title: Uredba Komisije (ES) št. 1157/96 z dne 26. junija 1996 o spremembi Uredbe (ES) št. 1371/95 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema izvoznih dovoljenj v sektorju jajc

text: 200 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 19 31996R1157 27. 6. 1996 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 153/19 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1157/96 z dne 26. junija 1996 o spremembi Uredbe (ES) št. 1371/95 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema izvoznih dovoljenj v sektorju jajc KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2771/75 z dne 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za jajca (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2916/95 (2), in zlasti členov 3(2), člena 8(13) in člena 15, Člen 1 ker Uredba Komisije (ES) št. 1371/95 (3), nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2840/95 (4), določa podrobna pravila za izva- janje sistema izvoznih dovoljenj v sektorju jajc; Uredba (ES) št. 1371/95 se spremeni: 1. Člen 3 se spremeni: ker je glede na izkušnje primerno, da se podaljša obdobje za vlaganje zahtevkov in tako izboljša potek vlaganja zahtevkov, in ker je treba to spremembo vključiti v različne določbe Uredbe (ES) št. 1371/95; ker je treba Komisiji omogočiti, da določi drug dan za izdajo izvoznih dovoljenj, kadar zaradi upravno-tehničnih razlogov to ni mogoče v sredo; ker je treba poenostaviti postopek v zvezi s takojšnjo izdajo dovoljenj iz člena 4, tako da se odpravi količinska omejitev zahtevkov in omogoči samodejna potrditev teh dovoljenj, kadar Komisija ne sprejme posebnih ukrepov; ker je upravičeno, da za ta dovoljenja ni možnosti umika zahtevka ob določanju enotnega odstotka za sprejem, da bi se izognili upravno- tehničnim težavam; ker je treba pri dovoljenjih, ki se izdajo takoj, upoštevati čakalno dobo za dodelitev nadomestila, v kateri se lahko dovo- ljenja po potrebi spremenijo v skladu s posebnimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija; ker je treba prilagoditi stopnje varščin, navedenih v Prilogi I, da bodo usklajene z nedavnimi spremembami stopenj nadomestil; ker bi bilo treba nekoliko podaljšati roke za vlaganje zahtevkov za naknadnaizvozna dovoljenja za valilna jajca, da bi olajšali delo malim izvoznikom; ker so ukrepi, določeni v tej uredbi, skladni z mnenjem Uprav- ljalnega odbora za perutninsko meso in jajca, (1) UL L 282, 1. 11. 1975, str. 49. (2) UL L 305, 19. 12. 1995, str. 49. (3) UL L 133, 17. 6. 1995, str. 16. (4) UL L 296, 9. 12. 1995, str. 5. (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim besedilom: „1. Zahtevki za izvozna dovoljenja se lahko predlo- žijo pristojnim organom vsak teden od ponedeljka do petka,“; (b) besedilo v drugi alinei odstavka 6 se nadomesti z nasled- njim besedilom: „— ali zahteva takojšnjo izdajo dovoljenja in v tem primeru ga pristojni organ izda takoj, vendar ne prej kakor na običajni dan za izdajanje v tistem tednu“; (c) doda se naslednji odstavek: „7. Z odstopanjem od odstavka 3 lahko Komisija namesto srede, če takrat to ni mogoče, določi kak drug dan za izdajanje izvoznih dovoljenj. “ 2. Člen 4 se nadomesti z naslednjim besedilom: „Člen 4 Na pisno zahtevo izvoznika ob predložitvi zahtevka izda zahtevano dovoljenje in v 1. pristojni organ takoj razdelku 22 označi vsaj eno od naslednjega: — Certificado de exportación expedido sin perjuicio de medidas especiales de conformidad con el apartado 4 del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1372/95; la restitución deberá concederse al menos quince días laborables después de la fecha de su expedición — Eksportlicens udestedt med forbehold af særforanstalt- ninger i henhold til artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1372/95; restitution ydes tidligst 15 dage efter udste- delsesdagen 03/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 201 — Ausfuhrlizenz, erteilt unter Vorbehalt der besonderen Maßnahmen gemäß Artikel 3 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1372/95; Erstattung frühestens fünfzehn Arbeitstage nach dem Tag der Erteilung zu gewähren V ta namen prekliče označbo, navedeno v odstavku 1, in v razdelku 22 označi vsaj eno od naslednjega: (a) če je bil določen enoten odstotek za sprejem: — Πιστoπoιητικό εζαγωγής πoυ εκδίδεται µε την επιφύλαζη των ειδικών µέτρων σύµφωνα µε τo άρδρo 3 παράγραφoς 4 τoν κανoνιµoν (EK) αριδ. 1372/95, η επιoτρoφή τoυ τρέπει να χoρηγηδεί τo ενωρίτερo δεκαπέντε εργάσιµες ηµέρες µετά από τηυ ηµερoµυία εκδόσεώς τoυ — Export licence issued subject to any particular measures taken under Article 3 (4) of Regulation (EC) No 1372/95; refund to be granted at the earliest fifteen working days after the date of issuing — Certificat d’exportation délivré sous réserve de mesures particulières en vertu de l’article 3 paragraphe 4 du règlement (CE) no 1372/95; restitution à octroyer au plus tôt quinze jours ouvrables après la date de sa déli- vrance — Titolo d’esportazione rilasciato sotto riserva d’adozione di misure specifiche a norma dell’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1372/95; restituzione da conce- dere non prima che siano trascorsi quindici giorni lavo- rativi dalla data di rilascio del titolo — Uitvoercertificaat afgegeven onder voorbehoud van bijo- zondere maatregelen als bedoeld in artikel 3, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1372/95; de restitutie wordt niet vroeger dan 15 wekdagen na de datum van afgifte van het certificaat toegekend — Cerficado de exportação emitido sem prejuízo de medidas especiais em conformidade com o no. 4 do artigo 3o. do Regulamento (CE) no. 1372/95; restituição a conceder nunca antes de quinze dias úteis após a data da sua emissão — Vientitodistus annettu, (EY) N:o jollei 1372/95 3 artiklan 4 kohdan mukaisista erityistoimen- piteistă muuta johdu; tuki myönnetään aikaisintaan viidentoista työpäivan kuluttua antamispäivästä asetuksen — Exportlicens utfärdad med förbehĺll för särskilda åtgärder enligt artikel 3. 4 i förordning (EG) nr 1372/95. Bidrag skall beviljas tidigast femton arbetsdagar efter dagen för utgärdandet Če Komisija ne sprejme posebnih ukrepov pod pogoji je dovoljenje brez drugih 2. člena 3(4) za zadevni formalnosti veljavno od naslednje srede po tem tednu. teden, Če Komisija sprejme posebne ukrepe pod pogoji člena 3. 3(4) za zadevni teden, pristojni organ v petih delovnih dneh od dneva njihove objave zahteva od izvoznika, da vrne dovoljenje, zato da ga spremeni na podlagi teh ukrepov. — Certificado de exportación con fijación anticipada de la restitución por una cantidad de […] toneladas de los productos que se indican en las casillas 17 y 18 — Eksportlicens med forudfastsættelse af eksportrestitu- tion for en mængde på […] tons af de i rubrik 17 og 18 anførte produkter — Ausfuhrlizenz mit Vorausfestsetzung der Erstattung für eine Menge von […] Tonnen der in Feld 17 und 18 genannten Erzeugnisse — Πιστoπoιητικό εζαγωγής πoυ περιλτιµδάνει τoυ πρoκτι- δoρισµό της επιστρoφής για πoσότητα […] τόυωυ πρoϊόυτωυ τoυ εµφαίυoυται στα τετραγωυια 17 και 18 — Export licence with advance fixing of the refund for a quantity of […] tonnes of the products shown in sections 17 and 18 — Certificat d’exportation à l’advance de la restitution pour une quantité de […] tonnes de produits figurant aux cases 17 et 18 comportant fixation — Titolo d’esportazione recante fissazione anticipata della restituzione per un quantitativo di […] t di prodotti indicati nelle caselle 17 e 18 — Uitvoercertificaat met vaststelling vooraf van de restitutie voor. ton produkt vermeld in de vakken 17 en 18 — Certificado de exportação com prefixação da resti- tuição para uma quantidade de […] toneladas de produtos constantes das casas 17 e 18 — Vientitodistus, johon sisältyy tuen ennakkovahvistus […] tonnille kohdassa 17 ja 18 mainittuja tuotteita — Exportlicens med förutfastställelse av exportbidrag för en kvantitet av […] ton av de produkter som nämns i fält 17 och 18; (b) če so bili zahtevki za dovoljenja zavrnjeni: — Certificado de exportación sin derecho a restitución — Eksportlicens, der ikke giver ret til eksportrestitution — Ausfuhrlizenz ohne Anspruch auf Erstattung — Πιστoπoιητικό εζαγωγής χωαγίς δικαίωµα για oπoιαδή- πoτε επιoτρoτφή — Export licence without entitlement to any refund — Certificat d’exportation ne donnant droit à aucune restitution — Titolo d’esportazione che non dà diritto ad alcuna restituzione 202 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 19 — Uitvoercertificaat dat geen recht op een restitutie geeft — Certificado de exportação que não dá direito a qual- quer restituição — Vientitodistus ei oikeuta tukeen — Exportlicens som inte ger rätt till exportbidrag. Določbe, navedene v členu 3(6), se ne uporabljajo za 4. dovoljenja, izdana pod pogoji določb tega člena. 