, organizzazzjonijiet 2. Ħidmiet ta’ finanzjament konġunt jistgħu jitwettqu fuq talba tal-pajjizi jew reġjonali jew organizzazzjonijiet mhux governattivi, fejn dawk l-ħidmiet jidhru li huma l-aktar mezz xieraq biex ttittejjeb is-sitwazzjoni tas-sigurtà ta’ li ma jkollhomx il-mezzi li jkampaw weħidhom minħabba nuqqas ta’ l-ikel. l-ikel ta’ gruppi internazzjonali 3. Fl-iskema tal-ħidmiet Komunitarji kif definita fit-Titoli I, II u III, il-Kummissjoni għandha tagħti attenzjoni partikolari: — għat-tħabrik favur l-impatt sostenibbli u l-vijabilità ekono- mika fit-tifsil tal-proġett, — għad-definizzjoni aktar ċara u l-isorveljar ta’ l-għanijiet u l-indikaturi ta’ dak kollu li jkun inkiseb. Artikolu 11 (a) jekk ikunu organizzazzjonijiet Ewropej mhux governattivi, dawn għandhom ikunu organizzazzjonijiet awtonomi fi Stat Membru tal-Komunità Ewropea skond il-liġijiet li jkunu fis- seħħ f’dak l-Istat Membru; 1. Il-prodotti għandhom jiġu mobilizzati fis-suq Komunitarju, fil- pajjiżi riċevituri jew f’wieħed mill-pajjiżi li qed jiżviluppaw (skond il-lista fl-Anness) jekk ikun possibli wieħed li jkun mir-reġjun ġeo- grafiku tal-pajjiż riċevitur. (b) għandu jkollhom il-kwartier ġenerali tagħhom fi Stat Mem- bru tal-Komunità, fil-pajjiż riċevitur jew, eċċezzjonalment, fil- każ ta’ OMG internazzjonali, ġewwa pajjiż terz. Dan il-kwartier ġenerali għandu jkun ċentru li jkun effettiv fit-teħid tad-deċiżjonijiet għall-ħidmiet finanzjati konġuntament kollha; (ċ) għandhom juru li jkunu kapaċi jwettqu b’suċċess l-ħidmiet ta’ l-għajnua ta’ l-ikel; partikolarment permezz ta’ — il-ħila maniġerjali amministrattiva u finanzjarja tagħhom, — il-ħila teknika u loġistika tagħhom biex jikkontrollaw l-operazzjoni proposta, — ir-riżultati ta’ l-ħidmietimplimentati mill-NGO’s relevanti li jkunu twettqu bil-finanzjament Komunitatrju jew bil- finanzjament ta’ l-Istati Membri, — l-esperjenza tagħhom fil-qasam ta’ l-għajnuna ta’ l-ilkel u s-sigurtà ta’ l-ikel, — il-preżenza tagħhom fil-pajjiż riċevitur u l-konoxxenza tagħhom ta’ dak il-pajjiż jew tal-pajjiżi li qed jiżviluppaw; (d) li jaċċettaw li joqogħdu għall-kondizzjonijiet stabbiliti mill- Kummissjoni għall-allokazzjoni ta’ l-għajnunan ta’ l-ikel. Artikolu 10 1. Il-Komunità tista’ tgħin fil-finanzjament tal-ħidmiet b’appoġġ l-ikel tax-xorta deskritta fit-Titoli 1, II u III għas-sigurtà ta’ 2. Eċċezzjonalment, prodotti jistgħu jiġu mobilizzati fis-suq ta’ xi pajjiż li ma jkunx fost dawk li hemm provdut għalihom fil- paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu skond il-proċedura stabbilita fl-Arti- kolu 27: — jekk it-tip mistenni jew il-kwalità tal-prodott ma jkunx jista’ jinkiseb fis-suq Komunitarju jew f’kull wieħed mill-pajjiżi li qegħdin jiżviluppaw, — jekk ikun hemm nuqqas serju ta’ l-ikel, fejn xiri bħal dan aktarx li jkun sa jżid l-effettività ta’ l-operazzjoni. 3. Il-prodotti ta’ l-ikel li jkunu disponibbli fis-suq intern jistgħu jiġu mobilizzati fis-suq ta’ pajjiż li qed jiżviluppa, jekk l-effiċjenza ekonomika ta’ dan tkun taqbel b’mod favorevoli mal- mobilitazzjoni ta’ prodotti fis-suq Ewropew. 4. Fejn il-prodotti ta’ l-ikel ikun ġie mixtri fil-pajjiż riċevitur jew f’pajjiż li qed jiżviluppa, għandhom jittieħdu passi biex jiġi żgurat li dak ix-xiri ma jheddidx la li jħarbat is-suq tal-pajjiż konċernat jew ta’ kull pajjiż ieħor li qed jiżviluppa fl-istesss reġjun u lanqas tagħhom. Dan ix-xiri jaffettwa ħażin il-provista lill-abitanti għandu jkun sħiħ integrat fl-implimentazzjoni tal-politka għall-iżvilupp Komunitarju favur dawn il-pajjiżi, partikolarment għar-rigward tal-promozzjoni tas- sigurtà ta’ l-ikel fil-pajjiż konċernat jew fil-livell reġjonali. kemm jista’ b‘mod jiġi Artikolu 12 Fejn pajjiż riċevitur ikun parzjalment jew totalment illiberalizza l-importazzjoni l-għajnuna Komunitarja għandha tkun konsistenti mal-politka ta’ dak il-pajjiż u ma għandhiex tħarbat is-suq. il-mobilitazzjoni l-ikel, ta’ ta’ 11/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 195 F’każi bħal dawn, il-kontribuzzjoni Komunitarja tista’ tieħu s-sura ta’ faċilità biex valuta estera tkun disponibbli għall-operaturi fis-settur privat tal-pajjiż konċernat, bil-kondizzjoni li l-ħidma tkun parti minn politka soċjali u ekonomika u minn politika agrikola mmirata biex ittaffi l-faqar (inkluża l-istrateġija ta’ l-importazzjoni ta’ oġġetti bażiċi ta’ l-ikel). Ir-riċevituri jkunu mistennija li jagħtu prova li użaw sewwa l-mezzi li jkunu tpoġġew għad-dispożizzjoni tingħata prijorità tagħhom. Għandha lill-operaturi privati żgħar u ta’ daqs medju biex jiġi żgurat li l-ħidmiet ikunu komplimentari. Sa fejn il-poteri tagħha biex twettaq ħidmiet jippermettu, il-Kummissjoni tista’ tadotta miżuri diskriminatorji pożittivi għall-operaturi privati żgħar u medji. Din l-għajnuna għandha tkun iggwidata mill-priinċipji stabbiliti fl-Artikolu 11. Kwalunkwe fond kontro-parti għandu jiġi użat skond l-għanijiet stabbiliti f’dan ir-Regolament u mmexxi bi qbil mal-Kummissjoni. L-awtorità kompetenti tal-pajjiż riċevitur għandha żżomm il-kontijiet dwar il-ġbir u l-użu tal-fondi u għandha tkun obbligata li tagħti rendikont tagħhom. Artikolu 16 Il-kontribuzzjoni Komunitarja tista’ tkopri wkoll l-attivitatjiet sussidjarji li jkunu meħtieġa biex jirrendu l-ħidmiet skond dan ir-Regolament partikolari, fis-suspervizżjoni, is-sorveljar u l-ispezzjoni, id-distribuzzjoni u t-taħriġ fuq il-post. effiċjenti b’mod aktar u, Artikolu 13 Artikolu 17 1. Il-Komunità tista’ tħallas l-ispejjeż li għandhom x’jaqsmu mal- ġarr ta’ l-għajnuan ta’ l-ikel. 2. Fejn il-Kummissjoni jidhrilha li l-Komunità għandha tħallas spejjeż li għandhom x’jaqsmu mat-trasport intern ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel, din għandha tqis il-kriterji ġenerali li ġejjin: — nuqqas serju ta’ l-ikel, — il-konsenja ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel lil pajjiżi bi dħul baxx li qegħdin ibatu minn nuqqas serju ta’ ikel, — jekk ta’ l-għajnuna għand l-ikel l-organizzazzjonijiet internazzjonali jew reġjonali jew għand l-organizzazzjonijiet mhux governattivi msemmija fl-Arti- kolu 10, hijiex sejra f’offerti u proċeduri oħra għall-għoti Il-parteċipazzjoni ta’ kuntratti pubbliċi għandhom ikunu miftuħa fuq bażi ekwa għall-persuni kollha naturali u legali fl-Unjoni Ewropea u fil-pajjiżi riċevituri. Din tista’ tiġi estiża mill-Kummissjoni għal ħidmiet skond l-Artikolu 11(2) biex tkun tinkludi persuni naturali u legali fil-pajjiżi fejn l-għajnuna tiġi mobilizzata. Meta tkun qed timplimenta dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tiggarantixxi t-trasparenza tal-ħidmiet in kwestjoni billi tippubbliċizzhom kif imiss. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-ħidmiet minn organizzazzjonijiet intermedjarji jkunu wkoll ippubbliċizzati kif imiss. Artikolu 18 — il-bżonn li tiżdied l-effiċjenza ta’ l-operazzjoni ta’ l-ikel in kwestjoni. Il-Kummissjoni tista’ tawtorizza lil rappreżentant biex jikkonkludi ftehim ta’ finanzjament konġunt f’isimha. 3. Fejn l-għajnuna riċevitur, il-Komunità għandha tħallas l-ispejjeż tat-trasport intern biss f’ċirkostanzi eċċezzjonali. tinbiegħ fil-pajjiż l-ikel ta’ 4. Il-Komunità tista’ tħallas ukoll l-ispejjeż tat-trasport bl-ajru ta’ ħidmiet ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel f’ċirkostanzi eċċezzjonali. Artikolu 14 Il-Komunità tista’ tħallas l-ispejjeż finali tad-distribuzzjoni fejn l-operazzjoni ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel tkun hekk teħtieġ biex din tkun tista’ tiġi attwata mingħajr intoppi. Artikolu 19 1. Il-Kummissjoni il-kondizzjonijiet l-għajnuna skond dan ir-Regolament. tistabilixxi tal-mobilitazzjoni u l-implimentazzjoni l-allokazzjoni, ta’ tista’ l-organizzazzjoni 2. Ma għandhiex tiġi implimentata għajnuna jekk il-pajjiż riċevi- jew tur, l-organizzazzjoni mhux governattiva ma joqgħodux għal dawn il-kondizzjonijiet. internazzjonali jew reġjonali Artikolu 15 Artikolu 20 L-għajnuna Komunitatrja tista’ tieħu s-sura ta’ għotjiet. L-għajnuna ta’ tkopri tista’ implimentazzjoni, l-ispejjeż tal-manutenzjoni u ta’ l-operat. esterni u interni tal-ħidmiet l-ispejjeż inklużi Il-Kummissjoni għandha tieħu l-miżuri kollha neċessarji għall-implimentazzjoni xierqa tal-programmi u l-ħidmiet ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel, u l-ħidmiet b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel. Il-ħidmiet skond dan ir-Regolament għandhom ikunu eżenti minn taxxi, imposti u dazji tad-dwana. Għal dan il-għan, l-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jagħtu lil xulxin kull għajuna neċessarja u jiskambjaw bejniethom l-informazzjoni kollha relevanti. 196 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 24 IL-KAPITOLU III Artikolu 24 Il-proċedura biex jiġu implimentati l-ħidmiet ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel u l-ħidmiet ta’ twissijia minn kmieni u ta’ ħażna b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel. 1. Skond id-deċiżjoni tal-Kunsill d-deċiżjonijiet meħuda skond l-Artikolu 22, għandha tiddeċiedi dwar: imsemmija fl-Artikolu 21 u il-Kummissjoni Artikolu 21 1. Il-Kunsill, waqt li jaġixxi b’maġġoranza kwalifikata dwar pro- posta mill-Kummissjoni u wara li jkun ikkonsulta l-Parlament Ewropew, għandu jistabilixxi kemm għandu jkun is-sehem Komu- nitarju ta’ l-ammont globali ta’ l-għajnuna f’ċereali skond kif inhu stabbilit mill-Konvenzjoni ta’ l-Għajnuna ta’ l-Ikel bħala t-total tal- kontribuzzjioni kemm tal-Komunità kif ukoll ta’ l-Istati Membri. 2. Il-Kummissjoni għandha tikkoordina l-ħidmiet tal-Komunità u ta’ l-Istati Membri għar-rigward tal-provista ta’ l-għajnuna f’ċereali skond il-Konvenzjoni ta’ Għajnuna ta’ l-Ikel u għandha tiżgura li l-kontribuzzjoni totali mill-Komunità u mill-Istati Membri tkun talanqas għolja daqs l-ammonti stipulati fl-imsemmija Konvenz- joni. Artikolu 22 Il-Kummissjoni, waqt li taġixxi skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 27, u waqt li tqis il-linji ta’ gwida tal-politka ġenerali ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel għandha: — tadotta l-lista tal-prodotti li jistgħu jiġu mobilizzati bħala għaj- nuna, — tistabilixxi r-regoli għall-mobilitazzjoni, is-sorveljar u l-valutazzjoni, — tistabbilixxi s-sehem tal-prodotti ta’ kull riċevitur, f’termini ta’ kwantità u valur, (a) il-ħidmiet ta’ l-emerġenza jew tan-nuqqas serju ta’ l-ikel, fejn il-ġuħ jew il-periklu imminenti tiegħu jkun ihedded serjament il-ħajja jew is-saħħa tal-poplu f’pajjiż li jkun nieqes mill-mezzi biex jista’ jkampa waħdu fin-nuqqas ta’ l-ikel. Il-Kummissjoni għandha taġixxi wara li tkun ikkonsultat l-Istati Membri bil- mezzi l-aktar xierqa. L-Istati Membri għandhom jingħataw tlett ijiem tax-xogħol żmien li fihom jistgħu jressqu xi oġġezzjonijiet. Jekk ikun hemm xi oġġezzjonijiet, il-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 26 għandu jeżamina l-kwestjoni fil- laqgħa li tkun tmiss; (b) il-kondizzjonijiet li jirregolaw il-provista u l-implimentazzjoni ta’ l-għajnuna, b’mod partikolari: — il-kondizzjonijiet ġenerali applikabbli għar-riċevituri, — il-bidu tal-proċeduri jirregolaw il-mobilitazzjoni, il-provista tal-prodotti u l-implimentazzjoni ta’ miżuri oħra, u l-konklużjoni tal-kuntatti rilevanti. li 2. Għall-finijiet il-Kummissjoni għandu jkollha l-jedd li tieħu l-miżuri kollha meħtieġa biex tħaffef il-provista ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel. tal-paragrafu 1 (a), Il-volum ta’ għajnuna mogħtija f’ċertu każ għandha tkun limitata għall-kwantitajiet meħtieġa biex il-popolazzjoni affettwata tkun tista’ tkampa fis-sitwazzjoni għal perjodu li normalment ma jiskorrix is-sitt xhur. Il-Kumissjonji għandha tiżgura li tingħata prijorità fl-istadji kollha lill-mobilitazzjoni ta’ l-ikel għall-ħidmietskond kif hemm provdut fil-paragrafu 1 (a) u (b). — fejn ikun meħtieġ, taġġusta l-implimentazzjoni tal-programmi. l-allokazzjonijiet waqt Artikolu 25 Artikolu 23 Deċiżjonijiet: — l-għoti ta’ għajnuna ta’ l-kel jew li ssir ħidma b’appoġġ għas- sigurtà ta’ l-ikel u l-formulazzjoni tal-kondizzjonijiet għal din ta’ l-aħħar, — l-għoti ta’ kontribuzzjoni organizzaazzjonijiet internazzjonali jew reġjonali jew organizzazzjonijiet mhux governattivi għal ħidmiet ta’ finanzjament b’appoġġ għas- sigurtà ta’ l-ikel, lil — l-għoti ta’ għajnuna għal programm ta’ ħażna u għal sistema ta’ twissija minn kmieni; għandha tiġi adottata mill-Kummissjoni skond il-proċedura stab- bilita fl-Artikolu 27, b’konformità mal-limiti stabbiliti fl-Arti- kolu 25. Deċiżjonijiet dwar ħidmiet li l-finanzjament tagħhom skond dan ir-Regolament ikun jiskorri iż-2 miljun ECU għandhom jittieħdu skond il proċedura stabbilita fl-Artikolu 27. Artikolu 26 1. Il-Kummissjoni għandha tkun mgħejjuna mill-Kumitat għas- Sigurtà ta’ l-Ikel u l-Għajnuna ta’ l-Ikel, minn issa ‘l quddiem imsejjaħ “il-Kumitat”, kompost min rappreżentanti ta’ l-Istati Membri u presjedut minn rappreżentant tal-Kummissjoni. 2. Il-Kumitat għandu jeżamina l-applikazzjonijiet fit-tul ta’ xi proposti biex jiġu dedikati fondi għas-sigurtà ta’ l-ikel fuq livell domestiku, lokali, nazzjonali u reġjonali fil-pajjiżi riċevituri, waqt li jżomm quddiem għajnejh il-prinċipji stabbiliti fl-Artikolu 1. Dan għandu wkoll janalizza u jissorvelja kull politka tas-sigurtà ta’ l-ikel l-għajnuna Komunitarja u jeżamina l-proposti għal inizjattivi konġunti. li tkun qed tirċievi 3. Il-Kumitat għandu jfassal ir-regoli tiegħu ta’ proċedura. 11/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 197 Artikolu 27 Artikolu 29 il-miżuri l-opinjoni Ir-rappreżentanti tal-Kummissjoni għandhom jissottomettu lill-Kumitat abbozz dwar li għandhom jittieħdu. l-abbozz Il-Kumitat għandu jagħti tiegħu dwar fiż-żmien stipulat li l-President jista’ jistabilixxi skond l-urġenza tal-materja tingħata mill-maġġoranza kif stabbilit fl-Artikolu 148(2) tat-Trattat fil-każ ta’ deċiżjonijiet li l-Kunisill ikun mistenni li jadotta fuq proposta tal-Kummissjoni. Il-voti tar-rappreżentanti ta’ l-Istati Membri fi ħdan il-Kumitat għandhom ikunu aġġustati bil-mod stabbilit f’dak l-Artikolu. Il-President ma għandux jivvota. L-opinjoni kwestjoni. għandha in Il-Kummissjoni għandha tadotta miżuri li japplikaw minnufih. Iżda, jekk dawn il-miżuri ma jaqblux ma’ l-opinjoni tal-Kumitat, dawn għandhom jiġu komunikati mill-Kummissjoni lill-Kunsill bla dewmien. F’dak il-każ, il-Kummissjoni għandha tipposponi l-applikazzjoni tal-miżuri li tkun adottat għal perjodu ta’ xahrejn mid-data ta’ dik il-komunikazzjoni. l-għajnuna ta’ Il-Kumitat jista’ teżamina kull materja oħra li għandha x’taqsam l-oħra skond dan l-ikel u l-ħidmiet ma’ ir-Regolament imqajma mill-President tiegħu, jew fuq l-inizjattiva tiegħu stess wara talba minn rappreżentant ta’ Stat Membru. Il-Kummissjoni għandha tgħarraf lill-Kumitat, fi żmien xahar li jkun ħa d-deċiżjoni tiegħu, dwar il-ħidmiet u l-proġetti ta’ l-għajnuna ta’ l-ikel, waqt li tindika jew tas-sigurtà ta’ l-ammont u n-natura tagħhom, il-pajjiż riċevitur u l-imsieħeb li jkun ġie afdat bl-implimentazzjoni. l-ikel Il-Kummissjoni għandha tgħarraf lill-Kumitat dwar il-linji ta’ gwida ġenerali għall-prodotti mobilizzati bħala għajnuna Komunitarja ta’ l-ikel. Il-Kunsill, waqt li jaġixxi b’maġġoranza kwalifikata, jista’ jieħu deċiżjoni diversa fiż-żmien stipulat imsemmi fil-paragrafu ta’ qabel. Artikolu 30 Artikolu 28 1. Biex tiggarantixxi l-prinċipju tal-komplimentarjetà msemmi l-effettività u l-konsistenza tal- fit-Trattat u biex tkattar provedimenti u l-ħidmiet b’appoġġ għas-sigurtà ta’ l-ikel, il-Kummissjoni għandha tħabrek biex tiżgura li l-attivitajiet tagħha jkunu koordinati mill-qrib kemm jista’ jkun ma’ dawk ta’ l-Istati Membri u ma’ politiki oħra ta’ l-Unjoni Ewropea, kemm fil- livell tat-teħid tad-deċiżjonijiet kif ukoll fuq il-post, u tista’ tieħu kwalunkwe inizjattiva xierqa għalbiex jinkiseb dan il-għan. u Għal dak l-iskop, l-Istati Membri għandhom jgħarrfu lill- Kummissjoni dwar l-ħidmiet tagħhom ta’ għajnuna nazzjonali ta’ l-ikel l-ikel. Il-Kummissjoni, waqt li taġixxi skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 27, għandha tistipula kif għandha ssir in-notifika tal- ħidmiet nazzjonali. tagħhom tas-sigurtà tal-programmi ta’ tal-ħidmiet sinjifikanti Il-Kummissjoni għandha tkun responsabbli għall-valutazzjoni regolari l-ikel biex tistabbilixxi jekk l-għanijiet stabbiliti fil-valutazzjoni ta’ dawk l-ħidmiet ikunux intlaħqu u biex tipprovdi linji ta’ gwida biex titjieb l-effettività ta’ ħidmiet għall ġejjieni. Din għandha tgħarraf lill-Kumitat perjodikament dwar il-programmi ta’ valutazzjoni. l-għajnuna ta’ ta’ kemm jista’ L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom jgħarrfu lil xulxin tax-xogħol malajr tal-valutazzjoni u dwar l-analiżi jew l-istudji li jistgħu jtejbu l-effiċjenza ta’ l-għajnuna. Ix-xogħol jiġi analizzat mill-Kumitat. L-Istati Membri u l-Kummissjoni