5. Nadomestila za dovoljenja, izdana na podlagi določb tega člena, se lahko dodelijo najmanj petnajst delovnih dni po dnevu njihove izdaje. “ 3. Člen 7(1) se nadomesti z naslednjim besedilom: Države članice vsak petek od 13. ure po telefaksu „1. obvestijo Komisijo za predhodno obdobje o: (a) zahtevkih za izvozna dovoljenja z vnaprejšnjo določit- vijo nadomestil iz člena 1, ki so bili vloženi od pone- deljka do petka v tistem tednu; (b) količinah, za katere so bila predhodno sredo izdana izvozna dovoljenja; (c) količinah, za katere so bili na podlagi člena 3(6) v pred- hodnem tednu umaknjeni zahtevki za izvozna dovo- ljenja. “ 4. Člen 9 se spremeni: (a) v prvem stavku odstavka 2 se besede „en delovni dan“ nadomestijo z „dva delovna dneva“; (b) v odstavku 3 se sklicevanje na Prilogo III nadomesti s sklicevanjem na Prilogo II. 5. Prilogi I in II se nadomestita s prilogama k tej uredbi. Priloga III se črta. Priloga IV postane Priloga III. Člen 2 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Uporablja se za izvozna dovoljenja, ki so v uporabi od 1. julija 1996. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 26. junija 1996 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije 03/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 203 PRILOGA I ÐPRILOGA I Proizvodna oznaka po nomenklaturi kmetijskih proizvodov za izvozna nadomestila (1) Kategorija Stopnja var(cid:1)Łine (eku/100 kg) Neto masa 0407 00 11 000 0407 00 19 000 0407 00 30 000 0408 11 80 100 0408 19 81 100 0408 19 89 100 0408 91 80 100 0408 99 80 100 1 2 3 4 5 6 7 (cid:1) (cid:1) 4 (2) 3 (3) 22 10 17 4 (1) Uredba Komisije (EGS) (cid:1)t. 3846/87 (UL L 366, 24. 12. 1987, str. 1), del 8. (2) Za destinacije, prikazane v Prilogi III. (3) Druge destinacije. (cid:2) 204 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 19 PRILOGA II „PRILOGA II Uporaba Uredbe (ES) št. 1371/95 03/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 205


title: Komission tiedonanto - EU:n ja Intian kumppanuuden laajentaminen

eurovoc_concepts:
EU relations
India
cooperation agreement (EU)
cooperation policy
development aid

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 26. 06. 1996 KOM(96) 275 lopull. KOMISSION TIEDONANTO EU. N JA INTIAN KUMPPANUUDEN LAAJENTAMINEN Sisällysluettelo 1. Nykyisten suhteiden tausta 1. 1 Intia: talouselämä, yhteiskunta ja sisäpolitiikka 1. 1. 1 Intiaa koskeva yleiskatsaus 1. 1. 2 Taloudelliset uudistukset ja niiden vaikutus 1. 1. 3 Kansanvalta monikulttuurisessa yhteiskunnassa 1. 2 Intia Aasiassa ja maailmassa 1. 2. 1 Intian maailmanlaajuinen asema 1. 2. 2 Intia, Aasia ja Etelä-Aasia 2. EU:n ja Intian yhteiset edut 2. 1 Kansainväliset poliittiset kysymykset 2. 1. 1 Maailmanlaajuiset kysymykset 2. 1. 2 Alueellinen vakaus ja turvallisuus 2. 2 Kaupalliset ja taloudelliset kysymykset 2. 2. 1 Vapauttaminen kasvun, kaupan ja sijoitusten hyväksi 2. 2. 2 Kaupan ja sijoitusten lisäesteiden poistaminen ja niiden kehysten parantaminen 2. 2. 3 Tietoisuuden ja tiedon lisääminen 2. 2. 4 Erityisen mielenkiintoiset alat 2. 3 Inhimillisen ulottuvuuden rakentaminen 2. 3. 1 Yhteiskunnan kehityksen ja peruspalvelujen tukeminen 2. 3. 2 Mahdollisuuksien luominen 2. 3. 3 Kansanvallan vahvistaminen monimuotoisuuden vallitessa 2. 3. 4 Kestävän kehityksen kannustaminen 3. Kumppanuuden lujittaminen 3. 1 Polttopisteet 3. 1. 1 Poliittisen vuoropuhelun tehostaminen 3. 1. 2 Kaupan ja sijoitusten helpottaminen 3. 1. 3 Apu Intian rakennemuutokseen 3. 2 Uuden kumppanuuden vaiheet 3. 2. 1 Perustan luominen 3. 2. 2 Toiminta tärkeysjärjestyksessä 3. 2. 3 Kulttuurin ymmärtämisen lisääminen 3. 2. 4 Toimintakehys 4 4 4 4 5 6 6 7 7 7 7 8 9 9 10 11 11 12 12 13 13 13 14 14 14 14 15 15 15 15 16 16 4. Päätelmät Liitteet 1. EU:n ja Intian aikaisemmat suhteet 2. Intian talouselämä 3. Väestö 4. Intian ulkomaankaupan kehitys 5. Ulkomaisten sijoitusten kehittyminen Intiassa 6. EU:n ja Intian välisten kauppasuhteiden kehitys 7. Intia: kansainvälinen kehitysapu vuosina 1995-96 (suuntaa-antava) 16 18 23 28 30 32 33 36 1. Nykyisten suhteiden tausta 1. 1 Intia: talouselämä, yhteiskunta ja sisäpolitiikka 1. 1. 1 Intiaa koskeva yleiskatsaus ja viime Intia kiinnittää huomiota kulttuurisella monimuotoisuudellaan, kansanvaltaisella dynamismillaan. perinteellään aikoina uudistuneella Pitkäaikaisena1 Euroopan unionin (EU)2 kumppanina Intialla on suuret tulevat mahdollisuudet maailman 11. suurimpana taloutena3, jonka bruttokansantuote (BKT) on 212 miljardia ecua4 (1995) ja jonka väestö on maailman toiseksi suurin, ainakin 900 miljoonaa asukasta5 (EU:n väestö on 370 miljoonaa), jotka asuvat 3,3 miljoonan km2:n alueella (EU:n pinta-ala on 3,2 miljoonaa km2). taloudellisella 1. 1. 2 Taloudelliset uudistukset ja niiden vaikutus Huomattavat vuodesta 1991 lähtien suoritetut poliittiset muutokset ovat edistäneet vientiin painottunutta taloutta ja lisänneet yksityisen sektorin luottamusta. Pelkästään vuodesta 1994 vuoteen 1995 ulkomaankauppa kasvoi 20 prosenttia6, ja hyväksytyt vuotuiset ulkomaiset sijoitukset kasvoivat vuonna 1994 3,5 miljardiin ecuun verrattuna vain 129 miljoonaan ecuun vuonna 19917. Vuonna 1994 Intian talouskasvu oli 5,5 prosenttia8, ja tällä hetkellä puhutaan optimis tisesti tulevasta taloudellisesta noususta. Tilivuonna 1994-5 teollisuustuotanto kasvoi nopeammin 8,6 prosentin vauhdilla, ja teollisuus edustaa nyt noin 30 prosenttia kokonais- BKT:sta9. Palvelujen osuus on noin 42 prosenttia BKT:sta, ja nopein kasvu kirjataan liikenteen ja kaupankäynnin alalla sekä rahoitusalalla. Intia on jo kehittänyt huomattavan huipputeknologiakapasiteetin tietyillä aloilla kuten avaruusalalla ja tietokoneohjelmien Katso liite 1 Jotta teksti olisi avoimempi suurelle yleisölle, termiä EU käytetään järjestelmällisesti. Joissakin tapauksissa "Euroopan yhteisö" olisi oikeudellisesti täsmällisempi. Katso liite 2, taulukko 1 Aina, kun alkuperäiset tilastot ovat US-dollareina, käytetään vaihtokurssia 1 ecu = 1,3 US- dollaria. Intian aikaisemmasta BKT:sta, katso liite 2, taulukko 2 Katso liite 3, taulukko 1 Katso yleistä suuntausta liite 4, taulukko 1 Katso liite 5 Katso liite 2, taulukko 3 Katso liite 2, taulukko 4 4 alalla, mikä merkitsee kasvun mahdollisuutta näillä suuren lisäarvon omaavilla eri tyisaloilla. Tämä on jo lisännyt vientiä EU:hun10 monilla pitkälle kehittyneillä aloilla, esimerkiksi kemikaalien, koneenrakennuksen sekä koneenrakennuksen ja liikenteen raaka-aineiden osalta11. ja elektronisten tuotteiden Talouselämä ei vielä kuitenkaan saavuta sitä lähes kymmenen prosentin kasvuvauhtia, joka on kirjattu Itä-ja Kaakkois-Aasian useissa osissa. Kaupan ja ulkomaisten sijoitusten kasvu lähtee myös matalalta tasolta, ja vuonna 1994 vienti edusti vain 9,5 prosenttia kokonais-BKT. sta ja Intian suorat ulkomaiset sijoitukset olivat vain hieman suuremmat kuin Malesian (väestö: 19 miljoonaa). Kotimainen säästö- ja sijoitusaste (molemmat noin 21 prosenttia) ei myöskään ole vielä riittävän vahva tukemaan merkittävää nousua, ja julkisen alan uudistukset ovat olleet hitaita julkisen talousarviovajeen vastatessa 6,7 prosenttia BKT:sta vuonna 1994. Tämä on myös osaltaan vaikuttanut noin 73 miljardin ecun ulkomaiseen velkaan12. Tämän vuoksi on yhä useita kansantaloudellisia haasteita. työjärjestyksessä 1. 1. 3 Kansanvalta monikulttuurisessa yhteiskunnassa Intia on ansainnut maailman suurimman demokratian nimikkeen, sillä se on järjestänyt säännöllisiä vaaleja vuodesta 1947 lähtien, sillä on vapaa lehdistö ja lujasti epäpoliittinen armeija, ja se on vakiintunut oikeusvaltio, jota tukee itsenäinen kansalaisten ja liike- elämän oikeuksia puolustava oikeuslaitos. Tämän seurauksena sillä on merkittävä kotimainen poliittinen elinvoima, kun otetaan huomioon maan koko ja moninaisuus, mikä tuli jälleen todistetuksi tämän vuoden yleisissä vaaleissa. Tämä ei ole mikään vähäinen saavutus, kun otetaan huomioon että Intia maallisena yhteiskuntana on kulttuurien noidankattila, jossa on merkittäviä alueellisia ja uskonnol lisia eroja. Intia onkin useiden uskontojen, erityisesti hindulaisuuden ja sikhiläisyyden samoin kuin buddhalaisuuden ja jainismin syntypaikka, ja siellä arvioidaan olevan myös 130 miljoonaa islaminuskoista ja 20 miljoonaa kristittyä. Tämä moninaisuus aiheuttaa kuitenkin yhteiskunnallisia jännitteitä ja (etnisiä kastilaitokseen ja sukupuoliin liittyviä) esteitä, joita Intian hallitus on pyrkinyt vähentämään pitkäaikaisella myönteisiä syrjimistä ja estäviä hajasijoitusprosessi. toimenpiteitä sisältävällä politiikalla, tukena on perustuslaki jonka Jos taloudellinen kasvu leviäisi laajalle, se voisi auttaa vähentämään näitä jännitteitä. Intian väestökasvu, joka on kaksi prosenttia vuodessa, vähentää kuitenkin talouskasvun vaikutusta ja merkitsee huomattavaa rasitetta monien julkisten peruspalvelujen tarjontaan. Tämä haaste on otettu vastaan eräissä Intian osavaltioissa, joissa naisten koulutus on korkeampi ja joissa perhesuunnittelu on tehokkaasti vähentänyt syntyvyyttä. Haaste on kuitenkin jäljellä muualla, sillä vaikka Intiassa on yli kymmenen miljoonaa yliopistollisen loppututkinnon suorittanutta, mikä on suunnaton saavutus millä mittarilla tahansa 10 11 12 Kauppataseen osalta katso liite 6, taulukko 1 Katso liite 6, taulukko 2 Katso liite 2, taulukko 5 mitattuna, lukutaitoisia on silti keskimäärin 64 prosenttia miehistä ja 39 prosenttia naisista, jotka ovat perhesuunnittelun ensisijaiset kohteryhmät. Intia on täten suurten vastakohtien maa. Uudistukset ovat tukeneet "kuluttajaluokan" syntymistä (noin 150 miljoonaa13), mutta keskimääräinen vuositulo henkeä kohti on vain 235 ecua, ja köyhyys on yhä ongelma (se koskettaa noin 210 miljoonaa ihmistä14). Intialla on siten yhä edessään suuri kehityshaaste, johon sisältyy aliravitsemus, lapsityövoima (jonka arvioidaan koskevan 17 miljoonaa lasta15) ja melko alhainen odotettavissa oleva elinikä (61 vuotta16). Intian maaseutuyhteiskunnalla (yli 70 prosentilla sen väestöstä) onkin edessään mullistus, kun väestönkasvu asettaa koetukselle monet monsuunisateista riippuvat pienviljelykset (kukin perhe omistaa keskimäärin alle yhden hehtaarin maata). Intian uudistuneella dynaamisuudella on tämän vuoksi yhä voitettavana lukuisia haasteita, jotta sen mahdollisuudet toteutuisivat täysimääräisesti. 