għandhom iħabirku biex jitwettqu eżerċizzi konġunti ta’ valutazzjoni. ir-riżultati dwar jkun għandha Il-Kummissjoni l-komunikazzjoni esterna u interna tal-konklużjonijiet valutazzjoni ta’ l-eżerċizzi lill-organizzazzjonijiet konċernati. għat-tixrid u ta’ u tfassal proċeduri lid-dipartimenti 2. Il-Kummissjoni għandha tiżgura li l-ħidmiet implimentati mill- Komunità jkunu koordinati ma’ dawk ta’ l-organizzazzjonijiet u l-korpi internazzjonali, partikolarment dawk li jifformaw parti mis-sistema tal-Ġnus Magħquda. Artikolu 31 3. Il-Kummissjoni tiżviluppa l-kooperazzjoni bejn il-Komunità u d-donaturi tal-pajjiżi terzi fil- qasam tas-sigurtà ta’ l-ikel. għandha tħabrek biex 4. Il-koordinazzjoni u l-kooperazzjoni bejn il-Komunità u l-Istati Membri, u bejn dawn ta’ l-aħħar u l-organizzazzjonijiet internazzjonali u d-donaturi mill-pajjiżi terzi għandhom ikunu s-suġġett ta’ bdil regolari ta’ informazzjoni fi ħdan il-Komunità. tas-sena finanzjarja, il-Kummissjoni għandha Fl-għeluq tissottometti rapport annwali dwar l-implimentazzjoni ta’ dan ir-Regolament lill-Parlamennt Ewropew u lill-Kunsill. Ir-rapport r-riżultati dwar għandu jispjega l-estimi l-obbligi u l-paganmenti u l-proġetti u għar-rigward ta’ l-programmi finanzjati matul is-sena. Ir-rapport għandu jkun fih l-informazzjoni kollha possibbli dwar il-fondi marbuta fuq skala nazzjonali matul l-istess sena finanzjarja. Dan għandu jkun fih, safejn ikun possibli, l-informazzjoni statistika l-aktar importanti (skond il-pajjiż riċevitur, in-nazzjonalita, eċċ. ) dwar il-kuntratti li ngħataw għall-implimentazzjoni ta’ proġetti u programmi. it-tħaddim ta’ 198 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 24 Ir-rapport għandu jkun fih ukoll analiżi li turi kif in-nefqa ġiet assenjata għal kull tip ta’ ħidma kif provdut fl-Artikoli 2,5 u 8. Fl-aħħarnett, ir-rapport għandu jkun fih ċerta informazzjoni dwar li ġew iġġenerati ħidmiet mill-għajnuna ta’ l-ikel. twettqu bil-fondi kontro-parti li Artikolu 32 (KEE) Nru 2200/87 tat-8 ta’ Lulju 1987 li tal-Kummissjoni jistabilixxi r-regoli ġenerali għall-mobilitazzjoni fil-Komunità ta’ prodotti għajnuna Komunitarja (1) għandu jibqa’ fis-seħħ. għandhom jiġu provduti bħala li snin wara d-dħul Tliet fis-seħħ ta’ dan ir-Regolament, il-Kummissjoni għandha tissottometti lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill valutazzjoni minn fuq s’isfel dwar l-ħidmiet finanzjati mill-Komunità skond dan ir-Regolament, akkompanjata minn suġġerimenti dwar ir-Regolament fil-ġejjieni u, jekk ikun meħtieġ, minn proposti għal emendi għalih. Ir-Regolamenti (KEE) Nru 3972/86, (KEE) Nru 1755/84, (KEE) Nru 2507/88, (KEE) Nru 2508/88 u (KEE) Nru 1420/87 għandhom jitħassru. Artikolu 33 Bħala miżura transitorja u sa ma’ r-Regolament il-ġdid dwar il-mobilitazzjoni jiġi adottat mill-Kummissjoni, ir-Regolament Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fit-tielet jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fil-Lussemburgu, fis-27 ta’ Ġunju 1996. Għall-Kunsill Il-President A. MACCANICO (1) ĠU L 204, tal-25. 7. 1987, p. 1. Ir-Regolament kif l-aħħar emendat mir-Regolament (KEE) Nru 790/91 (ĠU L 81, tal-25. 3. 1991, p. 108). 11/Vol. 24 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 199 1. COUNTRIES L-ANNESS LLDCs (Least-developed countries) Other LICs (Other low-income countries. Per capita GNP < US $ 675 in 1992) LMICs (Lower middle-income countries. Per capita GNP US $ 676 — US $ 2 695 in 1992) Senegal South Africa St Helena St Vincent and The Grenadines States of Former Yugoslavia Swaziland Syria Thailand Tokelau Tonga Tunisia Turkey Turkmenistan Turks and Caicos Islands Uzbekistan Wallis and Futuna China Egypt Eritrea Ghana Guyana Honduras India Indonesia Kenya Nicaragua Nigeria Pakistan Sri Lanka Tajikistan Timor Vietnam Zimbabwe Afghanistan Bangladesh Benin Bhutan Botswana Burkina Faso Burundi Cambodia Cape Verde Central African Republic Chad Comoros Djibouti Equatorial Guinea Ethiopia Gambia Guinea Bissau Guinea Haiti Kiribati Laos Lesotho Liberia Madagascar Malawi Maldives Mali Mauritania Mozambique Myanmar Nepal Niger Rwanda Sao Tome and Principe Sierra Leone Solomon Islands Somalia Sudan Tanzania Togo Tuvalu Uganda Vanuatu Western Samoa Yemen Zaire Zambia 2. BODIES WFP ICRC IFRC UNHCR UNRWA Albania Algeria Angola Anguilla Armenia Azerbaijan Belize Bolivia Cameroon Chile Colombia Congo Costa Rica Côte d’Ivoire Cuba Dominica Dominican Republic Ecuador El Salvador Fiji Georgia Grenada Guatemala Iran Iraq Jamaica Jordan Kazakhstan Korea (Democratic Republic) Kyrgyzstan Lebanon Macao Marshall Islands Micronesia, Federated States Moldova Mongolia Morocco Namibia Niue Occupied Territories (Gaza and The West Bank) Panama Papua New Guinea Paraguay Peru Philippines FAO UNICEF 3. NON-GOVERNMENTAL ORGANIZATIONS European NGOs, NGOs of the recipient country or, exceptionally international NGOs, specializing in development


title: Odluka Izvršnog odbora od 27. lipnja 1996. o načelima za izdavanje schengenskih viza u skladu s člankom 30. stavkom 1. točkom (a) Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma (SCH/Com-ex (96)13 rev.1)

eurovoc_concepts:
EU visa policy
accession to an agreement
border control
diplomatic representation
third country

text: L_2000239HR. 01018001. xml 19/Sv. 009 HR Službeni list Europske unije 130 41996D0013 L 239/180 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 27. 06. 1996. ODLUKA IZVRŠNOG ODBORA od 27. lipnja 1996. o načelima za izdavanje schengenskih viza u skladu s člankom 30. stavkom 1. točkom (a) Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma (SCH/Com-ex (96)13 rev. 1) IZVRŠNI ODBOR, uzimajući u obzir članak 132. Konvencije o provedbi Schengenskog sporazuma, uzimajući u obzir članke 9. , 17. i 30. spomenute Konvencije, budući da je u interesu svih schengenskih država definiranje prava i obveze država koje zastupaju i koje su zastupane, obzirom da sve schengenske države imaju predstavništva u kojima zastupaju druge države i mjesta gdje se same zastupaju; budući da je glavno načelo koje naglašava suradnju između država članica apsolutno povjerenje u način na koji se primjenjuje sustav schengenskog zastupanja, ODLUČIO JE: Izdavanje schengenskih viza u trećim državama u kojima nisu zastupane sve schengenske države sukladno članku 30. stavku 1. točki (a) Sporazuma o provedbi Schengenske konvencije odvija se u skladu sa sljedećim načelima. (a) Zastupanja u pogledu izdavanja viza primjenjuje se na zrakoplovno-tranzitne vize, jedinstvene tranzitne vize i vize za kratkotrajni boravak, koje se izdaju u okviru Schengenske konvencije i u skladu sa Zajedničkim konzularnim uputama. Država, koja zastupa drugu državu, obvezna je primijeniti odredbe Zajedničkih konzularnih uputa istom žurnošću kao i u pogledu izdavanja nacionalnih viza ove vrste i istog roka valjanosti. (b) Osim ako nije drukčije propisano u specifičnim bilateralnim sporazumima, dogovor o zastupanju se ne primjenjuje na vize koje se izdaju osobama koje namjeravaju steći plaćeno zaposlenje ili obavljati djelatnost koja zahtijeva prethodno odobrenje države u kojoj se treba obavljati. Osobe koje podnose zahtjev za izdavanje takvih viza moraju se obratiti akreditiranom konzularnom uredu države u kojoj se dotična djelatnost treba obavljati. (c) Schengenske države nisu obvezne osigurati da ih se zastupa za potrebe izdavanja viza u svim trećim zemljama. One mogu odlučiti da zahtjeve za izdavanje viza u nekim trećim zemljama ili zahtjeve za određene kategorije viza treba podnijeti zastupništvu države koja je glavno odredište podnositelja zahtjeva. (d) Diplomatske misije ili konzularni uredi koji obrađuju zahtjeve za izdavanje viza slobodno procjenjuju rizik od nezakonitog useljavanja kod podnošenja zahtjeva za vizu. (e) Zastupane države preuzimaju odgovornost za postupanje po zahtjevima za azil koje podnose nositelji viza, izdanih od strane država koje ih zastupaju u njihovo ime, pri čemu je u takvoj vizi izričito navedeno da je izdana u okviru zastupanja (u skladu s Prilogom 13. Zajedničkih konzularnih uputa) (1). (f) U iznimnim slučajevima, bilateralni sporazumi mogu određivati da država koja zastupa šalje zahtjeve za vize koje su podnijele određene kategorije stranaca bilo tijelima zastupane države, a koja je istodobno glavno odredište, bilo diplomatskim misijama te države. Te kategorije se moraju utvrditi u pisanom obliku (ako je potrebno za svaku diplomatsku misiju ili konzularno predstavništvo). Tako se smatra da je viza izdana uz ovlaštenje zastupane države, kako je predviđeno člankom 30. stavkom 1. točkom (a) Schengenske konvencije. (g) Bilateralni sporazumi se mogu prilagoditi u određenom vremenu u svjetlu nacionalne procjene zahtjeva za azil, podnesenih unutar utvrđenog roka od strane imatelja viza izdanih u okviru zastupanja, te drugih podataka bitnih za izdavanje viza. Na temelju rezultata, može se dogovoriti povlačenje zastupanja kad je riječ o nekim predstavništvima (a eventualno i za neka državljanstva). (h) Zastupanje se primjenjuje samo na izdavanje viza. Ako vizu nije moguće izdati jer stranac nije podnio dovoljno dokaznih isprava o tome da on ili ona ispunjavaju uvjete, stranca bi se trebalo obavijestiti o mogućnosti podnošenja svog zahtjeva diplomatskom predstavništvu države koja je njegovo ili njezino glavno odredište putovanja. (i) Dogovori o zastupanju mogu se dodatno unaprijediti širenjem mreže savjetovanja i razvijanjem kompjutorskih programa koji omogućuju predstavništvima države koja zastupa da se savjetuje sa središnjim tijelima zastupane države na jednostavan način. (j) Ovom dokumentu je priložena tablica zastupanja za izdavanje schengenskih viza u trećim državama u kojima nisu zastupane sve schengenske države. Središnja skupina prima na znanje izmjene učinjene u toj tablici nakon savjetovanja između dotičnih schengenskih država (2). Den Haag 27. lipnja 1996. Predsjedatelj M. PATIJN (1)  Prilog 13. Zajedničkih konzularnih uputa prilagodit će se na primjeren način. Vidjeti SCH/Com-ex (99)13. (2)  Vidjeti dokument SCH/Com-ex (99)13, Prilog 4


title: 1996 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1292/96 dėl pagalbos maistu politikos ir pagalbos maistu valdymo bei paramos maisto saugumui specialių operacijų

eurovoc_concepts:
aid system
cooperation policy
developing countries
food aid
security of supply
storage

formats: html pdf print

text: 11/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 189 31996R1292 L 166/1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1996 7 5 TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1292/96 1996 m. birželio 27 d. dėl pagalbos maistu politikos ir pagalbos maistu valdymo bei paramos maisto saugumui specialių operacijų EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 130w straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą (1), laikydamasi Sutarties 189c straipsnyje nustatytos tvarkos (2), kadangi dabar, kaip ir visada, pagalba maistu yra svarbus Bendri- jos bendradarbiavimo plėtros srityje politikos aspektas; kadangi pagalbą maistu reikia įtraukti į besivystančių šalių vyk- domą politiką, tam, kad pagerinti jų maisto saugumą, ypač paren- giant maisto strategijas, kurių tikslas yra skurdo sumažinimas ir kurios skirtos išspręsti galutinį uždavinį dėl visiško pagalbos maistu atsisakymo; kadangi Bendrija ir jos valstybės narės glaudžiai koordinuoja savo bendradarbiavimo plėtros srityje politiką pagalbos maistu pro- gramų ir operacijų, kuriomis siekiama sustiprinti maisto saugumą, atžvilgiu; kadangi Bendrija kartu su savo valstybėmis narėmis yra tam tikrų tarptautinių susitarimų šioje srityje, ypač Pagalbos maistu konvencijos šalis; kadangi maisto saugumas, kurio ilgalaikis tikslas yra visuotinė ir nuolatinė teisė į mitybą, užtikrinanti sveiką ir aktyvią gyvenseną regioniniu, nacionaliniu ir namų ūkio mastu yra svarbus kovos su skurdu elementas ir kadangi dėl šios priežasties būtina tai akcen- tuoti visose programose, skirtose besivystančioms šalims; kadangi pagalba maistu privalo neturėti žalingo poveikio pagalbą gaunančių šalių normaliai produkcijai ir komercinėms importo struktūroms; kadangi pagalba maistu ir paramos maisto saugumui operacijos yra esminiai Bendrijos bendradarbiavimo plėtros srityje politikos elementai ir privaloma atsižvelgti į juos kaip į visos Bendrijos poli- tikos, galinčios daryti įtaką besivystančioms šalims, ypač jų ekonominėms reformoms ir struktūriniam pakeitimui, tikslus; kadangi vyrai ir moterys prisiima skirtingą atsakomybę už maisto saugumą namų ūkiuose, todėl rengiant maisto saugumo užtikri- nimo programas, reikėtų sistemingai atsižvelgti į jų skirtingus vaidmenis; kadangi moterys ir bendruomenės turėtų daugiau dalyvauti, dedant pastangas pasiekti didesnį maisto saugumą nacionaliniu, regioniniu arba vietiniu ir namų ūkio mastu; kadangi pagalba maistu privalo būti efektyvus instrumentas, užtikrinantis teisę į deramą ir atitinkamą mitybą ir pagerinantis maisto produktų prieinamumą ir pasiekiamumą visuomenei, paisant vietinių maitinimosi įpročių ir produkcijos ir prekybos sis- temų, ypač maisto krizių atveju ir privalo būti visiškai įtrauktas į plėtros politiką; kadangi pagalbos maistu instrumentas yra Bendrijos politikos dėl krizių besivystančiose šalyse prevencijos ar pagalbos teikimo jų metu esminis elementas ir kadangi reikėtų atsižvelgti į galimus jo įgyvendinimo socialinius ir politinius poveikius; kadangi pagalbos maistu operacijos negali būti perspektyvinio sprendimo dalimi, nebent jos įtraukiamos į plėtros operacijas, skirtas vietinės produkcijos ir prekybos atgaivinimui; (1) OL C 253, 1995 9 29, p. 10. (2) 1995 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 17, 1996 1 22), 1996 m. sausio 29 d. Tarybos bendroji pozicija ir 1996 m. gegužės 24 d. Europos Parlamento sprendimas (OL C 166, 1996 6 10). kadangi reikia tobulinti analizę, diagnozę, programavimą ir moni- toringą, siekiant efektyviau teikti pagalbą maistu ir išvengti žalingų poveikių vietinei produkcijai, platinimui, transportui ir pardavimo pajėgumams; 190 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/24 t. kadangi pagalbą maistu reikėtų padaryti Bendrijos bendradarbia- vimo su besivystančiomis šalimis politikos realiu instrumentu, šitaip sudarant galimybę Bendrijai visapusiškai dalyvauti daugia- mečiuose plėtros projektuose; vykdomą maisto saugumo politiką, reikėtų priimti nuostatą dėl valstybių narių ir Komisijos glaudaus bendradarbiavimo Maisto saugumo ir pagalbos maistu komitete; kadangi būtina, kad Bendrija galėtų pastoviai teikti pagalbą ir ati- tinkamais atvejais vykdytų maisto produktų mažiausio kiekio tie- kimą į besivystančias šalis pagal tam tikras daugiametes progra- mas, susijusias su plėtros politika, o taip pat dalyvautų ir tarptautinių organizacijų veikloje; kadangi Bendrija, suteikdama paramą besivystančioms šalims, lanksčiau teikiant deda pastangas padidinti maisto saugumą, pagalbą maistu ir finansuojant su maisto saugumu susijusias ope- racijas, ypač ūkininkavimo ir maistui skirtų pasėlių plotų, kaip alternatyvos pagalbai maistu tam tikromis aplinkybėmis, plėtros atveju, tuo pačiu metu išsaugodama aplinką ir gindama smulkių ūkininkų ir žvejų interesus; kadangi Bendrija gali teikti pagalbą tiems, kuriems jos reikia besi- vystančių šalių kaimo vietovėse ir miestuose, padėdama finansuoti paramos maisto saugumui operacijas, perkant maisto produktus, sėklas, žemės ūkio techniką, žaliavas bei atitinkamas produkcijos priemones ir vykdydama saugojimo programas, taikydama išankstinio perspėjimo sistemas, vykdant priežiūrą ir teikiant tech- ninę ir finansinę pagalbą; kadangi būtina teikti paramą maisto saugumo užtikrinimo meto- dams, taikomiems regionuose, įskaitant vietoje vykdomas pir- kimo operacijas tam, kad užtikrinti natūralų papildymą viena kitos valstybių priklausančių vienam regionui; kadangi politikai, vykdomai maisto saugumo srityje, reikėtų suteikti regioninę dimensiją tam, kad skatinti regioninę prekybą maisto produktais ir spartinti integraciją; kadangi maisto produktų pirkimas vietiniame lygmenyje suma- žina neefektyvumą, sąnaudas ir žalą gamtai, kurią gali sukelti maisto produktų didelių kiekių gabenimas pasaulio mastu; kadangi nusprendžiant dėl veiksmų, kurių reikia imtis, vykdant pagalbos maistu operacijas, reikėtų įgyvendinimo tvarką pritaikyti prie kiekvienos pagalbą gaunančios šalies ypatumų, tačiau paisyti bendrosios politikos ir strategijos pagrindų; kadangi siekiant užtikrinti geresnį pagalbos maistu valdymą, ją suderinant su pagalbą gaunančių šalių interesais ir poreikiais bei patobulinant sprendimų priėmimo ir įgyvendinimo tvarką, pagei- dautina pakeisti 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3972/86 dėl pagalbos maistu politikos ir pagalbos maistu valdymo (1), 1984 m. birželio 19 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1755/84 