1. 2 Intia Aasiassa ja maailmassa 1. 2. 1 Intian maailmanlaajuinen asema Intialla on pitkään ollut tärkeä kansainvälinen asema Sitoutumattomien maiden liikkeessä. Intia on vuodesta 1991 lähtien täydentänyt tätä asemaa moninkertaistamalla suhteensa kehittyneen maailman mukaan lukien EU: n kanssa. Sotilaallinen yhteistyö Venäjän kanssa jatkuu, mutta kauppa on vähentynyt huomattavasti. Poliittisia suhteita Washingtonin kanssa koskee edelleen amerikkalaisten huoli ydinaseiden mahdollisesta kehittämisestä Etelä-Aasian alueella, Tätä lisää se, että Intia räjäytti ydinlaitteen vuonna 1974, että se on kehittänyt pitkän kantaman ohjuksia, jotka pystyvät kuljettamaan ydinkärkiä, ja että se ei ole allekirjoittanut Ydinsulkusopimusta. Japanin merkitys on kasvanut, ja se tällä hetkellä suurin ulkomaisen avun antaja Intialle (20 prosenttia kokonaismäärästä17), vaikka lähes kaikki tästä avusta onkin etupäässä infrastruktuurihankkeisiin myönnettyjen lainojen muodossa. Sen säännöllinen osallistuminen Yhdistyneiden Kansakuntien (YK) rauhanturvaope raatioihin, sen merkitys Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamisessa ja sen näkyvä asema YK:n konferensseissa esimerkiksi Beijingissä, Kairossa, Kööpenhaminassa ja Riossa ovat myös olleet merkkejä sen lisääntyneistä kansainvälisistä sitoumuksista. Vaikka tämä ryhmä ei vastaa Euroopan keskiluokkaa, se on kuitenkin tushyödykemarkkinat Intian soveltavan taloustutkimuksen kansallisen neuvoston mukaan. luonut kulu- 14 15 16 17 Lähde: Intian soveltavan taloustutkimuksen kansallinen neuvosto Lähde: Kansainvälinen työjärjestö (ILO) Katso tarkempia väestöön liittyviä tietoja liite 3, taulukko 2 Avun jakautumisesta katso liite 7, taulukot 1, 2 ja 3 1. 2. 2 Intia. Aasia ia Etelä-Aasia Intia on pyrkinyt innokkaasti rakentamaan poliittisia ja taloudellisia siteitään muuhun Aasiaan tunnustaen sen, että tuon alueen muuttuvalla taloudellisella mahdilla on vaikutus geopoliittisiin suhteisiin ja että sen oma talouskasvu riippuu alueellisesta poliittisesta vakaudesta sekä päinvastoin. Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) äskettäinen päätös, jolla se otti Intian täysivaltaiseksi keskustelukumppaniksi, on tämän vuoksi tärkeä askel Intian siirtymisessä kohti Aasiaa, koska tämä antaa sille mahdollisuuden osallistua ASEAN-maiden ministerikokouksen taloudellisiin ja poliittisiin keskusteluihin. Etelä-Aasiassa Intian suhteet naapurivaltioihin eivät aina ole olleet helpot, mitä osoittavat sen kolme Pakistanin kanssa käymää sotaa (1947-9, 1965, 1971). Yhteenotot Pakistanin kanssa ovat jatkuneet jopa aivan äskettäin (helmikuussa 1996). Toisaalta rajariidat Kiinan kanssa ovat rauhoittuneet Intian ja Kiinan solmittua sopimuksen olemassa olevien rajojen tunnustamisesta. Intian ja Nepalin väliset suhteet ovat edistyneet maiden solmittua sopimuksen veden jakamisesta, ja Intian suhteet Sri Lankaan ovat helpottuneet sen jälkeen, kun Intia lisäsi Palkin salmen valvontaansa. Suhteet Bangladeshiin ovat myös parantuneet, vaikka jäljellä onkin joitakin ongelmia, jotka liittyvät etupäässä veteen ja pakolaisiin. Toisin kuin monissa muissa osissa maailmaa Etelä-Aasian alueella on suhteellisen vähän taloudellista ja poliittista yhteistyötä, joka sekä selittää jännityksen että selittyy sillä. Vaikka Etelä-Aasian alueellisen yhteistyön liitto (SAARC) on ollut olemassa kymmenen vuotta, SAARC-maiden välinen virallinen kauppa vastaa vain 3,4 prosenttia niiden yhteenlasketusta maailmankaupasta verrattuna 24 prosentin alueelliseen kauppaan ASEAN-maiden kesken. Joulukuussa 1995 voimaan tulleen SAARCin kaupan etuuskoh- telujärjestelyn SAPTA:n pitäisi edistää kauppaa alentamalla 226 tuotteen, myös hyödykkeiden, tulleja. Jos sitä sovelletaan täysin, se on merkittävä muutos alueiden sisäisissä kaupan käytännöissä. 2. EU:n ja Intian yhteiset edut ja Intian Euroopan yhteisön ja kehitystä koskeva yhteistyösopimus sekä liittyvä EU:n ja Intian yhteinen julkilausuma poliittisesta vuoropuhelusta esittävät monia aloja, joilla yhteistoiminta on mahdollista. Tässä tärkeinä yhteydessä seuraavia aloja pidetään molemmille osapuolille erityisen taloudellisesti ja poliittisesti. tasavallan kumppanuutta 2. 1 Kansainväliset poliittiset kysymykset 2. 1. 1 Maailmanlaajuiset kysymykset Euroopan ja Intian yhteisenä haasteena on rauhanomaisen ja turvallisen kansainvälisen ympäristön säilyttäminen. Kun otetaan huomioon kehitys kohti suurempaa keskinäistä riippuvuutta, jokaisella yhden osapuolen tekemällä päätöksellä on todennäköisesti suora tai epäsuora vaikutus toiseen. Lisäksi niiden paikallisten tai alueellisten asioiden lukumäärä, joilla tunnustetaan olevan kansainvälistä vaikutusta, on nykyään paljon suurempi kuin aikaisemmin. Syvempi EU: n ja Intian välinen vuoropuhelu kansainvälisen prosessin osana voi näin ollen auttaa näiden haasteiden kohtaamiseksi tarvittavien menetelmien luomisessa. Asevalvonta on luonnollisesti tällaisia etuja koskeva kysymys. Perinteisiä aseita koskevien rajoitusten ja valvonnan sekä massatuhoaseiden (ydinaseiden, kemiallisten aseiden, biologisten aseiden, ballististen ohjusten) leviämisen estämisen ja niiden poistamisen yhteinen tarkastelu olisi ensimmäinen askel. Kansainvälisellä asialistalla onkin paljon sekä vanhoja että uusia seikkoja, jotka koskevat Ydinsulkusopimusta, Kattavaa ydinkoekiel tosopimusta, ns. Cut-off-sopimusta, kansainvälisten ydinaseita koskevien suojatoimen piteiden vahvistamista, Kemiallisia aseita koskevaa yleissopimusta, Biologisia aseita koskevaa yleissopimusta, jalkaväkimiinoja koskevaa kieltoa, aseistuksen avoimuutta sekä arkaluontoisten kaksoiskäyttöön soveltuvien tavaroiden ja teknologioiden valvontaa. Kaikissa näissä asioissa voidaan saavuttaa edistystä EU:n ja Intian välisellä tiiviimmällä yhteisymmärryksellä, jonka tavoitteena on edistää turvallisempaa maailmanlaajuista turvallisuusympäristöä. kummallakin taholla paremmin Yhteistyötä tarvitaan myös Rion vuoden 1992 huippukokouksessa hahmoteltuihin ympäristöhaasteisiin vastaamiseksi. EU:n ja Intian kumppanuutta vahvistamalla ymmärretään kuin ilmastonmuutoksen, biologisen monimuotoisuuden säilyttämisen, saastumisen estämisen, kaupan ympäristönäkökohtien ja muuidentärkeiden aiheiden lähestymistapoja, ja tämä on tarpeen sisällyttää maailman turvallisuutta koskevaan laajennettuun käsitteeseen. Suurten maiden kuten Intian avainasema maailmanlaajuisten hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi merkittävästi ilmastomuutosten vakauttamiseksi ja suunnan kääntämiseksi myöhemmin tulee yhä ilmeisemmäksi tulevaisuudessa. sellaisten kysymysten Tähän liittyy läheisesti energiavaroja ja niiden saatavuuden turvaamista koskeva laajempi kysymys, jossa sekä EU:11a että Intialla on suora etu valvottavanaan. Jos Intia noudattaa suurempaan energian perinteistä mallia, nopea BKT:n kasvu kokonaiskulutukseen (esimerkiksi EU:ssa kulutetaan 14 kertaa enemmän energiaa henkeä kohti kuin Intiassa). Samanaikaisesti muiden nousevan talouden maiden ja monien länsimaiden kanssa Intialla on edessään huomattava uusiutumattoman tuontienergian kysynnän lisäys ja vaara yhä suuremmista C02-päästöistä, mikä aiheuttaa geopoliittisia ja maailmanlaajuisia ympäristökysymyksiä ja vaatii puhdistuvien vaihtoehtojen yhteistä etsintää. johtaa paljon Sekä EU:11a että Intialla on edessään myös kansainvälisen rikollisuuden, terrorismin ja huumausainekaupan aiheuttamat uhat. Kun otetaan huomioon se, että näitä laittomia toimia hyödyttää kyky siirtyä nopeasti maasta toiseen, tehostettu yhteistyö on tältä osin aiheellinen. Sama koskee laittomien siirtolaisvirtojen valvontaa. EU on näin ollen valmis toimimaan kumppanina Intian yhdentämiseksi kaikkiin aiheellisiin kansainvälisiin elimiin, kunhan Intia hyväksyy suurelle maailmanvallalle kuuluvat kansainväliset velvoitteet (ja sopimukset). 