dėl alternatyvių operacijų, susijusių su maistu, įgyvendinimo maisto pristatymo vietos (2), 1988 m. rugpjūčio 4 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2507/88 dėl saugojimo pro- gramų ir išankstinio perspėjimo sistemų įgyvendinimo (3), 1988 m. rugpjūčio 4 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2508/88 dėl tarptautinių institucijų ar nevyriausybinių organizacijų vyk- domų maisto produktų ar sėklų pirkimų operacijų bendrojo finan- savimo (4) ir 1987 m. gegužės 21 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1420/87, nustatantį Reglamento (EEB) Nr. 3972/86 dėl pagal- bos maistu politikos ir pagalbos maistu valdymo įgyvendinimo tvarką (5), PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: kadangi privaloma išsaugoti maisto produkcijos genetinį poten- cialą ir biologinę įvairovę; I SKYRIUS kadangi Bendrijos pagalbos maistu politiką privaloma pritaikyti prie geopolitinio pokyčio ir ekonominių reformų, vykdomų dau- gelyje šalių gavėjų; kadangi turi būti sudarytas sąrašas šalių ir institucijų, galinčių dalyvauti Bendrijos pagalbos operacijose; kadangi tuo tikslu reikėtų priimti nuostatą dėl Bendrijos pagalbos prieinamumo tarptautinėms, regioninėms ir nevyriausybinėms organizacijoms; kadangi tokios organizacijos privalo tenkinti sąlygas, garantuojančias pagalbos maistu operacijų sėkmę; Tikslai ir pagalbos maistu ir paramos maisto saugumui operacijų bendrosios gairės 1 straipsnis 1. Atsižvelgdama į savo bendradarbiavimo su besivystančiomis į maisto šalimis politiką ir siekdama atitinkamai reaguoti (1) OL L 370, 1986 12 30, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeiti- mais, padarytais Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1930/90 (OL L 174, 1990 7 7, p. 6). kadangi siekiant supaprastinti tam tikrų numatytų priemonių tai- kymą ir užtikrinti, kad jos atitinka pagalbą gaunančios šalies (2) OL L 165, 1984 6 23, p. 7. (3) OL L 220, 1988 8 11, p. 1. (4) OL L 220 1988 8 11, p. 4. (5) OL L 136, 1987 5 26, p. 1. 11/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 191 nesaugumo situacijas, atsiradusias dėl didelių maisto trūkumų ar maisto krizių, Bendrija vykdo pagalbos maistu ir paramos maisto saugumui operacijas besivystančiose šalyse. — prisidėti prie iniciatyvų kovoti su skurdu, siekiant plėtros, kaip tikslo apskritai. Humanitarinio pobūdžio pagalbos maistu operacijos vykdomos pagal humanitarinės pagalbos taisykles ir joms šis reglamentas nėra taikomas. Rimtos krizės metu įgyvendinami visi Bendrijos pagalbos politikos instrumentai, glaudžiai koordinuojant veiks- mus tam, kad suinteresuoti gyventojai gautų naudos. 2. Operacijos, vykdomos pagal šį reglamentą, įvertinamos, atli- kus šio instrumento pageidaujamumo ir efektyvumo analizę, lygi- nant su kitomis Bendrijos intervencinėmis priemonėmis, taiko- momis, įtaką maisto saugumui ir pagalbai maistu ir koordinuojant veiksmus, atsižvel- giant į šias priemones. teikiant pagalbą ir galinčioms daryti Komisija užtikrina, kad operacijos, vykdomos pagal šį reglamentą, vertinamos, užtikrinant glaudų koordinavimą su kitų donorų tai- koma intervencija. 3. Pagalbos maistu ir paramos maisto saugumui operacijų, nuro- dytų 1 straipsnio dalyje, tikslai yra ypač: — skatinti maisto saugumą, skirtą sumažinti skurdą, teikti pagalbą besivystančių šalių gyventojams ir regionams namų ūkio, nacionaliniu ir regioniniu mastu, — didinti pagalbą gaunančių gyventojų maistinį standartą ir siekti subalansuotos mitybos, — atsižvelgti į suinteresuotumą užtikrinti geriamojo vandens tie- kimą gyventojams, — skatinti maisto produktų pasiekiamumą ir prieinamumą visuomenei, — tiesiogiai prisidėti prie pagalbą gaunančių šalių kaimų ir miestų tvarios ekonominės ir socialinės plėtros, ypatingą dėmesį atkreipiant į atitinkamus moterų ir vyrų vaidmenis namų ūkyje ir socialinėje struktūroje; Bendrijai vykdant pagal- bos operacijas, iš esmės siekiama, kad pagalbos gavėjai taptų savo pačių plėtros vykdytojais, 4. Bendrijos pagalba kuo kruopščiau įtraukiama į plėtros politi- ką, ypač į žemės ūkio ir žemės ūkyje gaunamų maisto produktų plėtros politiką ir į suinteresuotų šalių maisto strategijas. Bendri- jos pagalba teikiama parama pagalbą gaunančios politikai, vyk- domai skurdo, mitybos, reprodukcinės sveikatos priežiūros, aplin- kos apsaugos ir atstatymo atžvilgiu, ypač atkreipiant dėmesį į programų dėl veiklos, vykdomos po nelaimių, tęstinumo. Nepai- sant to, ar pagalba teikiama neapmokestinamo pardavimo ar pla- tinimo būdu, ji neturi sutrikdyti vietinės rinkos. I ANTRAŠTINĖ DALIS Pagalbos maistu operacijos 2 straipsnis 1. Produktai, tiekiami, kartu vykdant kitas pagalbos maistu ope- racijas, privalo kiek įmanoma labiau tenkinti pagalbą gaunančių maitinimosi įpročius ir neturi daryti neigiamos įtakos pagalbą gaunančiai šaliai. Kai produktai atrenkami, reikia apsvarstyti maisto kiekio, skirto didžiausiam žmonių skaičiui, padidinimą, atsižvelgiant į produktų kokybę, kuria siekiama užtikrinti tinkamą mitybą. Kai Bendrija tiekia atrinktus produktus pagalbos mobilizavimo ir platinimo tvarka, ypatingą dėmesį reikia atkreipti į maisto pasie- kiamumo pagalbą gaunančiose šalyse socialinius aspektus ir ypač į labiausiai pažeidžiamas gyventojų grupes ir į moterų vaidmenį namų ūkyje. 2. Pagalba maistu pirmiausia paskirstoma realių poreikių, moty- vuojančių tokią pagalbą, objektyvaus vertinimo pagrindu ir tai yra vienintelis gyventojų grupių, nesugebančių pačios pakankamai apsirūpinti maistu, maisto saugumo pagerinimo būdas. Šiuo tikslu reikia apsvarstyti šiuos kriterijus, neatmetant kitų atitinkamų aplinkybių: — paremti pagalbą gaunančių pastangas pagerinti savo maisto produkciją regioniniu, nacionaliniu, vietiniu ir šeiminiu mastu, — maisto trūkumus, — sumažinti jų priklausomybę nuo pagalbos maistu, — skatinti juos tapti nepriklausomais maisto atžvilgiu arba didi- nant produkcijos apimtis, arba sustiprinant ir padidinant per- kamąją galią, — maisto situacijos įvertinimo, naudojantis žmogiškosios plėtros ir mitybiniais rodikliais, — pajamas vienam gyventojui ir ypač skurdžiai gyvenančias gyventojų grupes, — svarstomos gyventojų dalies gerovės socialinius rodiklius, 192 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/24 t. — pagalbą gaunančios mokėjimų balanso situaciją, išlaidų apžvalgą. Nepažeidžiant to, kas paminėta pirmiau, šios lėšos valdomos joms skirta bendrąja Bendrijos pagalbos tvarka, prioritetą suteikiant maisto saugumo politikai ir programoms. — pasiūlytos operacijos ekonominį ir socialinį poveikį bei savi- kainą, — pagalbą gaunančios vykdomą ilgalaikę maisto saugumo poli- tiką; 3. Prireikus, pagalbos maistu suteikimą sąlygoja trumpalaikių, ilgalaikių plėtros projektų įgyvendinimas, sektorinių operacijų ar plėtros programų vykdymas, prioritetą suteikiant toms, kurios skatina tvarią ilgalaikę maisto produkciją ir maisto saugumą pagalbą gaunančiose šalyse, kaip tai numato maisto politika ir strategija. Tam tikrais atvejais ši pagalba gali būti teikiama tiesio- ginio įnašo, skirto tokių projektų, operacijų ar programų įgyven- dinimui, forma. Jei Bendrijos pagalba skiriama pardavimui, tai toks komplementarumas privalo būti užtikrinamas, naudojant pasitiktinius fondus Bendrijos ir šalies gavėjos susitartais tikslais arba tam tikrais atvejais, naudojant institucijos ar nevyriausybinės organizacijos, gaunančios pagalbą, lėšas. Jei pagalba maistu tei- kiama kaip parama daugelį metų vykdomai plėtros programai, ji gali būti suteikiama daugiametės svarstomos programos pagrin- du. Be pagrindinių maisto produktų paskirstymo, pagalba gali būti panaudota sėklų, trąšų, technikos, kitų priemonių ir plataus vartojimo prekių tiekimui, rezervų sukūrimui, techninės ir finansinės pagalbos teikimui, supratimo skatinimui ir mokymo programų parengimui. 4. Būdama maisto saugumo programų esminiu elementu, pagalba maistu gali būti teikiama kaip parama pagalbą gaunan- čios šalies pastangoms sukaupti rezervines atsargas, ypatingą dėmesį atkreipiant į pavienių ūkininkų ir šalies atsargas, tuo pat metu sukuriant regionų atsargas. 