2. 1. 2 Alueellinen vakaus ia turvallisuus Sen lisäksi, että rakennetaan maailmanlaajuisesti vakuuttavia rakenteita rauhan ja turvallisuuden edistämiseksi, tarvitaan samanlaista toimintaa alueellisella ja paikallisella tasolla. Jopa havaittu vaara voi esimerkiksi haitata sijoituksia luomalla vaikutelman epävarmuudesta, ja se voi ohjata varoja pois tuottavammasta käytöstä. Ristiriidoilla (erityisesti, kun niihin liittyy vaara niiden kasvusta) voi lisäksi olla vaikutuksia maail mantalouteen, kuten Persianlahden sodan aikana todettiin. Tämän vuoksi EU:11a on hyvin suora etu valvottavanaan ei vain siinä, mitä sen omien rajojen sisällä tapahtuu, vaan myös Etelä-Aasian tilanteessa ja päinvastoin. Vaikka Intialla ei olekaan halua eurooppalaistyyliseen alueelliseen yhdentymiseen, se on myös kiinnostunut osallistumisesta Aasian laajempaan yhteistyöprosessiin, ja EU voi tukea tätä käyttämällä hyväksi omia kokemuksiaan taloudellisen yhdentymisen käyttämi sestä poliittisen vakauden turvaamiseksi ja rohkaisemalla Etelä-Aasian osallistumista tuleviin Aasian ja Euroopan välisiin korkean tason kokouksiin. Sekä Euroopan että Intian on lisäksi tutkittava tapoja niiden ja niiden omien naapureiden välillä olevien jännitteiden vähentämiseksi, ja uskonnollisista eroista. Kumpikin voi tämän vuoksi ottaa oppia toisesta ja auttaa teke mään vaarattomiksi sellaisia kysymyksiä, jotka muutoin voisivat haitata hyviä suhteita ja maailman turvallisuutta. ruokkivat väärät käsitykset kulttuurillisista toisinaan joita 2. 2 Kaupalliset ja taloudelliset kysymykset 2. 2. 1 Vapauttaminen kasvun, kaupan ia sijoitusten hyväksi Maailmantalous ei ole nollasummapeli. Tämän vuoksi EU:n etujen mukaista on, että kasvuvauhti Intiassa on korkea, ja päinvastoin. Jotta toinen voisi täysimääräisesti hyötyä toisen kasvusta, on tärkeätä puuttua vielä olemassa oleviin kaupan ja sijoitustoiminnan esteisiin WTO:ssa. Koska Intian tämän hetkinen osuus EU:n ulkomaankaupasta on vain 1. 3 prosenttia ja suuri osa tästä tapahtuu lisäarvoltaan alhaisilla tuotteilla, laajenemisvaraa on huomattavasti. Keskusteltuaan Intian hallituksen kanssa komissio on täten tunnistanut kauppaa ja sijoitustoimintaa koskevia kysymyksiä, joissa toimenpiteet olisivat hyödyllisiä. Euroopasta katsottuna ja viime aikaisista muutoksista huolimatta Intian tullit ovat edelleen korkeat. Lisäksi monia viime aikojen alennuksia ei ole sidottu Maailman kauppajärjestöön. Intia on myös käyttänyt maksutasetta koskevaa suojalauseketta säilyttääkseen erityissuojan tietyillä aloilla, erityisesti kulutustavaroissa, joiden osalta verot nostavat tuontihintoja huomattavasti. Jopa suuria vientialoja kuten tekstiilejä ja vaatteita suojellaan edelleen. EU haluaisi luonnollisesti poistaa nämä esteet monenvälisellä ratkaisulla. Intia itse hyötyisi tästä, kun otetaan huomioon, että lisääntynyt kilpailu pakottaisi kotimaiset tuottajat nostamaan tuottavuutta ja tehoa, mikä lisäisi vientikapasiteettia. Monia teollisuuden aloja koskee myös kysymys suorasta julkisen alan interventiosta. Silloin kun tämä tapahtuu yrityksille myönnettävänä julkisena tukena, markkinat voivat vääristyä, mikä vähentää (sekä ulkomaista että kotimaista) tehokasta kilpailua. Tämä on tärkeätä, koska Intia haluaa houkutella ja varmistaa pitkäaikaisia sijoittajia, erityisesti perusrakenteiden kuten energian, veden, liikenteen ja viestinnän alalla. Eurooppa on kokenut vapauttamisprosessin monilla näistä aloista, ja se olisi halukas vaihtamaan kokemuksia Intian kanssa, ja se voisi myös antaa käytännön tukea Intian vapauttamiseksi ja julkisten palveluiden järjestämiseksi uudelleen. Lisäksi EU voi tarjota täydentävää asiantuntemusta esimerkiksi uusiutuvien energiamuotojen osalta. Vapauttamisen on koskettava teollisuuden kaikkia aloja ja jopa hallituksen hankintatapoja, jotta Intia saisi täyden hyödyn kasvusta. "Osta kotimaista" -politiikat ovat kalliita julkiselle taloudelle, eivätkä ne takaa parasta mahdollista julkista palvelua, ja ne rajoittavat kilpailuun perustuvaa tuottavuuden kasvua avainaloilla. Tämän osalta komissio keskustelisi mielellään laajasta sopimuksen avaamisesta joko Maailman kauppajärjestön julkisia hankintoja koskevan sopimuksen yhteydessä tai kahdenvälisellä ratkaisulla. Koska tehokkaat rahoituspalvelut sekä televiestintä- ja liikennepalvelut ovat kasvavien talouksien tärkein tuki, näiden alojen vapauttamista voidaan käyttää myös nopean kasvun kannustamiseksi. EU on luonnollisesti valmis yhteistyöhön tässä prosessissa samoin kuin ja muutosten meriliikenteessä. Näissä asioissa tehtävä yhteistyö voisi vuorostaan luoda uusia mahdollisuuksia esimerkiksi tietoteknologian alalla. kuten vakuutuksessa aikaansaamisessa alasektoreilla tietyillä Samoin Intian ymmärrettävä herkkyys maatalouden uudelleenjärjestelyn aiheuttamille vaikutuksille maan sisäiseen vakauteen, vaikka se onkin perusteltu, ei saa estää asteittaista politiikan muutosta. Olemassa oleva maatalousjärjestelmä ei edes teknisten parannusten myötä kykene selviytymään väestönkasvusta ja kohoavasta elintasosta, erityi sesti jos osan Intian maanviljelijöistä olisi hyödynnettävä vientimahdollisuuksia. EU on luonnollisesti valmis työskentelemään Intian kanssa maatalouskaupan edistämiseksi ja monipuolistamiseksi kasvinsuojelustandardien saniteettistandardien yhdenmukaistamiseksi. sekä ja 2. 2. 2 Kaupan ja sijoitusten lisäesteiden poistaminen ia niiden kehysten parantaminen Tällä hetkellä on vielä joukko molempien osapuolien aiheuttamia horisontaalisia kaupan esteitä, jotka aiheutuvat tullia, sijoituksia ja kuluttajansuojaa koskevien sääntöjen soveltamisesta. Monia näistä kysymyksistä voidaan käsitellä kahdenvälisesti, esimerkiksi teknisten esteiden alentaminen, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroinen tunnustaminen ja testaus ja varmentamismenettelyt. Mutta tärkeämpiä kysymyksiä on aiheellista käsitellä Maailman kauppajärjestön piirissä. Tämän vuoksi kannattaisi yhdessä tarkastella yhteisiä etuja useissa kysymyksissä, jotka saattavat jossain vaiheessa esiintyä Maailman kauppajärjestön asialistalla, ja komissio katsookin, että WTO:n tavoitteita koskevaa yhteistyötä olisi vahvistettava Intian kanssa. Aikaisempien myönteisten kokemusten pohjalta on todellakin selvästi mahdollisuuksia tehostaa tätä yhteistyötä sallimalla tarvittaessa ad hoe -neuvottelut tärkeistä kysymyksistä. Aikaisempien monenvälisten sitoumusten osalta Intia lupasi Uruguayn kierroksen aikana tärkeitä toimenpiteitä teollisoikeuksien suojan parantamiseksi. Mitä nopeammin Intia 10 todella myös harkita hyväksyy tarvittavan lainsäädännön (ei vain "mustan laatikon" perustamista, vaan täyttä soveltamista kaikille aloille), sitä nopeammin sijoittajat tuntevat itsensä turvatuiksi. Intia voisi liittymistä muihin olemassa oleviin kansainvälisiin teollisoikeuksien suojaa koskeviin määräyksiin vahvistaakseen edelleen turvallisuuden tunnetta. On erittäin tärkeätä, että kun lainsäädäntö tulee voimaan, sitä on tuettava tehokkaalla täytäntöönpanolla ja sen valvonnalla. EU:n ja Intian yhteinen ohjelma on suunnitteilla teollisoikeusjärjestelmän lujittamiseksi ja sen yhdenmukaistamiseksi kansain välisten standardien kanssa. Samanlainen työ on jo aloitettu instituutioiden luomiseksi standardeja ja laatua varten, ja sitä voidaan edistää edelleen (esimerkiksi palkinnoilla tai kampanjoilla). Apua voitaisiin antaa myös yleisten palvelujen sääntelemiseksi. 2. 2. 3 Tietoisuuden ia tiedon lisääminen Kaupan ja sijoitusten esteet eivät johdu vain markkinoiden rakenteesta. On myös tärkeitä kulttuurillisia esteitä ja tietoesteitä, jotka on voitettava, jotta kumppanuudet voivat menes tyä ja liiketoiminnan mahdollisuudet voivat moninkertaistua. Tämän vuoksi komissio pyrkii käyttämään kaikkia tarvittavia keinoja, myös tietotekniikkaa, liike-elämän tietoisuuden ja tietovirtojen parantamiseksi myös pienten ja keskisuurten yritysten osalta. Komissio todella kannustaa luomaan kaikenlaisia yhteyksiä kansalaisyhteiskunnan, oppilaitosten ja viestimien välille keskinäisen ymmärtämisen luomiseksi ja kehittämiseksi. Siihen kuuluvat luonnollisesti kokemustenvaihto ja yhteinen toiminta sellaisissa tärkeissä kysymyksissä kuin ammatillinen koulutus. Yhteisen taustan saamiseksi näille ponnisteluille olisi hyödyllistä järjestää säännöllinen mielipiteiden vaihto EU:n ja Intian talouden kehityssuunnista. Tämä voisi sisältää keskusteluja teollisuuspolitiikan tavoitteista. sijoitusten edistämisestä sääntelykehyksestä, ja 2. 2. 4 Erityisen mielenkiintoiset alat Euroopan ja Intian yhteistyöstä on molemminpuolista etua monilla aloilla. Yksi selvä esimerkki on yhteistyö tieteen, teknologian ja teknologian siirron alalla, koska tämän alan yhteistyö edistää yleisen yhteistyön mahdollistavaa ympäristöä sekä auttaa etsimään tieteellisiä ratkaisuja maailmanlaajuisiin ongelmiin. Tieteen ja teknologian yhteistyötä kannustetaan tämän vuoksi aktiivisesti tieteen ja teknologisen kehityksen puiteohjelmien nojalla. Tämän yhteistyön pitäisi saada liikkeelle toisiaan täydentäviä taitoja eri puolilta Eurooppaa ja Intiasta ja tukea innovatiivista tutkimusta ja edistää inhimillisen ja institutionaalisen pääoman kehitystä. Tämä heijastaa EU:n uutta tapaa tutkia keinoja tieteen ja teknologian yhteistyön lisäämiseksi ottaen huomioon Intian aseman kehittyvänä taloutena. Toisessa esimerkissä sekä Eurooppa että Intia ovat erittäin kiinnostuneita varmistamaan, että kaikilla ryhmillä ja mailla on pääsy "maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan". Intia ja EU haluavat hyödyntää ja kehittää näitä kehittyneitä teknologioita, ja kumpikin voi olla arvokas tietolähde ja kumppani toiselle. Sellaisia elimiä kuin Software Services 11 Support and Education Centre (3SE) voidaan käyttää parantamaan yhteistyötä näillä markkinoilla lähitulevaisuudessa ja varmistamaan täysi osallistuminen maailmanlaajuisiin ponnisteluihin tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi. rahoituspalvelut (erityisesti vakuutus), Samalla tavoin on mahdollista rakentaa olemassa olevan työn pohjalle muilla aloilla tiivistämällä kahdenvälistä vuoropuhelua liike-elämän ongelmien voittamiseksi ja myös kannustaa teollisuusyhteistyötä sekä edistää kaupan ja sijoitusten helpottamista. Alojen luettelosta olisi päätettävä EU:n ja Intian etujen perusteella, ja siihen voivat sisältyä - - kuljetuspalvelut ja -laitteet, - perusrakenteet, energia (uusiutuvat puhtaat teknologiat ja ydinvoiman turvallisuus), - pääomahyödykkeet ja raskaat koneet, - autoala (myös osat ja tuotanto) - avaruusteknologiat (myös maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä, GNSS) - maatalous, ja tekstiilit. - 2. 3 Inhimillisen ulottuvuuden rakentaminen 2. 3. 1 Yhteiskunnan kehityksen ia peruspalvelujen tukeminen Euroopan unioni uskoo vakaasti, että yhteiskunnan kehityksen on kuljettava rinnan talouden kehityksen kanssa ja ettei voida varmistaa kestävää talouskasvua ottamatta huomioon sosiaalista ulottuvuutta. Euroopalle on hyvin suurta etua siitä, että Intia onnistuu rakenteellisessa sopeuttamisprosessissaan. Tästä aiheutuu tarve tukea tätä prosessia keskittämällä voimavaroja peruspalveluihin, joiden osalta Intian hallitus itse on jo luonut lujan poliittisen suuntauksen. Koulutuksen osalta köyhillä on ilman laajaa peruslukutaitoa vaikeuksia saada paremmin palkattua työtä, ja maa kokonaisuudessaan joutuu kamppailemaan täyttääkseen ammattitai toisen työvoiman kysynnän ja täten korkeammat kasvuluvut. Tästä johtuu tunnustettu tarve panna suurta painoa koulutukseen ja käytännön taitoihin sekä keskittyä erityisesti peruskoulutukseen ja naisten koulutukseen. Naisten suurempi koulutus antaakin 50 prosentille Intian väestöstä mahdollisuuden omaan panokseen kaikilla elämän aloilla. Samoin terve työvoima merkitsee työn laadun ja työmotivaation paranemista. Tästä aiheutuu parempien perusterveydenhoidon palvelujen sekä terveyskasvatuksen tarve. Parempi koulutus ja terveys auttavat vuorostaan alentamaan jatkuvasti kestämättömän korkeata syntyvyyttä. Sosiaalisesti oikeudenmukaisen talouden merkitys ymmärretään yhä paremmin samoin kuin se, että sosiaalisten perusoikeuksien kunnioitus on myönteinen tekijä taloudellisen hyvinvoinnin lisäämiseksi. Intia ja Eurooppa voivat toimia yhdessä ja varmistaa järjestäytymisoikeuden ja syrjimättömyyden sekä lapsi- ja pakkotyön poistamisen. Näitä köyhyyteen kiinteästi liittyviä ongelmia voidaan pyrkiä ratkaisemaan asteittain monesta eri näkökulmasta. Kummallakin osapuolella on kokemuksia niistä, ja vuoropuhelun avulla voidaan kehittää toimintaohjelmia ongelmien ratkaisemiseksi niiden alkulähteillä. Kaikilla näillä aloilla EU ja Intia voivat vaihtaa kokemuksia ja työskennellä yhdessä. 12 2. 3. 2 Mahdollisuuksien luominen Täydentävänä seikkana, joka voisi auttaa kohtaamaan teollisuuden nykyaikaistamisen aiheuttamat haasteet ja kehittämään maan voimavaraperustaa Intian hallituksen politiikan mukaisesti, yhteistyötä voitaisiin tehdä myös työllisyyttä luovien toimenpiteiden ja niihin liittyvien yhteiskunnallisten kysymysten alalla mukaan lukien aiheellisen yhteiskunnallisen turvaverkon kehittäminen. Tämä voi myös liittyä maaseudun köyhyyden lieventä- mishankkeisiin ja paikallisten ryhmien käynnistämiin oma-apuhankkeisiin. EU:lla on jo kokemusta vapauttamisen aiheuttamista ongelmista, ja se tietää, että ellei tätä inhimillistä ulottuvuutta oteta mukaan, Intialla on vaikeuksia markkinoidensa avaamisessa riittävän nopeasti laajamittaisten sijoitusten ja nopean kasvun houkutte lemiseksi. 2. 3. 3 Kansanvallan vahvistaminen monimuotoisuuden vallitessa Kun otetaan huomioon Euroopan ja Intian yhteisten arvojen laajuus, lujaa suhdetta ei voida rakentaa ottamatta täysimääräisesti huomioon inhimillistä ulottuvuutta. Yksi näiden yhteisten arvojen kulmakivistä on usko kansanvaltaan, jonka osalta EU:11a ja Intialla on edessään samankaltaisia kysymyksiä kuten kansanvallan rakentaminen monikielisissä, monia uskontoja ja monia kulttuureja sisältävissä ympäristöissä, ja ne ovat tutkineet keinoja yhteistyön parantamiseksi päätöksenteon eri tasojen välillä. Euroopalla ja Intialla on myös paljon opittavaa toisiltaan valtuuksien antamisessa dynaamiselle paikalliselle kansanvallalle ja sen kehittämisessä. Valtuuksien antaminen on tärkeätä myöskin talouselämän kehittämisen, peruspalvelujen jakamisen ja kansainvälisen rahoitusavun järkevän käytön kannalta. 2. 3. 4 Kestävän kehityksen kannustaminen Ympäristö ja kehitys liittyvät läheisesti yhteen. Tämä ala on kuitenkin laajentunut viime vuosina, sillä tarve kytkeä yhteen inhimilliset ja taloudelliset näkökohdat on tullut ilmeisemmäksi, jotta kestävä kehitys voitaisiin saada aikaan. Pyrkiminen tasapainoon talouskasvun, yhteiskunnan vakauden ja ympäristön säilyttämisen välillä tulee tärkeämmäksi, ja tätä keskustelua tulisi rohkaista. Kestävän kehityksen käsite ei koske vain luonnonvaroja, vaan merkitsee myös jatkuvaa uudelleenarviointia siitä, miten ympäristöperusteet otetaan huomioon kaikilla muilla EU:n ja Intian kumppanuuden tärkeillä aloilla. Kumppanuutta Intian kanssa tullaan jatkamaan ja laajentamaan siten, että otetaan huomioon luonnon monimuotoisuuden väheneminen, luonnonvarojen kestävä hoito, puhdas energiatuotanto, ilman, veden ja maan saastuminen, kaupunkiympäristö, jätehuolto, puhtaan veden varannot, puhtaiden tuotantotekniikoiden käyttö ja monet muut molempia osapuolia kiinnostavat kysymykset. Esimerkiksi WTO:n kauppa- ja ympäristökomiteassa rakentavasta vuoropuhelusta. ja EU voivat hyötyä Kahdenvälisellä tasolla tämä merkitsee jatkuvaa tietojen vaihtoa ympäristöpolitiikasta Intia 13 ottaen ympäristönsuojelutoimet. erityisesti huomioon kauppasuhteisiin todennäköisesti vaikuttavat 3. Kumppanuuden lujittaminen 3. 1 Polttopisteet 3. 1. 1 Poliittisen vuoropuhelun tehostaminen On selvää, että vuoropuhelua on jatkettava maailmanlaajuisista ja alueellisista ongelmista. On kuitenkin tarpeen mennä muodollista sanojenvaihtoa pidemmälle ja luoda joukko työryhmiä, joissa voidaan käydä yksityiskohtaisempaa vuoropuhelua. Nämä työryhmät voivat johtaa konkreettiseen toimintaan, päätökseen tai sopimukseen jossain muodossa Tällöin vuoropuhelu ei jatku pelkästään poliittisista kysymyksistä, vaan voi myös koskea teknistä apua ja kauppaa. Tältä pohjalta komissio katsoo, että olisi hyödyllistä selvittää alakohtaisia järjestelyjä ja sopimuksia, esimerkiksi: - kahden käyttötarkoituksen tuotteita, - huumeiden esiasteita, - rahanpesua. Nämä kaupalliset ongelmat liittyvät poliittisiin kysymyksiin. Mikäli yhteistyö jossain muodossa on mahdollista, olisi aiheellista lisäksi selvittää tarkemmin: - ilmastonmuutosta - kulttuuriulottuvuutta. 3. 1. 2 Kaupan ja investointien helpottaminen Päämääränä on oltava molempiin suuntiin kulkevan kaupan ja sijoitusten virran huomattava lisääminen. Tämä tarkoittaa kaupan ja sijoitusten merkittävää helpottamista sekä yritysten suorien yhteyksien edistämistä, mikä puolestaan merkitsee sitä, että suhteiden on tarpeen kehittyä pidemmälle kuin säännöllisin väliajoin pidettävät kokoukset. On todellakin monia aloja, jotka voivat hyötyä eri alojen yhdennetystä lähestymistavasta, jolloin pyritään tutkimaan kaikkia olemassaolevia esteitä, neuvottelemaan niiden poistamisesta suosituimmuusperiaatteen mukaisesti, keskittämään teknistä apua ja mahdollisesti tekemään alakohtaisia sopimuksia ja järjestelyjä. Kaupan ja sijoitusten edistämistä voitaisiin käsitellä yhdessä ryhmässä samalla kun joukko teollisuuteen keskittyviä ryhmiä voitaisiin perustaa jäsenvaltioiden, liike-elämän ja Intian hallituksen ilmoittamien etujen pohjalta. Tällaisia aloja ovat: - kuljetus (erityisesti merikuljetukset), -% televiestintä, - energia, ja - maatalous. 14 3. 