5. Pasitiktiniai fondai valdomi kitus Bendrijos pagalbos instru- mentus atitinkančia tvarka. II ANTRAŠTINĖ DALIS Paramos maisto saugumui operacijos 3 straipsnis Kai aplinkybės tai garantuoja, Bendrija gali vykdyti paramos maisto saugumui operacijas besivystančiose šalyse, patiriančiose maisto trūkumą. Tokias operacijas gali vykdyti pagalbą gaunančios šalys, Komisija, tarptautinės ar regioninės organizacijos arba nevyriausybinės organizacijos. ir Šiomis operacijomis siekiama, naudojant prieinamus išteklius, teikti paramą, parengiant įgyvendinant vykdant maisto strategiją ar kitas priemones, skatinančias suinteresuotos šalies gyventojų maisto saugumą ir padrąsinančias juos sumažinti savo priklausomybę maisto ir pagalbos maistu, ypač mažas pajamas gaunančių šalių, patiriančių rimtus maisto trūkumus, atveju. Šiomis operacijomis privaloma padėti pagerinti susijusiose šalyse skurdžiausiai gyvenančių žmonių gyvenimo lygį. Paramos maisto saugumui operacijos vykdomos kaip finansinė ir techninė pagalba, suteikiama pagal šiame reglamente nustatytus kriterijus ir tvarką. Tokios operacijos planuojamos ir vertinamos pagal jų nuoseklumą ir komplementarumą, atsižvelgiant į tikslus ir operacijas, finansuojamas kitais Bendrijos pagalbos plėtrai instrumentais. Jos privalo būti daugiamečio plano dalis. Šalių, kuriose vyksta struktūrinis pakeitimas, atveju ir atsižvelgiant į atitinkamas Bendrijos rezoliucijas, pasitiktiniai fondai, sukurti įvairiais pagalbos plėtrai instrumentais, sudaro išteklius, kurie pri- valo būti valdomi kaip vientisos ir nuoseklios biudžeto politikos dalis reformų programos kontekste. 4 straipsnis Šiomis sąlygomis Bendrija, užuot sudarydama pasitiktinių fondų planą, galėtų imtis labiau bendresnio paskirstymo netrukus po pasiektos pažangos, didinant monitoringo instrumentų, progra- mavimo ir biudžeto įvykdymo efektyvumą, atlikus valstybės Besivystanti šalis, tinkama atlikti joje Bendrijos pagalbos maistu operacijas pagal šį reglamentą, gali gauti dalį maisto arba visą maistą, kuris buvo arba galėjo būti skirtas jai paramos maisto saugumui operacijų forma arba veikiant per tarptautines, regionines ir nevyriausybines organizacijas, ypatingą dėmesį atkreipiant į produkcijos, suvartojimo ir rezervų tendencijas toje šalyje, maisto situaciją jos gyventojų tarpe ir kitų donorų suteiktą pagalbą maistu. 11/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 193 5 straipsnis Paramos maisto saugumui operacijos atliekamos kaip techninė ir finansinė pagalba, kuria siekiama, atsižvelgiant į 1 straipsnyje nustatytus tikslus, pagerinti tvarų ir ilgalaikį maisto saugumą, tei- kiant finansinę pagalbą inter alia: tokias sistemas 27 straipsnyje nustatyta tvarka. Ji taip pat gali padengti saugojimo programų įgyvendinimo tose šalyse išlaidas, atlikdama pagal šį reglamentą pagalbos maistu operacijas, lygiavertes priemonėms, kurių imasi valstybės narės, tarptautinės ar regioninės organizacijos ar nevyriausybinės organizacijos. — sėklų, technikos ir priemonių, būtinų maistui skirtų pasėlių produkcijai, tiekimui, Tokios operacijos turėtų atitikti kitus Bendrijos pagalbos plėtrai instrumentus, įskaitant pasitiktinių fondų, sukurtų, parduodant pagalbą maistu, panaudojimą ir Bendrijos plėtros politiką. — paramos kaimo kreditavimui planams, ypač skirtiems mote- rims, — geriamojo vandens tiekimo gyventojams planams, — saugojimo atitinkamame lygmenyje planams; — žemės ūkio ir maisto produktų rinkodaros, gabenimo, plati- nimo arba perdirbimo operacijoms, Šios operacijos yra skirtos padidinti šalių gavėjų maisto saugumą. Jos privalo padėti pagerinti suinteresuotų šalių skurdžiausių visuomenės sluoksnių gyvenimo lygį ir atitikti jų plėtros kriterijus, ypač maistui skirtų pasėlių politiką. Tokiose operacijose Bendrija dalyvauja, suteikdama finansinę ir (arba) techninę pagalbą, atsižvelgdama į šiame reglamente nustatytus kriterijus ir tvarką. — paramos privataus sektoriaus komercinei plėtrai nacionaliniu, regioniniu ir tarptautiniu mastu priemonėms, Operacijos, kurioms teikiama Bendrijos pagalba, vertinamos tvarka, atitinkančia tarptautinių profesinių organizacijų valdomas esamas programas. — taikomiesiems tyrimams ir pratyboms, — maistui skirtų pasėlių produkcijos plėtros, saugant aplinką, projektams, 7 straipsnis — paramai, suvokimo skatinimui, techninei pagalbai ir pratybų operacijoms, ypač skirtoms moterų ir gamintojų organizaci- joms ir žemės ūkio darbuotojams, — paramos moterų ir gamintojų organizacijoms priemonėms, — trąšų produkcijos iš žaliavų ir pagrindinių medžiagų, randamų šalyse gavėjose, projektams, — paramos vietinėms pagalbos maistu struktūroms, planams, įskaitant pratybų planus. III ANTRAŠTINĖ DALIS Išankstinio perspėjimo sistemos ir saugojimo programos 6 straipsnis Bendrija gali suteikti paramą esamoms nacionalinėms išankstinio perspėjimo sistemoms ir padėti sustiprinti esamas tarptautines išankstinio perspėjimo apie maisto situaciją besivystančiose šalyse sistemas, ir išimtiniais ir deramai motyvuotais atvejais ji gali taikyti Bendrijos parama, teikiama saugojimo programoms ir išankstinio suteikta pagal prašymą perspėjimo sistemoms, gali būti regioninėms arba tarptautinėms nevyriausybinėms pagalbos organizacijoms besivystančioms šalims, tinkamoms gauti pagalbą maistu iš Bendrijos ir jos valstybių narių, operacijas. organizacijoms atlikti arba 8 straipsnis Bendrijos teikiama pagalba gali padėti finansuoti šias priemones: — išankstinio perspėjimo sistemas ir duomenų apie derlių, atsargų ir rinkų tendencijas, maisto situaciją namų ūkiuose ir visuomenės pažeidžiamumą kaupimo sistemas tam, kad page- rinti supratimą apie maisto situaciją svarstomose šalyse, — operacijas, kuriomis siekiama patobulinti saugojimo sistemas tam, kad sumažinti atliekų kiekį arba užtikrinti saugojimo pajėgumus nelaimių atveju. Tokioms operacijoms taip pat galima priskirti infrastruktūros sukūrimą, ypač pakavimo, pakrovimo, dezinfekcijos, apdorojimo ir saugojimo patalpų, skirtų maisto produktų tvarkymui šiose šalyse, statybą, tei- kiant paramą pagalbos maistu arba paramos maisto saugumui operacijoms, — parengiamuosius tyrimus ir mokymo planus, susijusius su pir- miau nurodyta veikla. 194 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/24 t. II SKYRIUS Pagalbos maistu ir paramos maisto saugumui saugojimo bei išankstinio perspėjimo operacijų įgyvendinimo tvarka 2. Bendrojo finansavimo operacijos gali būti vykdomos pagalbą gaunančių šalių, tarptautinių ar regioninių organizacijų ar nevy- riausybinių organizacijų prašymu, kai tokios operacijos pasirodo esančios tinkamiausias gyventojų grupių maisto saugumo stipri- nimo būdas, užuot gyventojams palikus patiems išspręsti maisto trūkumo problemą. 9 straipsnis 1. Šalys ir organizacijos, tinkamos gauti Bendrijos pagalbą ope- racijoms pagal šį reglamentą atlikti, išvardintos priede. Todėl pri- oritetas skiriamas skurdžiausiems visuomenės sluoksniams ir mažas pajamas gaunančioms šalims, patiriančioms rimtų maisto trūkumų. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dau- guma gali iš dalies pakeisti tą sąrašą. 2. Nepelno nevyriausybinės organizacijos (NVO), tinkamos gauti Bendrijos netiesioginį finansavimą operacijoms pagal šį regla- mentą atlikti, privalo atitikti šiuos kriterijus: a) b) jeigu jos yra Europos nevyriausybinės organizacijos, jos pri- valo būti nepriklausomomis Europos bendrijos valstybės narės organizacijomis pagal tos valstybės narės teisės aktus; jų buveinė privalo būti Europos bendrijos valstybėje narėje, šalyse gavėjose arba išimtinai, tarptautinių nevyriausybinių organizacijų atveju, trečiojoje šalyje. Ši buveinė turi būti efek- tyvus sprendimų dėl bendrojo finansavimo priėmimo centras; c) privalo įrodyti, kad sugeba sėkmingai vykdyti pagalbos maistu operacijas, ypač panaudojant: — jų administravimo ir finansų valdymo pajėgumą, — jų techninį ir logistinį pajėgumą atlikti pasiūlytą operaciją, — atitinkamų nevyriausybinių organizacijų atliktų operacijų, finansuojant Bendrijai ar valstybėms narėms, rezultatus, — patirtį pagalbos maistu ir maisto saugumo srityje, — jų buvimą šalies gavėjos teritorijoje ir jų žinias apie tą šalį arba apie besivystančias šalis; d) įsipareigoja laikytis Komisijos nustatytų sąlygų dėl pagalbos maistu paskirstymo. 3. Ruošdamasi Bendrijos operacijoms, aprašytoms I, II ir III antraštinėse dalyse, Komisija ypatingą dėmesį skirs: — projekto plano tvaraus poveikio ir ekonominio realumo sie- kimui, — tikslų ir pasiekimo rodiklių aiškiam apibrėžimui ir monitorin- gui. 11 straipsnis 1. Produktai mobilizuojami Bendrijos rinkoje, pagalbą gaunan- čioje šalyje arba bet kurioje iš besivystančių šalių (išvardintų prie- de), jei įmanoma, priklausančių, kaip ir pagalbą gaunanti šalis, tam pačiam geografiniam regionui. 