1. 3 Apu Intian rakennemuutokseen on Intian suuria tehtävä huomattavan sopeutuakseen Koska rakennemuutokseen, on oikein auttaa Intiaa rajoittamaan tämän vaikutusta maan köyhimpään väestönosaan. Komissio jatkaa tätä apuaan ja tukee edelleen varsinkin ja koulutuksen kehittämistä. Euroopan naisille sovittamista poliittiseen tehokkuus kuitenkin edellyttää kehitysyhteistyön kokonaiskehykseen. Tämän vuoksi on jatkettava yksityiskohtaista alojenvälistä vuoropuhelua yhteistyöhön liittyvistä politiikan suuntaviivoista terveyspalvelujen tarkoitettujen ponnisteluja sen 3. 2 Uuden kumppanuuden vaiheet 3. 2. 1 Perustan luominen Yhteistyösopimuksen ja yhteisen lausuman yhteydessä tässä tiedonannossa pyritään kehittämään suhteita tältä pohjalta kannustamalla laajaan keskusteluun siten, että voidaan: - kartoittaa nykyinen toiminta, - vahvistaa etusijalle asetettavat toiminta-alat. Komissio kehottaa osallistumaan laajasti tähän keskusteluun, ja eurooppalaisten laitosten tästä tiedonannosta tekemät ehdotukset ovat selvästi ensimmäinen merkittävä panos. Lisäksi komissio ehdottaa mahdollisuutta aloittaa yhteiset keskustelut jäsenvaltioiden kanssa EU:n ja Intian tulevien suhteiden tutkimiseksi varmistaakseen, että EU kokonaisuutena voi saada mahdollisimman suuren synergian nykyisestä toiminnasta ja tulevasta kehityksestä. tuoda esiin näkemyksensä, varsinkin Liike-elämällä on monia mahdollisuuksia marraskuulle 1996 suunnitellussa foorumissa, jossa käsitellään sijoituksia kauppaan ja yhteistyötä. Sekakomissio (suunniteltu joulukuuksi 1996) voi vahvistaa joukon etusijalle asetettuja toimintoja ja vahvistaa tarkemman toimintaohjelman. Sekakomissio voi myöhemmin tarkastella edistymistä. 3. 2. 2 Toiminta tärkeysjärjestyksessä Heti kun toiminnan etusija-alat on yhdessä vahvistettu edellä selostettujen ehdotusten perusteella, työryhmät voivat aloittaa toimintansa. Edellä kaavailtujen keskustelujen aikana kerättyjen tietojen pohjalta kukin ryhmä voi asettaa tavoitteensa. Näitä tavoitteita voivat olla: - tarve ymmärtää paremmin toistensa asemaa, - mahdollisuus keskittää varoja ongelman ratkaisemiseen, - mahdollisuus neuvotella jonkinlainen alakohtainen sopimus tai järjestely. 15 EU ja Intia vahvistavat yhdessä ryhmien tarkan määrän ja kokoonpanon sekä keskustelujen sisällön. Tämä toimintavaihe merkitsee siksi huomattavaa kaupan helpottamista ja se antaa merkittävän lisäsysäyksen vuoropuheluun yksityiskohtaisista ongelmista sekä tuottaa huomattavia tuloksia. 3. 2. 3 Kulttuurin ymmärtämisen lisääminen Työryhmien perustamisen ohella komissio pitää hyvin tärkeänä edistää EU:n ja Intian vuoropuhelun ulottamista koskemaan kansalaisyhteiskuntaa (myös ammattiyhdistyksiä ja valtiosta riippumattomia järjestöjä), viestimiä ja yliopistotahoja. Ilman tätä vuoropuhelun laajenemista laajemman ymmärtämisen puuttuminen tulee aina haittaamaan liike-elämän ja politiikan toimintaa. Tämä merkitsee, kuten todettiin komission heinäkuussa 1994 tekemissä ehdotuksissa uudeksi Aasian strategiaksi, Euroopan taloudellisen osallistumisenn vahvistamista Aasiassa, ja edellyttää Euroopan profiilin terävöittämistä Aasiassa. Ei riitä, että asioita tehdään, vaan EU:n on nähtävä tekevän niitä. Tästä syystä, erityistä huomiota olisi kiinnitettävä siihen, että Euroopan toiminnan näkyvyyttä Intiassa parannetaan; maassa, jonka pelkkä koko ja monimuotoisuus edellyttävät erityisiä ponnisteluja profiilin vahvistamiseksi. Sama pätee päinvastaisessa suunnassa siten, että on aiheellista terävöittää Intian profiilia ja Euroopan tietoisuutta Intian niemimaasta. Tässä yhteydessä komissio aikoo: - helpottaa kulttuurien välisiä yhteistyöaloitteita, - kannustaa luomaan Euroopan ja Intian suhteista kiinnostuneiden järjestöjen verkosto, - edistää lehdistön ja muiden viestimien Eurooppaa koskevan tiedon viitaa Intiassa ja myös toiseen suuntaan. Tätä toimintavaihetta olisi hyödyllistä täydentää Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean aloittamalla toiminnalla, mikäli nämä toimielimet pitävät sitä aiheellisena. 3. 2. 4 Organisaation rajojen laajentaminen Tästä syntyvä sarja alakohtaisia sopimuksia ja järjestelyjä laajentavat todennäköisesti nykyisen organisaatiokehyksen äärimmilleen. Jos ja kun syntyy selvä tarve valmistella pohjaa uutta puitesopimusta varten, komissio ottaa yhteyttä neuvostoon. 4. Päätelmät Intia on tehokas, toimiva ja yhä enemmän maailmalle avoin kansanvalta. Rakenteelliset uudistukset vahvistavat jatkuvasti Intian talouden kykyä kohdata mahdollisuuksia ja haasteita kansainvälisissä puitteissa. 16 Kummallakaan osapuolella ei kuitenkaan ole varaa tyytyä tähän. Hyvin moniin haasteisiin on tartuttava, ja mahdollisuudet on käytettävä hyväksi. Intia ei saa kääntyä tieltään takaisin, ja EU:n on jatkettava tämän prosessin auttamista. Tämän vuoksi tässä tiedonannossa korostetaan tarvetta ja keinoja EU:n ja Intian välisten suhteiden vahvistamiseksi tähän mennessä saatuja kokemuksia laajentamalla ja ottamalla huomioon tarve sopeutua Intiassa ja EU:ssa tapahtuviin muutoksiin sekä kehottamalla tehostamaan ja tarkentamaan vuoropuhelua. Monissa, erityisesti kansainväliseen politiikkaan liittyvissä asioissa EU:lle ja Intialle onkin yhteistä etua haasteiden kohtaamisesta yhdessä, koska molemmilla on edessään samat kysymykset, ja keskinäisen riippuvuuden lisääntyminen tarkoittaa, että kumpikaan ei voi sivuuttaa toisen tekemiä valintoja. Kaupan ja sijoitusten kautta syntyvä lisääntyvän kasvun mahdollisuus tarjoaa myös tilaisuuksia molemmille osapuolille ja vaatii hellittämätöntä työtä esteiden poistamiseksi sekä käytettävissä olevia mahdollisuuksia koskevan tietoisuuden lisäämiseksi. Lisäksi Intian ja Euroopan yhteiset arvot, niiden kulttuurien elinvoima ja tarve keskinäisen ymmärryksen lisäämiseen luovat niille mahdollisuuksia oppia toinen toiseltaan ja lisäävät suhteisiin tärkeän inhimillisen ulottuvuuden. Kaikilla näillä tavoilla yhteistä etua koskevista haasteista voi tulla valtavia yhteistä etua tuovia mahdollisuuksia. Pitäen mielessä kaiken tämän komissio ehdottaa joukkoa toimenpiteitä suhteiden lujittamiseksi käyttämällä mahdollisimman täydellisesti Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan välistä kumppanuutta ja kehitystä koskevaa yhteistyösopimusta sekä siihen liittyvää EU:n ja Intian yhteistä julkilausumaa poliittisesta vuoropuhelusta. Neuvostoa ja parlamenttia pyydetään tämän vuoksi lausumaan näkemyksensä tähän tekstiin sisältyvästä analyysista ja ehdotuksista, ja komissio etenee tämän jälkeen nykyisen sopimuksen ja poliittisen julkilausuman pohjalta näiden kommenttien perusteella ja Intian hallituksen kanssa käytävän vuoropuhelun perusteella. 17 Liite 1. EU:n ja Intian aikaisemmat suhteet 1. Institutionaalinen kehys Tämän mantereen osan ja Euroopan välisten historiallisten ja kulttuurillisten yhteyksien lisäksi Intia oli vuonna 1962 yksi ensimmäisiä maita, joka loi suhteet eurooppalaisiin instituutioihin. Nämä suhteet virallistettiin sopimuksilla, joista ensimmäisen tavoitteena vuonna 1973 oli parantaa kauppasuhteita ja joista kaksi seuraavaa koskivat taloudellista yhteistyötä ja kehitysyhteistyötä samoin kuin kauppaa. Nykyinen Euroopan yhteisön ja Intian tasavallan välinen kumppanuutta ja kehitystä koskeva yhteistyösopimus, joka on ollut voimassa elokuusta 1994, on kolmannen sukupolven yhteistyösopimus ja soveltamisalaltaan erityisen laaja. Siihen kuuluvat muun muassa: ihmisoikeuksien ja kansanvallan periaatteiden kunnioittaminen olennaisena osatekijänä; kaupan ja sijoitusten kehittäminen ja monipuolistaminen yhteiseksi eduksi; näiden kahden alueen keskinäisen ymmärtämisen kannustaminen ja niiden välisten suhteiden lujittaminen teknisissä, taloudellisissa ja kulttuurillisissa asioissa; Intian taloudellisen kapasiteetin kohentaminen, jotta se voi tehokkaammin olla vuorovaikutuksessa EU:n kanssa; liiketoimintayhteisöjen välisten vaihtojen ja niiden välisen viestinnän edistäminen; Intian kehityksen nopeuttaminen erityisesti, tuettaisiin Intian uusia politiikkoja tärkeillä aloilla, jotka edistävät kestävää yhteiskunnallista kehitystä ja köyhyyden lievittämistä; ympäristönsuojelun ja luonnonvarojen kestävän käytön tukeminen. jotta 2. Poliittiset suhteet Poliittisia suhteita on luotu vuodesta 1982 lähtien Troikkana kokoontuneilla ministe rikokouksilla. Myöhemmin nämä yhteydet on sisällytetty EU:n ja Intian yhteiseen poliittista vuoropuhelua koskevaan lausuntoon, joka hyväksyttiin yhtä aikaa yhteis työsopimuksen kanssa vuonna 1994 ja jolla molemmat osapuolet sitoutuvat: puolustamaan kansanvaltaa, ihmisoikeuksia, rauhaa sekä vakaata oikeudenmu kaista kansainvälistä järjestystä YK:n peruskirjan mukaisesti; vahvistamaan yhteistyötään hyvinvoinnin, taloudellisten uudistusten, liberalisoin nin, vapaakaupan ja taloudellisen vakauden sekä yhteiskunnallisen kehityksen ja kulttuurisiteiden edistämiseksi; siihen, että kummankin edut otetaan huomioon päätöksentekomenettelyissä; parempaan keskinäiseen ymmärrykseen yhteistyön lisäämiseksi kansainvälisissä kysymyksissä esimerkiksi ydinaseiden laajenemisen ehkäisemisessä, taistelussa terrorismia, huumausainekauppaa ja rahanpesua vastaan sekä kansainväliseen rauhaan ja vakauteen liittyvissä kysymyksissä. Tämän uuden kehyksen puitteissa on jo käyty joitakin myönteisiä keskusteluja, joskin Intia on suhtautunut varovaisesti Euroopan taholta YK:ssa esitettyyn kritiikkiin sen ihmisoikeustilanteesta. Aikaisemmissa ydinaseiden leviämisen kieltämistä koskevissa 18 keskusteluissa on myöskin edistytty hyvin vähän, koska Intia on vakaasti sitä mieltä, että Ydinsulkusopimus vahvistaisi niiden etuoikeuksia, joilla on tunnustetut ydinasevarastot, ilman että sen avulla todella puututtaisiin näiden varastojen poistamisen tarpeeseen. Vaikka EU on aina tunnustanut aseidenriisunnan tarpeellisuuden, se on lujasti sitä mieltä, että tätä asiaa varten on olemassa erilliset foorumit ja että on olemassa kiireellinen tarve estää näiden aseiden leviäminen edelleen. Samankaltaisista syistä EU on myös kehottanut Intiaa helpottamaan neuvottelujen alaisena olevan suunnitellun Kattavan ydinkoekiel tosopimuksen hyväksymistä samoin kuin neuvotteluja ns. Cut-off-sopimuksesta (jolla kielletään halkeamiskelpoisen materiaalin tuottaminen aseita varten). 3. Kauppasuhteet Kaupan osalta EU kokonaisuutena on Intian suurin ulkomaankauppakumppani, jonne suuntautuu 26 prosenttia sen viennistä ja josta on peräisin 30 prosenttia sen tuonnista. Tämä on kuitenkin nähtävä oikeassa mittakaavassa, sillä EU:n kannalta Intian kanssa käytävä kauppa on vain 1,3 prosenttia ulkomaankaupan kokonaismäärästä. Tämä heijastaa kaupan suhteellisen vaatimatonta tasoa, sillä kaupan määrä, 14 miljardia ecua, on vähemmän kuin EU:n Singaporen kanssa käymä kauppa (16 miljardia ecua). Sijoitusten osalta Eurooppa jäi USA:n jälkeen vuosina 1991-1994 (vuonna 1995: EU 18,4 prosenttia, USA 22,1 prosenttia), ja vuonna 1995 (elokuu 1994 - marraskuu 1995) ecu-määräiset sijoitukset Intiaan olivat noin 1 322,4 miljoonaa ecua. Vuoropuhelun tärkein aihe ja viime vuosien suurin saavutus on ollut Uruguayn kierroksen loppuunsaattaminen ja Maailman kauppajärjestön perustaminen. Euroopalla ja Intialla oli tärkeä osa, ja ne loivat kiinteän ja onnistuneen yhteistyön Genevessä kahden- ja monenvälisellä tasolla. Kahdenvälisellä tasolla solmittiin joulukuussa 1994 Yhteisymmärrysmuistio, joka koskee tekstiilien vientiä Intiasta EU:hun. Tämä lisää Uruguayn kierroksen tekstiilejä ja vaatteita koskevassa sopimuksessa sovittuina tullien vaiheittaista poistamista koskevina jaksoina tiettyjen tekstiilien tuontiin sovellettavien kiintiöiden joustavuutta. Intia on sitoutunut jossain määrin vapauttamaan kotimaiset tekstiilimarkkinansa, joskaan tällä hetkellä voimassa oleva kiintiöjärjestelmä ei vaikuta riittävältä. Lisäksi meriliikenteen osalta käsitellään kahdenvälistä sopimusta Intian kanssa. EU on myös äskettäin uudistanut Yleisen tullietuusjärjestelmänsä (GSP), ja uuden järjestelmän nojalla Intia todennäköisesti menettää joitakin etuja, joita sillä on ollut tekstiili- ja nahkatuotteiden osalta, mutta saa markkinointimahdollisuuksia useilla muilla aloilla, kun kehittyneemmät maat kuten Etelä-Korea jäävät niiden ulkopuolelle ja muut maat kuten Kiina menettävät etuja paljon laajemmilla vientialoilla. Tämä on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon, että Intia on toiseksi suurin EU:n GSP-järjestelmän käyttäjä (Kiinan jälkeen ja ennen Brasiliaa) ja että sen yleinen käyttöaste on noin 62 prosenttia. 4. Taloudellinen yhteistyö Taloudellisen yhteistyön avulla on aktiivisesti pyritty keskinäisen ymmärryksen vaalimiseen ja kaupan ja sijoitusten helpottamiseen. Vuonna 1995 Intian kanssa Î9 tapahtuvaan taloudelliseen yhteistyöhön ohjattiin 30,5 miljoonaa ecua, ja Intia pääsi osalliseksi myös useista alueellisista ohjelmista, joiden arvo oli yli 70 miljoonaa ecua. Vuonna 1995 tehdyt sitoumukset kaksinkertaistivat yhdessä vuodessa sen määrän, joka on käytetty taloudelliseen yhteistyöhön Intian kanssa vuodesta 1976 lähtien, mikä osoittaa, että siitä on tullut hyvin dynaaminen EU:n suhteiden osa. Vuoden 1994 sopimuksessa määrätään hyvin laajapohjaisesta yhteistyöstä talouden eri aloilla. Euroopan yhteisön ja Intian välisessä yhteistyöstrategiassa vuoteen 2000 asti, josta sovittiin sekavaliokunnassa marraskuussa 1994, keskitytään tukemaan Intian hallituksen ponnisteluja taloudellisten uudistusten hyväksi ja lujittamaan Euroopan ja Intian taloudellisten toimijoiden vuorovaikutusta. Erityisen korostettuja aloja (joilla painopiste ja on yksityisellä satelliittiteknologia, standardit, teollisoikeudet, sijoitukset, maatalous ja kalatalous, matkailu, tiede ja teknologia, tieto ja kulttuuri. televiestintä, elektroniikka, sektorilla) ovat energia, tieto- Äskettäin käynnistetty Euroopan ja Intian taloudellinen kulttuureidenvälinen ohjelma luo perustan paljon tiedotusvälineiden, akateemisten piirien ja liiketoiminnan kannalta. Lisäksi komissio on käynnistänyt uuden ohjelman nimeltään Asia-Urbs luodakseen yhteistyötä EU:n ja Aasian paikallisvi ranomaisten kesken. laajemmalle keskinäiselle yhteisymmärrykselle Yleisalueellinen Aasian investointiohjelma yhdessä äskettäin Bombayssa avatun Euroopan liiketoiminnan tiedotuskeskuksen kanssa ovat tärkeitä askeleita liike-elämän tietoisuuden lisäämiseksi ja yksityisen sektorin yhteyksien edistämiseksi. Myös liiketoimintayhteisö tukee näitä ponnisteluja (vuonna 1982 perustetun) EU:n kauppakamareiden neuvoston kautta, joka tarjoaa Euroopan ja Intian yksityiselle sektorille foorumin, jolla voidaan tarkastella yhteistä mielenkiintoa omaavia kysymyksiä ja aloitteita, samoin kuin Yhteinen liiketoimintafoorum. Instituutioiden rakentamisen osalta on korostettu standardeja ja teollisuuden laadun paran nusta koskevaa työtä. Tämä on äskettäin johtanut Intian laadunvalvontaneuvoston perustamiseen, ja teollisoikeuksia koskeva yhteistyö on aluillaan. Yksittäisten liikeyritysten yhteistyön alalla komissio on edistänyt teknologian siirtoa eri aloilla mukaan lukien maatalouden liiketoiminta, liikenne, energia ja ympäristö. Komissio ja ja koulutuskeskuksen, joka erityisesti pyrkii taloudelliseen yhteistyöhön tietoteknolo- giahankkeiden alalla. Intian hallitus ovat myös perustaneet Tietokoneohjelmapalvelujen tuki- Näiden taloudellisten yhteistyötoimenpiteiden tukena on ollut Euroopan yhteisön sijoituskumppanit -järjestelmä, joka vuoden 1990 jälkeen on suunnannut noin 10,6 miljoonaa ecua 77 yhteishankkeen auttamiseksi Intiassa, joiden käynnistäjinä ovat etu päässä olleet pienet ja keskisuuret eurooppalaiset yritykset. Ensimmäiset askeleet on myös otettu alueellisen yhteistyön tukemiseksi Etelä-Aasiassa useiden hankkeiden muodossa. Nyt otetaan uusi askel instituutioiden välisen yhteistyön perustamiseksi SAARCin kanssa hyväksymällä Hallinnollista yhteistyötä EU:n ja 20 SAARCin välillä käsittelevä yhteisymmärrysmuistio, joka keskittyy tietojen vaihtoon, henkilöstön koulutukseen ja tekniseen apuun. 5. Kehitysyhteistyö EU on toiseksi suurin kahdenvälisen tuen antaja Intialle (16 prosenttia kokonaismäärästä) ja suurin lahjoitusten antaja (60 prosenttia lahjoituksista). Suurin osa EU:n tuesta (noin 800 miljoonaa ecua vuodessa) tulee suoraan jäsenvaltioilta Saksan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Alankomaiden johdolla. Euroopan yhteisön talousarviosta tulevat varat edustavat 10-15 prosenttia EU:n avustuksesta, mikä vastaa suurin piirtein Alankomaiden tapahtuvaan rahoitusta. Tähän kehitysyhteistyöhön on vuonna 1976 ja sen jälkeen osoitettu runsaasti yli 1,6 miljardia ecua. Näitä toimia lisää myös Euroopan investointipankki, joka vuosina 1993-1995 laina si 55 miljoonaa ecua voimalaitosalan hankkeisiin. Kaikki tämä tekee Intiasta Euroopan yhteisön tuen suurimman saajan kehitysmaissa. yhteensovittamaan Intian kanssa komission Aikaisemmin rahoituksella pyrittiin erityisesti lisäämään ja monipuolistamaan maatalous ja uusiminen, tuotantoa. Hankkeisiin sisältyi kastelujärjestelmien kehittäminen luonnonvarojen parempi kestävä käyttö sekä tuki maatalouden elintarviketeollisuudelle ja -markkinoille. Lisäksi metsittämistä on rahoitettu itsenäisenä tärkeänä hankkeena. Yksi näistä hankkeista opittu asia on, että maatalouden hinnoittelun, kaupan ja markkinoiden on oltava vapaita, jotta todellista kehitystä tapahtuisi. Ei riitä, että vain parannetaan rahoituksen ja teknologian saatavuutta, vaan tärkeimmän signaalin on tultava politiikan muutoksesta. Tämän vuoksi suuntaa on muutettu vuodesta 1993 lähtien, ja inhimillisten resurssien kehittämisestä on tullut tärkein tekijä, jonka puitteissa rahoitetaan alkeiskoulutusohjelmaa, jossa kiinnitetään erityistä huomiota naisten kouluttamiseen. Tämä on suurin tätä laatua oleva komission hoitama ohjelma, ja se toimii poliittisen uudistuksen tukemisen mallina. Tämän uuden yhteistyöstrategian on sittemmin vahvistanut Intian hallituksen kanssa perustettu sekavaliokunta, joka vahvisti, että vuoteen 2000 asti yhteistyössä olisi keskityttävä: vähäosaisimpien pääsyyn tuottaviin voimavaroihin sosiaalisiin peruspalveluihin. Lisäksi komissio on pyrkinyt moninkertaistamaan oman tukensa vaikutuksen: - keskittämällä ponnistelut rajalliseen määrän ohjelmia tietystä kriittisestä massasta, - kannustamalla yksityistä sektoria osallistumaan. On myös huomattava, että tämä strategia vastaa Bretton Woods -järjestöjen strategiaa. Lopuksi, viime aikoina on myös lisääntynyt suuntaus kehittää hankkeita, joilla paikalliset ryhmät yhdistetään osallistuviin menetelmiin. Kokemukset osoittavat, että paikallinen tuki on välttämätöntä kestävien kehityshankkeiden luomiseksi. Yksi keino saada aikaan tällaista osallistumista on ollut valtiosta riippumattomien, erityisesti paikallisten järjestöjen käyttäminen, jotka ovat osoittautuneet tehokkaimmiksi kumppaneiksi taistelta- 21 essa köyhyyden lievittämiseksi ruohonjuuritasolla ja yhteiskunnallisten oikeuksien ja ihmisoikeuksien parantamiseksi. 