2. Išimtiniu atveju, produktai gali būti mobilizuojami šalies, išskyrus numatytųjų šio straipsnio 1 dalyje, rinkoje 27 straipsnyje nustatyta tvarka: — jei Bendrijos arba bet kurios iš besivystančių šalių rinkoje nėra būtinojo tipo ar kokybės produkto, — jei egzistuoja rimtas maisto trūkumas, kai tokie pirkimai, atro- do, padidins operacijos efektyvumą. 3. Maisto produktai, esantys vidaus rinkoje, gali būti mobilizuo- jami besivystančioje šalyje, jei tokios veiklos ekonominis efekty- vumas laikomas palankiu produktų mobilizavimui Europos rin- koje. 4. Jei maistas perkamas pagalbą gaunančioje arba besivystančioje šalyje, privaloma imtis veiksmų užtikrinti, kad tokie pirkimai negrasina sutrikdyti suinteresuotos šalies arba bet kurios kitos besivystančios šalies, esančios tame pačiame regione, rinkos, nei padaryti neigiamo poveikio tų šalių gyventojų aprūpinimui mais- tu. Tokie pirkimai kuo kruopščiau įtraukiami į Bendrijos politiką, vykdomą šių šalių plėtros atžvilgiu, ypač skatinant maisto sau- gumą suinteresuotos šalies arba regiono mastu. 10 straipsnis 12 straipsnis 1. Bendrija gali padėti finansuoti pagalbą gaunančios šalies, Komisijos, tarptautinių ar regioninių organizacijų ar nevyriausy- binių organizacijų vykdomas paramos maisto saugumui operaci- jas, aprašytas I, II ir III antraštinėse dalyse (I ir II skyriai). Kai pagalbą gaunanti šalis iš dalies arba visiškai liberalizuoja maisto produktų importą, Bendrijos pagalba mobilizuojama, atsižvelgiant į tos šalies vykdomą politiką ir nesutrikdant jos rinkos. 11/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 195 socialinės sudarančiai taikomą operacijai, įgauti kredito užsienio Tokiais atvejais Bendrijos indėlis gali valiuta formą, prieinamą suinteresuotos šalies privataus sektoriaus subjektams, ir ekonominės politikos ir žemės ūkio politikos dalį, kuria siekiama sumažinti skurdą (įskaitant strategiją dėl pagrindinių maisto produktų importo). Reikalaujama, kad pagalbos gavėjai įrodytų, jog jie deramai naudoja turimas priemones. Prioritetas teikiamas mažoms ir vidutinėms privačioms įmonėms tam, kad užtikrinti operacijų komplementarumą. Atsižvelgdama į savo įgaliojimų, leidžiančių vykdyti operacijas, mastą, Komisija gali priimti teigiamo diskriminavimo priemones, ir vidutinėms privačioms įmonėms. taikomas mažoms Operacijos, vykdomos pagal šį reglamentą, neapmokestinamos mokesčiais, rinkliavomis ir muito mokesčiais. Bet kurie pasitiktiniai fondai naudojami šiame reglamente nustatytais tikslais ir valdomi su Komisija sudarytu susitarimu. Pagalbą gaunančios šalies kompetentinga institucija surenka fondų lėšas ir įsipareigoja patekti jų panaudojimo ataskaitą. 16 straipsnis Tokia pagalba kontroliuojama pagal 11 straipsnyje nustatytus principus. Komisija taip pat gali prisidėti prie paramos, būtinos efektyviau ypač priežiūrą, vykdyti operacijas pagal monitoringą ir patikrinimą, platinimą ir pratybas. reglamentą, šį 13 straipsnis 17 straipsnis 1. Komisija gali padengti pagalbos maistu gabenimo transportu lėšas. 2. Jei Komisija laikosi nuomonės, kad Bendrija turėtų padengti pagalbos maistu gabenimo vidaus transportu lėšas, ji atsižvelgia į šiuos bendruosius kriterijus: — rimtą maisto trūkumą, — pagalbos maistu pristatymą į mažas pajamas gaunančias šalis, patiriančias rimtų maisto trūkumų, — pagalbos maistu paskyrimą tarptautinėms organizacijoms ar regioninėms organizacijoms ar nevyriausybinėms organizaci- joms, nurodytoms 10 straipsnyje, — poreikį padidinti svarstomos pagalbos maistu operacijos efek- tyvumą. 3. Jei pagalba maistu parduodama pagalbą gaunančioje šalyje, Bendrija turėtų padengti vidaus transporto išlaidas tik išimtiniais atvejais. 4. Bendrija taip pat padengia pagalbos maistu gabenimo oro transportu operacijų išlaidas išimtiniais atvejais. 14 straipsnis Bendrija gali padengti galutinio platinimo lėšas, sklandžiai atlikti svarstomas pagalbos maistu operacijas. jei to reikia 15 straipsnis Bendrijos pagalba teikiama neatlygintinos paramos Pagalba įgyvendinimo išlaidas, išlaidas. forma. vietines operacijų įskaitant eksploatacines ir operacines galima padengti išorines ir Dalyvavimas konkursuose ir kitose procedūrose, siekiant sudaryti susitarimus visuomenės pritarimu, yra atviras lygiateisiškumo pagrindu visiems Europos Sąjungos ir pagalbą gaunančių šalių fiziniams ir juridiniams asmenims. Komisija gali praplėsti jo taikymą operacijų vykdymui pagal 11 straipsnio 2 dalį šalių, kuriose pagalba mobilizuojama, juridiniams asmenims. fiziniams ir Įgyvendindama šį reglamentą, Komisija garantuoja svarstomų operacijų atvirumą, tinkamai jas paskelbdama. Komisija užtikrina, kad tarpininkaujančios organizacijos taip pat tinkamai paskelbia apie savo operacijas. 18 straipsnis Komisija gali įgalioti atstovą sudaryti susitarimus dėl bendrojo finansavimo jos vardu. 19 straipsnis 1. Komisija nustato pagalbos paskirstymo, mobilizavimo ir įgy- vendinimo sąlygas pagal šį reglamentą. 2. Pagalba nesuteikiama, jei pagalbą gaunanti šalis, tarptautinė ar regioninė organizacija ar nevyriausybinė organizacija neatitinka šių sąlygų. 20 straipsnis Komisija imasi visų būtinų priemonių tinkamai įvykdyti pagalbos maistu programas ir operacijas bei paramos maisto saugumui operacijas. Šiuo tikslu valstybės narės ir Komisija vienos kitoms pasiūlo visą būtiną pagalbą ir keitimąsi visa atitinkama informacija. 196 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/24 t. III SKYRIUS 24 straipsnis Pagalbos maistu operacijų ir paramos maisto saugumui išankstinio perspėjimo bei saugojimo operacijų įgyvendinimo tvarka 1. Atsižvelgdama į Tarybos sprendimus, nurodytus 21 straips- nyje ir sprendimus, priimtus pagal 22 straipsnį, Komisija priima sprendimą dėl 21 straipsnis 1. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, kvalifikuota balsų dauguma nustato Bendri- jos dalį, teikiant pagalbą bendru grūdinių kultūrų kiekiu, nusta- tytu Pagalbos maistu konvencijoje, kaip bendrą Bendrijos ir jos valstybių narių indėlį. 2. Komisija koordinuoja Bendrijos ir valstybių narių vykdomas pagalbos grūdinėmis kultūromis pagal Pagalbos maistu konven- ciją tiekimo operacijas ir užtikrina, kad bendras Bendrijos ir jos valstybių narių indėlis bent atitinka minėtoje Konvencijoje numa- tytus kiekius. 22 straipsnis Komisija, laikydamasi 27 straipsnyje nustatytos tvarkos ir atsiž- velgdama į bendrosios politikos gaires dėl pagalbos maistu: — patvirtina produktų, kurie gali būti mobilizuojami kaip pagal- ba, sąrašą, — nustato mobilizavimo, monitoringo ir vertinimo taisykles, — nustato kiekvienai pagalbą gaunančiai šaliai skiriamų pro- duktų kiekio ir kainos dalį, — jei būtina, koreguoja subsidijas programų įgyvendinimo metu. 23 straipsnis Sprendimus: a) operacijų nelaimės ar rimto maisto trūkumo atveju, kai badas arba kai jo neišvengiamas pavojus rimtai gresia šalyje, kuri nesiima pati spręsti maisto trūkumo problemos, gyvenančių žmonių gyvybei ir sveikatai. Komisija, pasikonsultavusi su valstybėmis priemonių. Valstybėms narėms leidžiama pareikšti bet kokius prieštaravi- mus per tris darbo dienas. Jei jokie prieštaravimai nepareiškia- mi, 26 straipsnyje nurodytas Komitetas paskesniame posėdyje apsvarsto šį klausimą; tinkamiausių narėmis, imasi b) paramos ir pagalbos įgyvendinimo kontrolės sąlygos, ypač: — bendrosios šalims, sąlygos, taikomos pagalbą gaunančioms — mobilizavimo, produktų tiekimo ir kitų priemonių įgyven- dinimo kontrolės procedūrų inicijavimas ir sutarčių suda- rymas. 2. Kaip numatyta 1 straipsnio dalies a punkte, Komisijai sutei- kiama teisė imtis visų būtinų priemonių paspartinti pagalbą mais- tu. Pagalbos, suteiktos konkrečiu atveju, apimtis apribojama iki kie- kių, būtinų gyventojams, susidūrusiems su situacija, trukusia paprastai ne ilgiau kaip šešis mėnesius. Komisija užtikrina, kad prioritetas suteikiamas 1 straipsnio dalies a ir b punkte numatytoms operacijoms skirtos pagalbos maistu visiems mobilizavimo etapams. 25 straipsnis Sprendimai dėl operacijų, kurioms finansavimas, skiriamas pagal šį reglamentą, viršija 2 milijonus ECU, priimami 27 straipsnyje nustatyta tvarka. 26 straipsnis — dėl pagalbos maistu suteikimo arba dėl pagalbos paramos maisto saugumui operacijai numatymo ir maisto saugumo sąlygų nustatymo, 1. Komisijai padeda iš valstybių narių atstovų sudarytas maisto saugumo ir pagalbos maistu komitetas (toliau – Komitetas), kuriam pirmininkauja Komisijos atstovas. — dėl įnašų skyrimo tarptautinėms ar nevyriausybinėms organizacijos finansuojant paramos maisto saugumui operacijas, regioninėms ar — dėl pagalbos saugojimo programai arba išankstinio perspėjimo sistemai suteikimo; 2. Komitetas išnagrinėja bet kurio pasiūlymo dėl lėšų skyrimo maisto saugumui namų ūkio, vietos, šalies ir regiono mastu pagalbą gaunančiose šalyse ilgalaikę reikšmę, atsižvelgdamas į 1 straipsnyje nustatytus principus. Jis taip pat atlieka maisto sau- gumo veiklos krypčių, gaunančių Bendrijos pagalbą, analizę ir monitoringą ir išnagrinėja pasiūlymus dėl bendrų iniciatyvų. Komisija priima 27 straipsnyje nustatyta tvarka per 25 straipsnyje nustatytą terminą. 3. Komitetas parengia savo darbo reglamentą. 11/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 197 27 straipsnis 29 straipsnis Komisijos atstovas pateikia Komitetui priemonių, kurių turi būti imtasi, projektą. Komitetas savo nuomonę dėl projekto pareiškia per tokį laiką, kurį nustato pirmininkas atsižvelgdamas į klausimo skubumą. Nuomonė patvirtinama Sutarties 148 straipsnio 2 dalyje nustatyta balsų dauguma tuo atveju, kai Taryba turi priimti sprendimą remdamasi Komisijos pasiūlymu. Valstybių narių atstovų Komitete balsai skaičiuojami taip, kaip nustatyta tame straipsnyje. Pirmininkas nebalsuoja. Komisija priima priemones, kurios taikomos nedelsiant. Tačiau kai numatytos priemonės neatitinka Komiteto nuomonės, Komisija nedelsdama apie jas praneša Tarybai. Tokiu atveju Komisija gali atidėti patvirtintų priemonių taikymą ne ilgiau kaip dviems mėnesiams nuo tokio pranešimo dienos. Taryba kvalifikuota balsų dauguma gali priimti kitokį sprendimą per pirmesnėje dalyje nurodytą terminą. Komitetas gali svarstyti bet kurį pirmininko iškeltą klausimą, susijusį su pagalba maistu ir kitomis operacijomis pagal šį reglamentą arba savo paties iniciatyva, arba valstybės narės atstovo prašymu. Komisija praneša Komitetui per vieną mėnesį apie savo sprendimo priėmimą, jos patvirtintą pagalbą maistu ar patvirtintas maisto saugumo operacijas ar projektus, nurodydama jų skaičių ir pobūdį, pagalbą gaunančią šalį ir partnerį, kuriam pavesta vykdyti įgyvendinimą. Komisija praneša Komitetui apie bendrąsias gaires dėl produktų, mobilizuotų kaip Bendrijos pagalba maistu. 30 straipsnis 28 straipsnis 1. Tam, kad garantuotų komplementarumo principą, nurodytą Sutartyje ir sustiprinti Bendrijos ir nacionalinės pagalbos maistu nuostatų ir paramos maisto saugumui operacijų efektyvumą ir pastovumą, Komisija siekia užtikrinti savo vykdomos veiklos kuo glaudesnį koordinavimą su valstybių narių veikla ir kitomis Euro- pos Sąjungos veiklos kryptimis tiek sprendimų priėmimo lygme- nyje, tiek ir praktiniame lygmenyje ir imasi bet kokios atitinka- mos iniciatyvos pasiekti šį tikslą. Komisija reguliariai atlieka reikšmingų pagalbos maistu operacijų vertinimus tam, kad nustatyti, ar numatyti šių operacijų vertinimo tikslai buvo įgyvendinti ir parengti gaires dėl būsimųjų operacijų efektyvumo padidinimo. Ji periodiškai praneša Komitetui apie vertinimo programas. Valstybės narės ir Komisija praneša vienos kitoms nedelsiant apie vertinimo rezultatus ir analizes ir tyrimus, kuriais būtų galima padidinti pagalbos efektyvumą. Darbas analizuojamas Komitete. Valstybės narės ir Komisija stengiasi vykdyti bendruosius vertinimus. Šiuo tikslu valstybės narės praneša Komisijai apie jų nacionalines pagalbos maistu operacijas ir jų maisto saugumo programas. Komisija, laikydamasi 27 straipsnyje nustatytos tvarkos, nustato pranešimo apie nacionalines operacijas tvarką. Komisija parengia vertinimų išvadų platinimo ir išorinio ir vidinio siuntimo suinteresuotiems skyriams ir organizacijoms tvarką. 2. Komisija užtikrina, kad Bendrijos vykdomos operacijos, koor- dinuojamos su tarptautinių organizacijų ir institucijų, ypač suda- rančių Jungtinių Tautų sistemos dalį, vykdomomis operacijomis. 31 straipsnis 3. Komisija siekia plėtoti Bendrijos ir trečiosios šalies donorų bendradarbiavimą maisto saugumo srityje. 4. Bendrijai bendradarbiaujant ir paskesnėms bendradarbiaujant su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiųjų šalių donorais, reguliariai keičiamasi informacija su Komitetu. su valstybėmis narėmis ir mokėjimais Kiekvienų finansinių metų pabaigoje Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai metinę ataskaitą apie šio reglamento įgyvendinimą. Ataskaitoje išdėstomi biudžeto vykdymo, susijusio ir kiekvienais metais su įsipareigojimais finansuojamais projektais rezultatai. Kiek įmanoma, ataskaitoje pateikiama informacija apie perduotas lėšas šalies mastu per tuos pačius finansinius metus. Kiek įmanoma, ataskaitoje pateikiami statistiniai duomenys reikšmingiausi (pagalbą gaunanti šalis, tautybė ir pan. ) apie sudarytas sutartis dėl projektų ir programų įgyvendinimo. ir programomis, 198 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11/24 t. Ataskaitoje taip pat pateikiamas operacijų grupei, 8 straipsniuose. skirtų kiekvienai išaiškinimas, kaip numatyta 2, 5 ir išlaidų, Be to, ataskaitoje pateikiama informacija apie kartu su pasitiktiniais fondais vykdytas operacijas, susijusias su pagalba maistu. 32 straipsnis Reglamentai Nr. 2507/88, panaikinami. (EEB) Nr. 3972. 86, (EEB) Nr. 2508/88 ir (EEB) Nr. 1755/84, (EEB) (EEB) Nr. 1420/87 Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 2200/87, nustatantis bendrąsias produktų, tiekiamų kaip Bendrijos pagalba maistu, mobilizavimo taisykles (1). Per trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai Bendrijos finansuojamų operacijų pagal šį reglamentą bendrą įvertinimą, kartu pareikdama pastabas dėl šio reglamento ateities ir, jo pakeitimo. jei būtina, pasiūlymus dėl 33 straipsnis Kaip pereinamoji priemonė ir iki naujo Komisijos priimamo liepos 8 d. reglamento dėl mobilizavimo taikomas 1987 m. Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 1996 m. birželio 27 d. Tarybos vardu Pirmininkas A. MACCANICO (1) OL L 204, 1987 7 25, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EEB) Nr. 790/91 (OL L 81, 1991 3 25, p. 108). 11/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 199 1. ŠALYS PRIEDAS MIV (Mažiausiai išsivysčiusios valstybės) Kitos MPGV (Mažas pajamas gaunančios valstybės. BNP vienam gyventojui < 75 USD 1992 m. ) MVPGV (Mažesnes vidutines pajamas gaunančios valstybės. BNP vienam gyventojui 676 – 695 USD 1992 m. ) Kinija Egiptas Eritrėja Gana Gajana Hondūras Indija Indonezija Kenija Nikaragva Nigerija Pakistanas Šri Lanka Tadžikistanas Timoras Vietnamas Zimbabvė Afganistanas Bangladešas Beninas Butanas Botsvana Burkina Fasas Burundis Kambodža Žaliojo kyšulio salos Centrinės Afrikos Respublika Čadas Komorų salos Džibutis Pusiaujo Gvinėja Etiopija Gambija Gvinėja Bisau Gvinėja Haitis Kiribati Laosas Lesotas Liberija Madagaskaras Malavis Maldyvų Respublika Malis Mauritanija Mozambikas Mianmaras Nepalas Nigerija Ruanda San Tomė ir Prinsipė Siera Leonė Solomonų salos Somalis Sudanas Tanzanija Togas Tuvalu Uganda Vanuatu Vakarų Samoa Jemenas Zairas Zambija 2. INSTITUCIJOS Senegalas Pietų Afrikos Respublika Šv. Elenos sala Šv. Vincento ir Grenadinų salos Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija Svazilando Karalystė Sirija Tailandas Tokelau Tonga Tunisas Turkija Turkmėnija Turkų ir Graikų salos Uzbekija Vallis ir Futūna Albanija Alžyras Angola Antilų salos Armėnija Azerbaidžanas Belizas Bolivija Kamerūnas Čilė Kolumbija Kongas Kosta Rika Dramblio Kaulo Krantas Kuba Dominika Dominikos Respublika Ekvadoras Salvadoras Fidžis Gruzija Grenada Gvatemala Iranas Irakas Jamaika Jordanija Kazachstanas Korėjos Demokratinė Respublika Kirgizijos Respublika Libanas Makao Maršalo salos Mikronezijos Federacinės Valstijos Moldavija Mongolija Marokas Namibija Niamėjus Okupuotos teritorijos (Gaza ir Vakarų krantas) Panama Papua – Naujoji Gvinėja Paragvajus Peru Filipinai Pasaulio maisto programa (WFP) Tarptautinis Raudonojo Kryžiaus Komitetas (ICRC) Tarptautinė Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio Organiza- cijų Federacija (IFRC) Jungtinių Tautų Aukštasis Komisaras Pabėgėlių Reikalams (UNHCR) Jungtinių Tautų Pagalbos ir Veiksmų Agentūra (UNRWA) Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) Jungtinių Tautų Vaikų Fondas (UNICEF) 3. NEVYRIAUSYBINĖS ORGANIZACIJOS Europos nevyriausybinės organizacijos, pagalbą gaunančios šalies nevyriausybinės organizacijos arba išimtiniais atvejais tarptautinės nevyriausybinės organizacijos, veikiančios plėtros srityje