22 Liite 2. Intian talouselämä 1. Kansainvälinen BKT-taulukko, 1993 Billion US$ Lähde: Maailmanpankin Atlas 1995 Billion US $ = Miljardia US-dollaria EU = EU USA = Yhdysvallat Japan = Japani China = Kiina Brazil = Brasilia Russia = Venäjä Korea Rep = Korean tasavalta Mexico = Meksiko Australia = Australia India = Intia Swiss Conf. = Sveitsin liittovaltio Argentina = Argentiina Indonesia = Indonesia Turkey = Turkki 23 2. Intian bruttokansantuotteen kehitys 1980-94 1980-81 1985-86 1990-91 Lähde: Maailmanpankki, Intian maakohtainen taloudellinen muistio, 199S 8000 7000 6000 5000 Billion Rupees at current 4000 L3000 Prices 2000 I-1000 0 Year Billion Rupees at current prices = Miljardia rupiaa nykyhinnoilla Year = Vuosi 24 3. Vuotuinen BKT:n kasvuprosentti Intiassa 1989-1995 Lähde: Aasian kehityspankki, Aasian kehitysennuste 1995 ja 1996 % growth = kasvuprosentti prov. = suuntaa-antava Year = Vuosi 25 4. Työllisyyden ja BKT:n jakautuminen toiminnan lajin mukaan vuosina 1993-94 % of total GDP or Labour Force "Agriculture 1=1 Industry "SffVlCW Labour Force ÛDP Lähde: Maailmanpankki, Intian maakohtainen taloudellinen muistio, 1995 = % kokonais-BKT:sta tai työvoimasta % of total GDP or Labour Force Agriculture = Maatalous Industry = Teollisuus Services = Palvelut Labour Force = Työvoima GDP = BKT 26 5. Intian ulkomainen velka, 1990-94. 96 04 92 90 I • •; buUr ^ ^ ^ H ^ ^ ^ H ^ ^ ^H [86 Billion 1991-92 199243 199344 199041 199445 Lähde: Maailmanpankki, Intian maakohtainen taloudellinen muistio, 1995 Year Billion US $ = Miljardia USD Year = Vuosi 27 Liite 3. Väestö 1. Intian arvioitu väestö 1960-2000 •illlllll l f i nû Million w people 200 400 1960 1968 1970 1978 1980 1988 1990 1998 2000 Lähde: Maailmanpankki, Intia: Suuntaukset, kysymykset ja vaihtoehdot, 1990 Year est. Million people = Miljoonaa ihmistä est. = arvio Year = Vuosi 28 2. Muut väestöä koskevat piirteet 1970-93 Osoittimet yksikkö 1970-751 1980-851 1988-932 tiheys asukasta/km2 1MJ TSTJ ~WTJ vuotuinen kasvu T hedelmällisyys- indeksi synnytykset/ nainen lapsikuolleisuus tuhatta kohti odotettu elinikä vuosia 2,2 3^ TÏI 50 2,0 4^ TföT 55 2,0 3T W 61 Lähde: Maailmanpankki, Intian maakohtainen taloudellinen muistio, 1995 1 Viimeisin yksittäinen vuosi 1 Tuorein arvio 29 Liite 4. Intian ulkomaankaupan kehitys 1. Intian maailmankaupan kehitys Billion U S$ 1990-91 Year Importa' Exporta* ^ ^ ^ ^ ^^ ^ ^ i ^ ^ ^ ^ ^ ^ ^ ~^ Deficit* 198041 1985-86 Lähde: Maailmanpankki, Intian maakohtainen taloudellinen muistio, 1995 Billion US $ = Miljardia USD Imports1 = Tuonti1 Exports2 = Vienti2 Deficit3 = Vaje3 1 Tuonti = Tavaroiden ja passiivisten palvelujen tuonti 2 Vienti = Tavaroiden ja passiivisten palvelujen vienti 3 Vaje = Resurssitaseen vaje 30 2. Intian tuonnin alkuperä ja viennin määräpaikka, 1994 % of total 18 exporta or Importa EU 0 P EC USA japan ' Ex ïm Lähde: Taloudellinen katsaus, Intian hallitus Vienti = Viennin määräpaikka Tuonti = Tuonnin alkuperä Euroopan unionilla (ja OPEC-mailla) oli kauppataseen ylijäämä Intian kanssa käydyssä kaupassa vielä vuonna 1994. Tilanne oli päinvastainen USA:n osalta ja vähemmässä määrin Japanin osalta. prosenttia kokonaisviennistä tai -tuonnista % of total exports or imports EU = EU OPEC = OPEC USA = Yhdysvallat Japan = Japani Ex = Vienti Im = Tuonti 31 Liite 5. Ulkomaisten sijoitusten kehittyminen Intiassa Intian viranomaisten hyväksymät suorat ulkomaiset sijoitukset 1991-1995 (miljoonaa ecua ja prosenttia kokonaismäärästä) 1990-91 1991-92 1992-93 1993-94 1994-95 + ECU 43,6 EU % ECU % ECU 33,8 119,9 12,6 399,1 % 18,0 ECU 656,4 % 18,5 ECU % 1 322,4 18,4 USA 43,7 33,9 284,6 29,9 868,2 39,2 872,0 24,6 1 585,9 22,1 Ja pani 13,0 10,1 152,6. 16,0 64,4 2,9 100,2 2,8 374,8 5,2 NRI* 4,9 3,8 109,8 11,6 258,1 11,6 122,7 3,5 173,1 2,4 129,2 950,4 2 215,4 3 546,8 7 180,8 Si- joi- tuk- set yht. ** Lähc e: SIA-tied lusministeriö 79,6 ote, teollisi 69,1 Intian hai itus 71,7 49,4 48,1 + Kaikki vuodet koskevat aikaa elokuusta ilmoitetun vuoden heinäkuuhun lukuun ottamatta vuotta 1995, joka kattaa ajan elokuusta marraskuuhun (eli 16 kuukautta) ' * Muualla asuvat intialaiset ** EU, USA, Japani, NRI prosentteina kokonaismäärästä 32 Liite 6. EU:n ja Intian välisten kauppasuhteiden kehitys 1. EU:n ja Intian väliset kauppavirrat 1990-1994 Year 1992 ' EU trade surplus with Indlp 1 EU imports from India 1 Eg exports to India 0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 7000 8000 Million ECUs Eurostat Lähde: Huomautus: EU:n ulkomaankaupan kokonaismäärä kasvoi noin 20 prosenttia vuodesta 1990 vuoteen 1994 verrattuna 32 prosentin kasvuun kaupankäynnissä Intian kanssa. Year = Vuosi Million ECUs = Miljoonaa ecua EU trade surplus with India = EU:n kaupan ylijäämä Intian kanssa EU imports from India = EU:n tuonti Intiasta EU exports to India = EU:n vienti Intiaan 33 2. Viimeaikainen kehitys EU:n tuonnissa Intiasta, 1990-1994 TW 1954" Tuotteet tai tuoteryhmät Miljoonaa ecua Tekstiilit/vaatteet Nahkatavarat/vuodat Jalokivet Maatalous-/kalataloustuotteet Koneteollisuus/elektroniikka Matot Elintarvikkeet ja elävät eläimet Kemialliset tuotteet Koneiden/liikenteen raaka-aineet Tuotantoteollisuuden tuotteet/raaka- aineet joonaa ecua TT3T 713 1001 604 594 376 204 452 182 171 707 889 766 262 712 416 427 1 723 2 362 löivm SF 40 17 50 104 28 57 127 148 37 Erilaiset tuotantotavarat 1 514 2 481 64 Lähde: Eurostat 34 3. Viimeaikainen kehitys EU:n viennissä Intiaan, 1990-1994 TW T55T Tuoteryhmät Miljoonaa ecua "TvET- Joonaa ecua kasvu prosent teina vuodesta 1990 Elintarvikkeet/elävät eläimet Öljyt, eläinrasvat/vihannekset Kemialliset tuotteet Korut (helmet, jalokivet,. ) Tuotantoteollisuuden tuotteet Koneiden ja liikenteen raaka-aineet Lähde: Eurostat. — 6 TT 5,5 746 3 554 1 540 2 037 2 220 2 843 1 965 2 552 84 35 32 28 30 4. Intian tärkeimmät eurooppalaiset kumppanit - 1994 Vienti (määrämaat) Saksa Miljoonaa ecua % 1 760 25 Tuonti (lähtömaat) Saksa Miljoonaa ecua % 1 738 26 Yhdistynyt kuningaskunta 1 649 24 Yhdistynyt kuningaskunta 1 687 25 Belgia-Luxemburg 862 12 Belgia-Luxemburg 1 610 24 Italia Ranska Lähde: Eurostat. 848 12 Ranska 743 11 Italia 763 11 594 9 35 Liite 7. Intia: kansainvälinen kehitysapu vuosina 1995-96 (suuntaa-antava) 1. Kansainvälmen rahoitusapu Intialle vuonna 1995 (suuntaa-antavat luvut) IBRD/IDA 40% Other UN system 4% Lähde: Maailmanpankki Arvioitu kokonaisapu 6,7-6,9 miljardia USD IBRD/IDA = Kansainvälinen jälleenrakennus- ja kehityspankki / Kansainvälinen kehitysjärjestö (IBRD/IDA) Other = Muut EU = EU IFC = Kansainvälinen rahoitusyhtiö (IFC) UN system = YK: n järjestelmä ADB = Aasian kehittämispankki (ADB) USA = Yhdysvallat Japan = Japani 36 2. EU: n Intialle antaman kokonaisavun jakautuminen vuonna 1995 (suuntaa-antavat luvut) Other Inc EIB 23% Lähde: Euroopan komissio Other inc. EIB = Muut mukaan lukien EIP EC = EY D = Saksa UK = Yhdistynyt kuningaskunta Nl = Alankomaat 37 3. Euroopan yhteisön Intialle antaman avun kertymä 1976-1995 (miljoonaa ecua) Kehitysapu Vuodet Taloudel linen yh teistyö Elintarvi keapu 1976-1980 2,10 Ô9. Ô7 Valtiosta riippu mattomat järjestöt 3,93 Rahoitus ja tekno logia Välisum- ma Yhteensä 1 Hu manitää rinen apu 93,50 186,50 0,51 189,11 1981-1985 8,48 286,83 11,04 221,30 519,17 17,51 545,16 1986-1990 14,48 161,77 25,90 363,42 551,09 29,58 595,15 1991 1992 1993 1994 3,73 35,16 0,01 4,98 5,28 9,42 2,42 1995 arvio 30,50 5,00 3,14 4,81 6,54 7,15 72,33 81,06 13,17 51,47 164,00 168,82 10,95 17,49 72,85 80,00 86,04 57,07 180,28 27,48 110,0 0,32 2,04 7,57 0,30 Yhteensä 77,66 576,57 67,51 1 011,52 1 655,60 57,83 1 791,09 Lähde: Euroopan komissio 38 %y4_j**un<* w *# j r w i ^ w vu • -r-r-t u i i i ut wr*mm ' " W < I W » * P I W »• ISSN 1024-4492 KOM(96) 275 lopuUinen ASIAKIRJAT n u Luettelonumero : CB-CO-96-322-FI-C ISBN 92-78-05924-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg