title: Komission kertomus budjettivallan käyttäjälle yleistä talousarviota sitovien takausten tilanteesta 31 päivänä joulukuuta 1995

eurovoc_concepts:
Community budget
Community loan
EU borrowing
budgetary reserve (EU)
report

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 05. 06. 1996 KOM(%) 2A1 lopull KOMISSION KERTOMUS BUDJETTIVALLAN KÄYTTÄJÄLLE YLEISTÄ TALOUSARVIOTA SITOVIEN TAKAUSTEN TILANTEESTA 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 Tässä kertomuksessa esitetään yleistä talousarviota sitovien takausten tilanne 31 päivänä joulukuuta 1995. Se vastaa komission korjaavan ja täydentävän lisätalousarvion äänestyksen yhteydessä antamaa julistusta kertomuksen antamisesta "kaksi kertaa vuodessa budjettivallan käyttäjälle talousarvion takauksien ja niihin liittyvien riskien tilanteesta". Komissio on toimittanut jo yhdeksän tällaista kertomusta budjettivallan käyttäjälle. Tämä kertomus muodostuu kolmesta osasta: 1. Edellisen kertomuksen jälkeen ilmenneet tapahtumat, arviointi riskien tilanteesta ja budjettitakaustoimenpiteet. 2. Talousarvioon otettujen rahoitusjärjestelyjen kuvaus. 3. Arvio samanaikaisesta taloudellisesta ja rahoituksellisesta tilanteesta kolmansissa maissa, jotka ovat edunsaajina merkittävimmissä rahoitusjärjestelyissä. A 4ö^ Sisällysluettelo ENSIMMÄINEN OSA: 30. 06. 1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT, ARVIOINTI RISKIEN TILANTEESTA JA BUDJETTITAKAUSTOIMENPITEET I. LA. Makrotaloudellinen tuki Ukrainallel I. B. Euroopan 30. 06. 1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT alueen maille myöntämät investointipankin Välimeren 1 yleisen talousarvion takaamat lainat RISKITILANNE H. II. A Kokonaisriski II. B. Riskit jäsenvaltioissa U. C. Riskit kolmansissa maissa m. III. A. Euroopan investointipankin lainat kolmansille maille III. B. Lainanotot/lainat tai lainatakaukset kolmansien maiden hyväksi BUDJETTITAKAUSTOIMET TOINEN OSA: TALOUSARVIOON JO OTETUT RAHOITUSJÄRJESTELYT YHTEISÖN SISÄLLÄ EDELLEEN LAINATTAVIKSI TARKOITETUT I. LAINAT LA. Yhteisön lainat maksutaseiden tukemiseksi I. B. Euratom-lainat I. C. Yhteisön investointien tukemiseen tarkoitetut lainat KOLMANSILLE MAILLE EDELLEEN II. TARKOITETUT LAINAT LAINATTAVIKSI II. A. Euratom-lainat tietyille kolmansille maille II. B. Yhteisön sopimat lainat makrotaloudellisen avun myöntämiseksi Keski- ja Itä- Euroopan maille U. C. Yhteisön sopimat lainat makrotaloudellisen avun myöntämiseksi entisen Neuvostoliiton uusille itsenäisille valtioille II. D. Yhteisön sopimat lainat makrotaloudellisen avun myöntämiseksi Baltian maille ILE. Yhteisön sopimat lainat makrotaloudellisen avun myöntämiseksi Välimeren maille m. YHTEISÖN KOLMANSILLE OSAPUOLILLE ANTAMAT TAKAUKSET ULA. Euroopan investointipankin Välimeren alueen maille myöntämät yleisen talousarvion takaamat lainat III. B. Euroopan investointipankin myöntämät lainat Keski- ja Itä-Euroopan kolmansille maille III. C. Euroopan investointipankin muille kolmansille maille myöntämät lainat III. D. Euroopan investointipankin Etelä-Afrikalle myöntämät lainat 1 1 2 3 4 5 5 5 8 8 8 9 10 10 10 14 17 18 19 19 20 21. 22 A 1t KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE KOLMAS OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI I. LA. Rahoitusjärjestelyt makrotaloudellisessa tarkoituksessa I. B. Rahoitusjärjestelyt mikrotaloudellisessa tarkoituksessa LASKENNASSA KÄYTETYT OLETTAMUKSET H. TILASTOLIITE TAULUKOT SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET LUTE: KERTOMUKSESSA KÄYTETTYJEN LUKUJEN MÄÄRITELMÄ 23 23 23 24 1 18 24 -le - ENSIMMÄINEN OSA: 30. 06. 1995 ANNETUN KERTOMUKSEN JÄLKEEN ILMENNEET TAPAHTUMAT, ARVIOINTI RISKIEN TILANTEESTA JA BUDJETTITAKAUSTOIMENPITEET I. 30. 06. 1995 ANNETUN KERTOMUKSEN TAPAHTUMAT JÄLKEEN ILMENNEET A. MAKROTALOUDELLINEN TUKI UKRAINALLE Ukrainan yleisen tukiohjelman yhteydessä komissio sai 23 päivänä lokakuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti valtuudet ottaa lainaa yhteisön puolesta 200 miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi edelleen lainattavak si kahtena eränä Ukrainalle. Kumpaakaan erää ei 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä ollut maksettu Ukrainalle. B. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN VÄLIMEREN ALUEEN MAILLE MYÖNTÄMÄT YLEISEN TALOUSARVION TAKAAMAT LAINAT Neuvoston päätös, tehty 30 päivänä lokakuuta 1995, yhteisön rahoitukselliseen ja tekniseen yhteistyöhön Maltan ja Kyproksen kanssa liittyvien pöytäkirjojen tekemisestä. Näiden pöytäkirjojen nojalla määrät, jotka EIP voi sitoa omista varoistaan myöntäminä lainoina, ovat suuruudeltaan 30 ja 50 miljoonaa ecua kolmen vuoden ajaksi. n. RISKITILANNE Yhteisön talousarviota rasittavien riskien arvioiminen voidaan suorittaa seuraavien kahden käsitteen avulla: - kyseisiin rahoitusjärjestelyihin liittyvät riskit kokonaisuudessaan tiettynä päivänä pääomana ilmaistuna, jota käytetään usein pankeissa, - yhteisöä kunkin varainhoitovuoden osalta rasittavat takaisinmaksuun liittyvät enimmäisriskit, joka on pikemminkin talousarvioon liittyvä käsite. Jälkimmäistä käsitettä voidaan edelleen arvioida kahdella tavalla: - ainoastaan 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä nostettujen lainojen perusteella, mikä edustaa yhteisön vähimmäisriskitasoa jos ennenaikaista takaisinmaksua ei tapahdu. Tilanne kuvataan taulukossa 2 (ks. tilastoliitteen sivu 2) -2- - ennakoimalla kaikkien komission ehdottamien tai neuvoston päättämien rahoitusjärjestelyjen perusteella niiden tuleviin talousarvioihin liittyvän vaikutuksen arvioimiseksi, mikä edustaa yhteisön enimmäisriskitasoa jos komission ehdotukset hyväksytään. Tilanne kuvataan taulukossa 3 (ks. tilastoliitteen sivu 3). On varmaa että viimeisimmän varainhoitovuoden osalta on tehtävä arvioita maksupäivien, takaisinmaksua koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen, korkokannan ja vaihtokurssien osalta, jotka on esitetty yksityiskohtaisesti liitteessä. On kuitenkin mahdollista määrittää meneillään oleviin ehdotuksiin liittyvien riskien suuruusluokka. Tulokset esitetään liitteessä olevissa taulukoissa (sivut 1-3), joissa riski eritellään sen mukaan, koskeeko se yhteisön sisällä vai ulkopuolella sijaitsevia maita. Voidaan myös huomauttaa, että mainitut yleiset luvut kattavat luonteeltaan erilaisia riskejä: esimerkiksi makrotaloudellisten tukitoimien osalta lainan yhdelle maalle, yhteisön uuden rahoitusvälineen tai EIP:n toimien osalta lainanottajien takaamien hankkeiden lainat. Seuraavassa analyysissä eritellään kokonaisriski, kolmansissa maissa. riski jäsenvaltioissa ja riski A. KOKONAISRISKI 7. RISKIT 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 Tilanne kuvataan taulukossa 1 (ks. tilastoliitteen sivu 1). Kokonaisriski oli 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä 13 114 miljoonaa ecua, mikä vastaa tilannetta 30 päivänä kesäkuuta 1995. 2. VUOSITTAISET EN1MMÄISR1SKIT YHTEISÖN TALOUSARVION OSALTA: NOSTETUT OSUUDET 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 Tilanne kuvataan taulukossa 2 (ks. tilastoliitteen sivu 2). Kokonaisriski, joka vuonna 1996 on 3 149 miljoonaa ecua, kehittyy vuodesta toiseen seuraavalla tavalla: Vuosi 1997 1998 1999 * 2000 2001 2002 2003 Vuosittaisen riskin määrät (miljoonaa ecua) 3 049 3 238 994 3 481 776 600 360 Kehitys -3% +6% -69% +250 % -78% -23% -40% pääomasuoritusten erääntymispäivien puuttuminen maksutaseiden tukemiseen annetuilta lainoilta jäsenvaltioille ja pääomasuoritusten päättyminen Unkarille, Tsekin ja Slovakian tasavalloille ja Unkarille myönnettyjen lainojen osalta 1998. 3. TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASIT- T4 VAT ENIMMÄ1SR1SKIT Tilanne on kuvattu taulukossa 3. Riski, joka vuonna 1996 on 3 500 miljoonaa ecua, nousee tasaisesti vuoteen 2000 saakka (lukuun ottamatta vuotta 1999; 2 508 miljoonaa ecua) seuraavasti: Vuosi 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Vuosittaisen riskin määrät (miljoonaa ecua) 3 858 4 425 2 508 5 267 2 716 4 617 4 783 Kehitys + 10% + 15% -43% + 110 % -48% +70% +4% B. RISKIT JÄSENVALTIOISSA 1. RISKIT 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 Tilanne on kuvattu taulukossa 1 (ks. tilastoliitteen sivu 1). Jäsenvaltioiden hyväksi toteutettujen rahoitusjärjestelyjen lainapääoman kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 on 7 263 miljoonaa ecua, mikä on 3,7 prosenttia vähemmän kuin 30 päivänä kesäkuuta 1995. Vähennys on pääasiassa seurausta lainojen kannan vähenemisestä Euratomin ja yhteisön uuden rahoitusvälineen osalta. Muiden rahoitusjärjestelyiden osalta saatavien määrä pysyy samana. 2. VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT EN1MMÄIS- RISKIT: NOSTETUT OSUUDET 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 Tilanne on kuvattu taulukossa 2 (ks. tilastoliitteen sivu 2). Vuoden 1996 osalta määrä on 2 068 miljoonaa ecua. Vuosittaisten yhteisön talousarviota rasittavien enimmäisriskien määrä verrattuna nostettuihin osuuksiin, esitetty Italian maksutaselainojen pääoman takaisinmaksun erääntymisrytmin mukaisesti (joka toinen vuosi). Enimmäisriskit ovat siis aina korkeampia parillisina vuosina ja vuonna 2000 2 821 miljoonaa ecua. taulukossa 2, kehittyy Kreikan ja A 3. TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄ1SR1SK1T Tilanne on kuvattu taulukossa 3 (ks. tilastoliitteen sivu 3). Kehitys on huomattavan samankaltainen kuin taulukossa 2 esitetty vuoteen 2000 saakka, jolloin riski on 3 215 miljoonaa ecua, 2 370 miljoonaa ecua vuonna 2002 ja 2 196 miljoonaa ecua vuonna 2003. C. RISKIT KOLMANSISSA MAISSA /. RISKIT 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 Tilanne on kuvattu taulukossa 1 (ks. tilastoliitteen sivu 1). Riskit pääomana olivat 31 päivänä joulukuuta 1995 5 851 miljoonaa ecua, mikä on 5 prosenttia enemmän kuin 30 päivänä kesäkuuta 1995. 2. VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVATEN1MMÄISRISKTT: NOSTETUT OSUUDET 31 PÄIVÄNÄ JOULUKUUTA 1995 Tilanne on kuvattu taulukossa 2 (ks. tilastoliitteen sivu 2). Vuonna 1996 riski on 1 081 miljoonaa ecua. Riski nousee 1 586 miljoonaan ecuun vuonna 1997, kun seuraavat pääomat erääntyvät: - 80 miljoonaa ecua Unkarilta, - 127 miljoonaa ecua Tsekin tasavallalta, - 63 miljoonaa ecua Slovakian tasavallalta, - 140 miljoonaa ecua Bulgarialta, - 250 miljoonaa ecua Algerialta, - 160 miljoonaa ecua Israelilta, - 143 miljoonaa ecua entisen Neuvostoliiton tasavalloilta. Vuodet Vuotuisen «skin suuruus {JVfil|or»aa Iiii 1586 I i ii mm mm HI" mm lii" mm lii" -5- 3. TEOREETTISET VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMÄISRISKIT Tilanne on kuvattu taulukossa 3 (ks. tilastoliitteen sivu 3). Riski kasvaa 1 263 miljoonasta ecusta vuonna 1996 2 057 miljoonaan ecuun vuonna 1997. Vy#tet Vuotaakin1 $uuruu$ {mîijoort^g ecua) TMS" M 1W mm Ulf T8T7 TOBT ^ 3T IB HI. BUDJETTITAKAUSTOIMET A. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN LAINAT KOLMANSILLE MAILLE EIP pyysi 5 päivänä heinäkuuta 1995 budjettitakausta entisen Jugoslavian tasavalloille (entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia, ARYM ja Serbia) myönnettäville lainoille noin 8,6 miljoonan ecun arvosta. Maksu EIP:lle suoritettiin 11 päivänä lokakuuta 1995. EIP pyysi 18 päivänä lokakuuta 1995 uudelleen budjettitakausta entisen Jugoslavian tasavalloille ( ARYM, Serbia ja Bosnia Hertsegovina) myönnettäville lainoille noin 5,2 miljoonaa ecua. Maksu EIP:lie suoritettiin 26 päivänä tammikuuta 1996. Yhteisön myöntämien lainojen, joita velalliset eivät vielä olleet maksaneet takaisin, kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 68,2 miljoonaa ecua. Nämä velat koskevat kaikkia entisen Jugoslavian tasavaltoja lukuun ottamatta Sloveniaa ja Kroatiaa, jotka ovat maksaneet ajallaan. Erääntyneet maksamattomat 68,2 miljoonaa ecua on otettu talousarvioon 28,6 miljoonan ecun osalta vuotta 1994 aikaisempina maksamatta jättämisinä ja takuurahastolta on pyydetty niiden osalta 39,6 miljoonaa ecua 11 päivänä tammikuuta 1995 (5,3 miljoonaa ecua), 30 päivänä tammikuuta 1995 (14,3 miljoonaa ecua) ja 24 päivänä toukokuuta 1995 (6,08 miljoonaa ecua), 11 päivänä lokakuuta 1995 (8,6 miljoonaa ecua) ja 26 päivänä tammikuuta 1996 (5,2 miljoonaa ecua). B. LAINANOTOT/LAINAT TAI LAINATAKAUKSET KOLMANSIEN MAIDEN HYVÄKSI L TOIMET KÄYTTÖVAROISTA Komissio käyttää yhteisön käyttövaroja yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 29 päivänä toukokuuta annetun neuvoston asetuksen N:o 1552/89 12 artiklan mukaisesti. Tällä menettelyllä -6- vältetään komission maksujen myöhästyminen annetuissa lainoissa silloin kun velallisen maksu myöhästyy. 2. TAKUURAHASTON MAKSUT Kun yhteisön myöntämän tai takaaman lainan edunsaajan erääntyvät maksut myöhästyvät, takuurahasto auttaa kattamaan maksuhäiriön kolmen kuukauden kuluessa erääntymispäivästä. Viivästyskorko, joka syntyy varojen käyttöönsaattamispäivän ja rahaston suorituspäivän palautettavaksi käyttövaroihin. Viimeisten kuuden kuukauden aikana rahasto on maksanut takauksia seuraavien velallisten maiden osalta: takuurahastolta erotuksesta, anotaan Maa Tadzikistan Georgia Georgia Kazakstan Georgia Armenia Tadzikistan Turkmenistan Yhteensä Maksupäivämäärä Määrät (pääoma + korot) ' 20. 07. 95 20. 07. 95 17. 10. 95 17. 10. 95 21. 11. 95 21. 11. 95 21. 11. 95 21. 11. 95 1 713 431,10 2 182 277,63 1471300,30 835 614,83 70 931856,06 37 996 507,14 55 692 660,94 45 850 146,11 216 673 794,11 3. MYÖHÄSTYNEET TAKAISINMAKSUT Seuraava kolmas maa on tämän kertomuksen kattamana aikana maksanut myöhässä takaisin erääntyneen maksun, jonka takuurahasto on suorittanut aikaisemmin. Tämä myöhästynyt määrä maksetaan takaisin takuurahastolle 31 päivänä lokakuuta 1994 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 2 artiklan mukaisesti. Maa Kazakstan Takaisinmaksupäivä Määrä (pääoma + korot) 15. 11. 95 835 614,83 A -7- 4. MAKSAMATTOMIEN ERÄÄNTYNEIDEN MAKSUJEN TILANNE 31. 12. 95 Kauden lopulla maksamattomat määrät ovat seuraavat: Maa Tadzikistan Georgia Armenia Turkmenistan Määrä (pääoma + korot) 63 181 389,89 81 306 915,94 37 996 507,14 45 850 146,11 Yhteensä 228 334 959,08 -8- TOINEN OSA: TALOUSARVIOON JO OTETUT RAHOITUSJÄRJESTELYT Budjettivallan käyttäjä on vuoden 1995 talousarviossa hyväksynyt 29 "p. m. "-merkinnällä varustettua takausmaksuja. voidaan Rahoitusjärjestelyt voidaan ryhmitellä kolmeen luokkaan: lainanotot/lainat yhteisön sisällä, yhteisön ulkopuolella sekä rahoituslaitoksille annetut takaukset. kirjata mahdollisia budjettikohtaa, joihin I. YHTEISÖNSISÄLLÄ EDELLEEN LAINATTAVIKSI TARKOITETUT LAINAT A. YHTEISÖN LAINAT MAKSUTASEIDEN TUKEMISEKSI Yhteisöllä on valtuudet lainata pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksilta summia, jotka annetaan tilapäisistä maksutaseen häiriöistä kärsivien jäsenvalti oiden käytettäviksi. Näiden jäsenvaltioille myönnettävien lainojen määrä on rajattu 14 miljardiin ecuun. Rahoitusjärjestelyjä oli toteutettu 31 päivänä joulukuuta 1995 Kreikan hyväksi 4 päivänä maaliskuuta 1991 tehdyn päätöksen mukaisesti ja Italian hyväksi 18 päivänä tammikuuta 1993 tehdyn päätöksen mukaisesti. Myönnetyt lainat olivat 31 päivänä joulukuuta 1995 1 000 miljoonaa ecua Kreikalle ja 4 045 miljoonaa ecua Italialle (katso taulukko 1, tilastoliitteen sivu 1). B. EURATOM-LAINAT Komissiolle annettiin vuonna 1977 valtuudet ottaa lainaa ydinlaitosten rahoittamiseen osallistumiseen. Lainat on tarkoitettu sähköntuottajille ja niille on annettava pankin tavanomai set vakuudet. Edunsaajat ovat usein valtion yrityksiä tai niillä on valtion takaus. Myönnettävien lainojen enimmäismäärä on vahvistettu 4 miljardiksi ecuksi, joista 500 miljoonaa on hyväksytty vuoden 1977 päätöksellä, 500 miljoonaa vuonna 1980, yksi miljardi vuonna 1985 ja yksi miljardi vuonna 1990. Liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 30 päivänä kesäkuuta 1994 on noin 2 900 miljoonaa ecua. Liikkeelle laskettavia lainoja on siis vielä 1 100 miljoonaa ecua. Liikkeelle laskettujen lainojen määrä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 720 miljoonaa ecua. Komissio ehdotti 9 päivänä joulukuuta 1992, että käyttämättä jäänyt jäännös jäsenvaltioiden hyväksi toteutettavista rahoitusjärjestelyistä voidaan käyttää -9- Keski-ja Itä-Euroopan maiden sekä Itsenäisten valtioiden yhteisön ydinlaitosten tehokkuuden ja turvallisuuden parantamisen rahoittamiseen. Neuvosto teki asiasta päätöksen 21 päivänä maaliskuuta 1994 (katso osa n, lainat kolmansille mäille). C. YHTEISÖN INVESTOINTIEN TUKEMISEEN TARKOITETUT LAINAT Neuvosto on 16 päivänä lokakuuta tekemällään päätöksellä valtuuttanut komission ottamaan lainaa yhteisön investointien edistämiseksi (yhteisön uusi rahoitusväline). Myönnettyjen lainojen enimmäismäärä vahvistettiin 16 päivänä lokakuuta 1978 tehdyllä päätöksellä yhdeksi miljardiksi ecuksi, ja sitä nostettiin yhdellä miljardilla 15 päivänä maaliskuuta 1982 tehdyllä päätöksellä. Enimmäismäärää nostettiin uudelleen kolmella miljardilla 19 päivänä huhtikuuta 1983 tehdyllä päätöksellä ja 750 miljoonalla 9 päivänä maaliskuuta 1987 tehdyllä päätöksellä. Näistä varoista EIP myöntää valtuutettuna lainanantajana lainoja investointi hankkeisiin, joilla edistetään jäsenvaltioiden lähentymistä ja yhtenäisyyttä ja jotka vastaavat yhteisön ensisijaisia tavoitteita energian, teollisuuden ja infrastruktuurirakentamisen aloilla, ottaen huomioon muun muassa hankkeiden alueelliset vaikutukset sekä tarpeen torjua työttömyyttä. Myös pienten ja keskisuurten yritysten tukemisesta tuli 26 päivänä huhtikuuta 1982 tehdyn päätöksen mukaisesti ensisijainen tavoite. Lisäksi 20 päivänä tammikuuta 1981 tehty päätös antoi komissiolle valtuudet ottaa lainaa yhden miljardin ecun poikkeuksellisen tuen myöntämiseksi alueiden marraskuun uudelleenrakentamiseen. Samanlainen päätös tehtiin 14 päivänä joulukuuta 1981 80 miljoonan ecun myöntämiseksi Kreikan helmi/maaliskuun 1981 maanjäristyksestä kärsineille alueille. 1980 maanjäristyksestä kärsineiden Italian Myönnettävien lainojen enimmäismäärä on siis 6 830 miljoonaa ecua. Liikkeelle laskettujen lainojen määrä 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä oli 1 113 miljoonaa ecua, mikä on 29,11 prosenttia vähemmän kuin 31 päivänä joulukuuta 1994. Riski jakautuu suurelle määrälle Euroopan investointipankin lainanottajia. Lisäksi suurin osa lainoista on yleisiä lainoja, jotka EIP on myöntänyt yhdessä rahoituslaitosten kanssa, jotka ovat vastuussa varojen takaisinmaksusta. EIP toimittaa vuosittain komissiolle luettelon velallisista, jotka sen tietojen mukaan mahdollisesti laiminlyövät takaisinmaksun tulevana vuonna. Tähän asti luettelo on aina ollut tyhjä. A -10- H. KOLMANSILLE MAILLE EDELLEEN LAINATTAVIKSI TARKOITETUT LAINAT A. EURATOM-LAINAT TIETYILLE KOLMANSILLE MAILLE Neuvosto päätti 21 päivänä maaliskuuta 1994 muuttaa päätöstä N:o 77/270/Eu- ratom valtuuttaakseen komission sopimaan Euratom-lainoista tiettyjen kolmansien maiden ydinlaitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamisen rahoittamisen edistämiseksi. Päätös mahdollistaa Euratomin käytössä olevan lainakapasiteetin (noin 1 100 miljoonaa ecua) merkittävän osan myöntämisen sellaisten hankkeiden rahoitukseen, jotka ollakseen perusteltuja: - kohdistuvat joko toimiviin tai rakenteilla oleviin ydinlaitoksiin tai poltto- ainekiertoon liittyviin laitoksiin; tai - kohdistuvat sellaisten laitosten purkamiseen, joiden korjaaminen ei ole teknisesti ja taloudellisesti perusteltua. Luettelo rahoituskelpoisista kolmansista maista on seuraava: Bulgarian tasavalta Unkarin tasavalta Liettuan tasavalta Romania Slovenian tasavalta Tsekin tasavalta Slovakian tasavalta Venäjän federaatio Armenian tasavalta Ukraina Eurooppa-neuvoston Korfun kokouksessa 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 sekä G7-maiden huippukokouksessa Napolissa 7 ja 8 päivänä heinäkuuta 1994 päätelmiin kirjattiin kansainvälisen rahoitustuen periaate erityisesti Tshernobylin ydinvoimalan sulkemiseksi. B. YHTEISÖN SOPIMAT LAINAT MAKROTALOUDELLISEN AVUN MYÖNTÄMISEKSI KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAILLE 1. UNKARI a) Unkari I Yhteisö on myöntänyt Unkarille vuonna 1990 keskipitkän aikavälin lainaa enimmäismäärältään 870 miljoonaa ecua viiden vuoden enimmäisajalle. Laina on tarkoitettu Unkarin kansantalouden mukauttamiseen siten, että se A -11- pystyy täysin hyödyntämään markkinaperiaatteiden varaan rakentuvan talousjärjestelmän edut. Laina on Unkarin käytettävissä erinä. Ensimmäinen 350 miljoonan ecun erä maksettiin 20 päivänä huhtikuuta 1990. Toinen 260 miljoonan ecun erä maksettiin 14 päivänä helmikuuta 1991. Kolmas enintään 260 miljoonan ecun erä oli tarkoitettu maksettavaksi vuonna 1992. Erää ei tähän päivään mennessä ole nostettu johtuen Unkarin maksutaseen ennakoitua paremmasta tilanteesta. Maksetut erät maksetaan takaisin yhdellä kertaa viiden vuoden kuluttua niiden maksamisesta ja niiden korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Unkari maksoi ensimmäisen 350 miljoonan ecun erän kokonaisuudessaan takaisin 20 päivänä huhtikuuta 1995. b) Unkari II Neuvosto päätti kesäkuussa 1991 ylimääräisen 180 miljoonan ecun makrotaloudellisen tuen myöntämisestä Unkarille kahdenkymmenenneljän teollisuusmaan (G-24) yleisen rahoitustuen ohjelman yhteydessä, koska keskinäisen taloudellisen avun neuvoston hajoaminen ja Persianlahden kriisi uhkasivat vaarantaa uudistusten ensimmäiset rohkaisevat tulokset. Ensimmäinen 100 miljoonan ecun erä maksettiin 14 päivänä elokuuta 1991. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen maksamisesta vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toisen 80 miljoonan ecun erän maksu suoritettiin 15 päivänä tammikuuta 1993, se maksetaan takaisin tammikuussa 1997 ja sen kiinteät korot maksetaan vuosittain. joiden prosentti ja korot, Unkarin hyväksi liikkeelle lasketut lainat olivat 31 päivänä joulukuuta 1995 kokonaismäärältään 440 miljoonaa ecua. 2. TSEKIN TASAVALTA JA SLOVAKIAN TASAVALTA G-24:n yleisen rahoitusavun yhteydessä komissiolla on yhteisön puolesta valtuudet ottaa kahdessa erässä lainaa 375 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Tsekin ja Slovakian tasavalloille. Ensimmäinen 185 miljoonan ecun erä maksettiin 14 päivänä elokuuta 1991. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen vaihtelee, maksetaan maksamisesta puolivuosittain. joiden prosentti ja korot, Toinen 190 miljoonan ecun erä maksettiin 2 päivänä maaliskuuta 1992 ja se maksetaan takaisin yhdellä kertaa kuuden vuoden kuluttua. -12- Tsekin ja Slovakian tasavaltojen erottua 1 päivänä tammikuuta 1993 komissio ehdotti lainan jakamista näiden kahden tasavallan välillä. Neuvoston 24 päivänä tammikuuta 1994 tekemällä päätöksellä jakaminen suoritettiin siten, että kaksi kolmannesta, eli 250 miljoonaa ecua jäi Tsekin tasavallalle ja kolmannes, eli 125 miljoonaa ecua Slovakian tasavallalle. Kahdelle tasavallalle liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 375 miljoonaa ecua. Slovakian tasavalta Slovakian tasavallan uuden rahoitusavun yhteydessä komissio on 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti valtuutettu ottamaan yhteisön nimissä lainaa kahtena eränä 130 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Slovakialle. Avustusta ei ole suoritettu, koska Slovakian rakenneuudistukset ovat viivästyneet. Lisäksi tasavallan maksutaseen ja valuuttavarannon tila on huomattavasti parantunut. Tämän vuoksi komissio on tehnyt neuvostolle ehdotuksen, jonka tarkoituksena on peruuttaa 22 päivänä lokakuuta 1994 tehdyllä päätöksellä 94/939/EY myönnetty keskipitkän aikavälin laina. lokakuusta 1995 alkaen Slovakian 3. BULGARIA a) Bulgaria I G-24:n yleisen rahoitusavun yhteydessä komissiolla on yhteisön puolesta valtuudet ottaa kahdessa erässä lainaa 290 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Bulgarialle. Ensimmäinen 150 miljoonan ecun erä maksettiin Bulgarialle 14 päivänä elokuuta 1991. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa seitsemän vuoden kuluttua sen maksamisesta ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toinen 140 miljoonan ecun erä maksettiin 2 päivänä maaliskuuta 1992 ja se maksetaan takaisin yhdellä kertaa viiden vuoden kuluttua ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. b) Bulgaria II G-24:n kautta 1992 - 1993 koskevan uuden tuen yhteydessä komissio on valtuutettu ottamaan yhteisön puolesta lainaa 110 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi kahtena eränä edelleen lainattavaksi Bulgarialle. Toimenpidettä oli siirretty Bulgarian talousuudistuksen viivästymisen takia joulukuulle 1994, jolloin ensimmäinen 70 miljoonan -13- maksettiin Bulgarialle. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 7 päivänä joulukuuta 2001 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Bulgarian hyväksi liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 360 miljoonaa ecua. 4. ROMANIA a) Romania I G-24: n yleisen rahoitusavun yhteydessä komissiolla on yhteisön puolesta valtuudet ottaa kahdessa osuudessa lainaa 375 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Romanialle. Ensimmäinen 190 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 22 päivänä tammikuuta 1992. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 1 päivänä helmikuuta 1999 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toinen 185 miljoonan ecun erä kuudelle vuodelle maksettiin huhtikuussa 1992. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 18 päivänä maaliskuuta 1998 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. b) Romania II G-24:n uuden tuen yhteydessä komissio on valtuutettu ottamaan yhteisön puolesta lainaa 80 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi kahtena eränä edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Romanialle. Laina nostettiin yhtenä eränä 26 päivänä helmikuuta 1993. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 26 päivänä helmikuuta 2000 ja korot maksetaan puolivuosittain. c) Romania III G-24:n uuden yleisen makrotaloudellisen avun yhteydessä komissio on 20 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti valtuutettu ottamaan yhteisön puolesta lainaa 125 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi kahtena 90 ja 35 miljoonan ecun eränä edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Romanialle. Ensimmäinen 55 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 20 päivänä marraskuuta 1995. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 20 A -14- päivänä marraskuuta 2002 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toista erää ei 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä ollut nostettu. Romanian hyväksi liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 510 miljoonaa ecua. C. YHTEISÖNSOPIMATLAINATMAKROTALOUDELLISENAVUNMYÖNTÄ- MISEKSI ITSENÄISILLE VALTIOILLE ENTISEN NEUVOSTOLIITON UUSILLE - Keskipitkän aikavälin 1250 miljoonan ecun suuruinen laina Neuvosto päätti joulukuussa 1991 myöntää enimmäismäärältään 1 250 miljoonaa ecua luottoa Neuvostoliitolle ja sen tasavalloille yhteisöstä ja Itä-Euroopasta peräisin olevien maataloustuotteiden, rahoittamiseksi. ja elintarvikkeiden Enimmäislaina-aika on kolme vuotta. lääkkeiden tuonnin Neuvostoliiton hajoamisen seurauksena lainan määrä jaettiin vuoden 1992 alussa uusien itsenäisten valtioiden kesken. 1. Alkuperäisen jakautumisen mukaisesti allekirjoitetut lainasopimukset Suurin osa lainasopimuksista allekirjoitettiin vuoden 1992 aikana: - Armenian (38 miljoonaa ecua), Kirgisian (32 miljoonaa ecua), Turkmenistanin (45 miljoonaa ecua) ja Moldovan kanssa (27 miljoonaa ecua) 10 päivänä heinäkuuta 1992; Kirgisian osuutta pienennettiin 23,7 miljoonaan ecuun maan viranomaisten pyynnöstä. - Ukrainan kanssa 13 päivänä heinäkuuta 1992 130 miljoonan ecun osalta; - Valko-Venäjän (102 miljoonaa ecua), Tadzikistanin (55 miljoonaa ecua) ja Georgian kanssa (70 miljoonaa ecua) 24 päivänä heinäkuuta 1992; - Venäjän kanssa 9 päivänä syyskuuta 1992 150 miljoonan ecun osalta; - Venäjän kanssa 9 päivänä joulukuuta 1992 349 miljoonan ecun osalta; - Kazakstanin kanssa 15 päivänä joulukuuta 1992 25 miljoonan ecun osalta. 2. Muutetun jakautumisen perusteella allekirjoitetut lainasopimukset Tietty määrä lainasopimuksia allekirjoitettiin myös vuonna 1993 lainan kokonaismäärän alkuperäisen jakautumisen muutosten perusteella: -15- - kaksi uutta sopimusta allekirjoitettiin Armenian (20 miljoonaa ecua) ja Georgian kanssa (10 miljoonaa ecua) 5 päivänä toukokuuta 1993. Näiden kahden lainan määrä oli aluksi osoitettu Kazakstanille. - toinen 40 miljoonan ecun lainasopimus Georgian kanssa allekirjoitettiin 6 päivänä joulukuuta 1993. Laina rahoitettiin Uzbekistanin lainan vähennyksellä. - Uzbekistanin kanssa allekirjoitettiin 14 päivänä syyskuuta 1994 59 miljoonan ecun lainasopimus. - Azerbaidzanin kanssa allekirjoitettiin 12 päivänä lokakuuta 1994 68 miljoonan ecun lainasopimus. 3. 1250 miljoonan ecun suuruisen lainan käyttö Lainat Armenia a Armenia b Azerbaidzan Valko-Venäjä Georgia a Georgia b Georgia c Kazakstan a Kazakstan b Kirgisia Moldova Venäjä a Venäjä b Tadzikistan Turkmenistan Ukraina Uzbekistan Alkuperäinen jakau tuminen (1992) Jakautuminen 31. 12. 1995 Luoton todellinen käyttö 31. 12. 1995 38 68 102 70 55 32 27 150 349 55 45 130 128 38 20 68 100,5 70 10 40 25 0 23,7 27 72,9 349 55 45 129,8 59 37,9 19,6 50,3 100,5 69,4 9,8 34,1 24,9 22,7 27 70,0 299,7 54,5 44,9 129,8 58,8 Yhteensä 1250 1 132,9 1 053,9 Luoton todellinen käyttö edunsaajavaltioissa oli 31 päivänä joulukuuta 1995 1 053,9 miljoonaa ecua. 4. Pääoman takaisinmaksun ja korkojen maksun eräpäivät Rahoitusjärjestelyn pääomien takaisinmaksun ja korkojen maksun eräpäivät vaihtelevat lainasopimusten määrien ja allekirjoittamisen päivämäärien mukaisesti: A -16- - Armenia (38 miljoonaa ecua), Valko-Venäjä, Georgia (70 miljoonaa ecua), Kirgisia, Moldova, Tadzikistan, Turkmenistan, Ukraina, Venäjä (150 miljoonaa ecua): - korot 20 päivänä huhtikuuta ja 20 päivänä lokakuuta, - pääoma 20 päivänä elokuuta 1995, paitsi Valko-Venäjä, Ukraina ja Venäjä puolet 20 päivänä elokuuta 1994 ja puolet 20 päivänä elokuuta 1995; - Armenia (20 miljoonaa ecua), Kazakstan, Venäjä (349 miljoonaa ecua), Georgia (10 ja 40 miljoonaa ecua): korot 15 päivänä tammikuuta ja 15 päivänä heinäkuuta, pääoma 15 päivänä tammikuuta 1996, paitsi Venäjä puolet 15 päivänä tammikuuta 1995 ja puolet 15 päivänä tammikuuta 1996 ja Georgia (40 miljoonaa ecua) 15 päivänä tammikuuta 1997. - Azerbaidzan ja Uzbekistan: korot 28 päivänä maaliskuuta ja 28 päivänä syyskuuta, pääoma 28 päivänä syyskuuta 1997. Georgian, Armenian, Turkmenistanin ja Tadzikistanin pääoman ja korkojen maksun osalta oli 31 päivänä joulukuuta 1995 rekisteröity 228,33 miljoonan ecun laiminlyönnit (katso toinen osa IV "Budjettitakaustoimet"). - Makrotaloudellinen apu Moldovalle Siltä osin kuin on kyse yhteisön osallistumisesta Moldovalle myönnettävään kansainväliseen tukeen, komissiolla on 13 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyn päätöksen mukaisesti valtuudet lainata yhteisön puolesta kahtena eränä 45 miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Moldovalle. Ensimmäinen 25 miljoonan ecun erä maksettiin Moldovalle joulukuussa 1994. Laina maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. Se on maksettava kokonaan 7 päivään joulukuuta 2004 mennessä. Korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Toinen 20 miljoonan ecun erä kuudeksi vuodeksi maksettiin 8 päivänä elokuuta 1995. Laina maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. Se on maksettava kokonaan 8 päivänä elokuuta 2005 mennessä. Korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Moldovan hyväksi liikkeelle lasketun lainan kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 45 miljoonaa ecua. - Makrotaloudellinen apu Ukrainalle Ukrainan yleisen tukiohjelman yhteydessä komissiolla on 22 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti valtuudet ottaa lainaa yhteisön puolesta 85 A -17- miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi edelleen lainattavaksi yhtenä eränä Ukrainalle. Laina nostettiin yhtenä eränä 28 päivänä joulukuuta 1995. Laina maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. Se on maksettava kokonaan 28 päivänä joulukuuta 2005 mennessä. Korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Ukrainan hyväksi liikkeelle lasketun lainan kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 85 miljoonaa ecua. - Makrotaloudellinen apu Valko-Venäjälle Valko-Venäjän yleisen tukiohjelman yhteydessä komissiolla on 10 päivänä huhtikuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti valtuudet ottaa lainaa yhteisön puolesta enintään 75 miljoonaa ecua enintään kymmeneksi vuodeksi edelleen lainattavaksi kahtena eränä. Ensimmäinen 30 miljoonan ecun erä nostettiin 28 päivänä joulukuuta 1995 ja maksetaan takaisin viitenä vuosittaisena samansuuruisena eränä kuudennesta vuodesta alkaen. Se on maksettava kokonaan 28 päivään joulukuuta 2005 mennessä. Korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain. Valko-Venäjän hyväksi liikkeelle lasketun lainan kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 30 miljoonaa ecua. D. YHTEISÖN SOPIMAT LAINAT MAKROTALOUDELLISEN AVUN MYÖNTÄ MISEKSI BALTIAN MAILLE G-24:n yleisen, kyseisille kolmelle valtiolle myönnettävää rahoitusapua koskevan ohjelman yhteydessä komissiolla on valtuudet lainata yhteisön puolesta 220 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin kahtena eränä näille kolmelle valtiolle. Laina jakautuu seuraavasti: - 40 miljoonaa ecua Virolle, - 80 miljoonaa ecua Latvialle, - 100 miljoonaa ecua Liettualle. Ensimmäiset lainaerät Virolle (20 miljoonaa ecua) ja Latvialle (40 miljoonaa ecua) maksettiin 31 päivänä maaliskuuta 1993. Lainat maksetaan takaisin yhdellä kertaa 31 päivänä maaliskuuta 2000 joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain 31 päivänä maaliskuuta ja 30 päivänä syyskuuta. ja korot, Ensimmäinen 50 miljoonan ecun lainaerä Liettualle maksettiin 27 päivänä heinäkuuta 1993. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 27 päivänä heinäkuuta 2000 ja sen kiinteät korot maksetaan vuosittain 27 päivänä heinäkuuta. -18- Puolet toisesta lainaerästä eli 25 miljoonaa ecua maksettiin Liettualle 16 päivänä elokuuta 1995. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 16 päivänä elokuuta 2002 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puolivuosittain 16 päivänä helmikuuta ja 16 päivänä elokuuta. Baltian maiden hyväksi liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 135 miljoonaa ecua. E. YHTEISÖN SOPIMAT LAINAT MAKROTALOUDELLISEN AVUN MYÖNTÄ MISEKSI VÄLIMEREN MAILLE 1. ISRAEL Israelin ja miehitettyjen alueiden väestön rahoitusavun osalta komissiolla on valtuudet lainata yhteisön puolesta 160 miljoonaa ecua yhtenä eränä enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi samoin ehdoin Israelille, joka saa myös korkotukea 27,5 miljoonaa ecua yhteisön talousarviosta. Rahoitusjärjestelyt toteutettiin 2 päivänä maaliskuuta 1992. Laina maksetaan takaisin kokonaisuudessaan 15 päivänä joulukuuta 1997. Israelin hyväksi liikkeelle lasketun lainan kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 160 miljoonaa ecua. 2. ALGERIA Komissiolle annettiin syyskuussa 1991 valtuudet lainata yhteisön puolesta 400 miljoonaa ecua kahtena eränä enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainatta vaksi samoin ehdoin Algerialle. Ensimmäinen 250 miljoonan ecun erä maksettiin 23 päivänä joulukuuta 1991 pankkiluottona, joka maksettiin takaisin liikkeelle lasketun lainan nettomääränä 14 päivänä tammikuuta 1992 kuudeksi vuodeksi. Laina maksetaan takaisin yhdellä kertaa 15 päivänä joulukuuta 1997 ja korot maksetaan vuosittain 15 päivänä joulukuuta. Toisen 150 miljoonan ecun erän maksamista siirrettiin Algerian talousuudis- tusohjelman viivästymisen vuoksi, ja maksu suoritettiin vasta elokuussa 1994 Algerian talouden rakennemuutoksen käynnistyttyä uudelleen. Laina maksetaan takaisin kokonaisuudessaan 17 päivänä elokuuta 2001 ja korot maksetaan vuosittain 17 päivänä elokuuta. Neuvosto päätti tässä yhteydessä uudesta makrotaloudellisesta avusta Algerialle joulukuussa 1994. Komissiolla on valtuudet lainata yhteisön puolesta 200 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi edelleen lainattavaksi kahtena eränä Algerialle. -19- Ensimmäinen 100 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin 27 päivänä marraskuuta 1995. Se maksetaan takaisin yhdellä kertaa 27 päivänä marraskuuta 2002 ja korot, joiden prosentti vaihtelee, maksetaan puoli vuosittain. Algerian hyväksi liikkeelle laskettujen lainojen kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 500 miljoonaa ecua. HI. YHTEISÖN KOLMANSILLE OSAPUOLILLE ANTAMAT TAKAUKSET A. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN VÄLIMEREN ALUEEN MAILLE MYÖNTÄMÄT YLEISEN TALOUSARVION TAKAAMAT LAINAT Yhteisö vastaa 8 päivänä maaliskuuta 1977 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti Euroopan takauksesta investointipankin myöntämien yhteisön ja Välimeren alueen maiden välisten rahoitussitoumusten yhteydessä. lainojen Tämän päätöksen perusteella Euroopan talousyhteisö ja Euroopan investointi pankki allekirjoittivat takaussopimuksen 30 päivänä lokakuuta 1978 (Bryssel) ja 10 päivänä marraskuuta 1978 (Luxemburg), jolla perustettiin yleinen takaus ja joka kattaa 75- prosenttisesti kaikki lainajärjestelyjen perusteella avatut luotot seuraavissa valtioissa: Portugali (rahoituspöytäkirja, liittymistä varten myönnetty tuki), Kreikka, Espanja (rahoitusyhteistyö), Malta, Tunisia, Algeria, Marokko, Turkki, Kypros, Egypti, Jordania, Syyria, Israel, Jugoslavia ja Libanon. Lisäksi Portugalin poikkeuksellisesti 100-prosenttisesti neuvoston päätöksen määräysten mukaisesti. hätäavun 7 päivänä yhteydessä myönnetyt taataan luotot lokakuuta 1975 tehdyn Jokaisen uuden rahoituspöytäkirjan osalta laaditaan uusi sopimus takaussopi muksen jatkamisesta. Myönnettyjen lainojen kokonaismäärä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 7 862 miljoonaa ecua, joista 1 500 miljoonaa ecua Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille sekä 6 362 miljoonaa ecua Välimeren alueen kolmansille maille. Takauksien määrä 31 päivänä joulukuuta 1995 oli 2 167 miljoonaa ecua, käsittäen 75 prosentin osuuden avatuista luotoista, joista 385 miljoonaa ecua Espanjassa, Kreikassa ja Portugalissa sekä 1 782 miljoonaa ecua Välimeren alueen kolmansissa maissa. Toisaalta EIP:n lainoja suoritetaan myös pöytäkirjojen ulkopuolella Välimeren alueen kolmansia maita koskevasta rahoitusyhteistyöstä 29 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1763/92 perusteella. -20- Niiden lainojen enimmäismäärä, joita EIP voi myöntää tämän rahoitusjärjestelyn osalta, on 1 800 miljoonaa ecua. Takaus koskee kaikkia lainoja ja vastaa 75 prosenttia rahoitusjärjestelyistä. Luottoja oli avattu 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä 1 239 miljoonaa ecua ja tästä määrästä oli nostettu 98 miljoonaa ecua; kokonaismäärä vastaa nykyisin nostettuja määriä. Myönnetyt lainat jakautuvat 31 päivänä joulukuuta 1995 seuraavasti (muut kuin jäsenvaltiot): Myönnetyt lainat Algeria Kypros Egypti Israel Jordania Libanon Malta Marokko Slovenia Syyria Tunisia Turkki Jugoslavia1 Pöytäkirjat yhteensä Rahoitusyhteistyö Välimeren alue yhteensä 640 142 802 215 198 222 85 517 150 323 418 90 760 4 562 1 800 6 362 Lainat myönnetään yleensä keskimäärin 15 vuodeksi, joista 3 -4 vuotta pääomalyhennyksistä vapaita. B. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN MYÖNTÄMÄT LAINAT KESKI-JA ITÄ- EUROOPAN KOLMANSILLE MAILLE Neuvoston 9 päivänä lokakuuta 1989 antaman kehotuksen vuoksi Euroopan investointipankin valtuusto päätti 29 päivänä marraskuuta 1989 antaa pankille luvan myöntää lainoja omista varoistaan investointihankkeiden rahoittamiseen Unkarissa ja Puolassa kokonaismäärältään yhteen miljardiin ecuun saakka. Lainat myönnetään sellaisten investointihankkeiden rahoittamiseen, jotka vastaavat pankin omista varoista annettavia lainoja myönnettäessä tavanomaisesti sovellettuja perusteita. Yhteisön ja Toinen Jugoslavian kanssa tehty pöytäkirja on purettu, vaikka luottoja jäi vielä myöntämättä 100 miljoonaa ecua. -21- EIP:n välinen takaussopimus allekirjoitettiin 24 päivänä huhtikuuta 1990 (Bryssel) ja 14 päivänä toukokuuta 1990 (Luxemburg), ja sillä otettiin käyttöön lainajärjestelyjen 100-prosenttinen takaus. Budjettivallan käyttäjä lainatakausta 14 päivänä toukokuuta 1991 enimmäismäärältään 700 miljoonalla eculla Tsekkoslovakialle, Bulgarialle ja Romanialle. tätä 100-prosenttista laajensi Takaussopimusta jatkava sopimus allekirjoitettiin 31 päivänä heinäkuuta 1991. Komissio esitti 23 päivänä lokakuuta 1992 ehdotuksen neuvoston päätökseksi tämän yhteisön 100 prosentin lainatakauksen laajentamisesta EIP:n Virolle, Latvialle ja Liettualle myöntämistä lainoista mahdollisesti aiheutuviin tappioihin. Budjettivallan käyttäjä hyväksyi tämän ehdotuksen 15 päivänä maaliskuuta 1993 tekemällään päätöksellä. EIP:ltä kyseisille maille myönnettäväksi pyydettyjen lainojen enimmäismääräksi on vahvistettu 200 miljoonaa ecua kolmen vuoden ajaksi. Komissio ehdotti 18 päivänä joulukuuta 1992 myös lainajärjestelyiden 100-prosenttisen takauksen lainoista mahdollisesti aiheutuviin tappioihin. laajentamista EIP:n Albanialle myöntämistä Budjettivallan käyttäjä hyväksyi uudestaan 13 päivänä joulukuuta 1993 yhteisön 100- prosenttisen takauksen EIP:n kolmen seuraavan vuoden aikana Keski-ja Itä-Euroopan maille, mukaan lukien Baltian maat ja Albania, myöntämien lainojen osalta kolmen miljardin ecun enimmäismäärälle. Takaussopimus allekirjoitettiin 22 päivänä heinäkuuta 1994 Brysselissä ja 12 päivänä elokuuta 1994 Luxemburgissa. Lainat ovat yleensä pitkäaikaisia: keskimäärin 15 vuotta, joista 3-4 vuotta pääomalyhennyksistä vapaita. Luottoja oli 31 päivään joulukuuta 1995 mennessä avattu 3 541 miljoonaa ecua Keski- ja Itä-Euroopan maissa, mutta ainoastaan 952 miljoonaa ecua oli tähän päivämäärään mennessä maksettu. C. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN MUILLE KOLMANSILLE MAILLE MYÖNTÄMÄT LAINAT ECOFIN-neuvosto hyväksyi kokouksessaan 19 päivänä toukokuuta 1992 komission ehdottamat suuntaviivat EIP:n toiminnan laajentamisesta yhteisön ulkopuolelle ja kehotti sitä myöntämään lainoja perussääntönsä ja tavanomaisten perusteidensa mukaisesti tehnyt yhteistyösopimuksia, yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin (Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat). tiettyjen kolmansien maiden, joiden kanssa yhteisö on -22- Lainojen koko enimmäismääräksi vahvistettiin 250 miljoonaa ecua vuodessa kolmen vuoden ajalle; enimmäismäärä tarkistetaan kyseisen ajanjakson päättyessä. Nämä lainat taataan yhteisön talousarviosta 100-prosenttisesti. Komissio teki asiasta ehdotuksen päätökseksi 3 päivänä kesäkuuta 1992, ja neuvosto teki siitä virallisen päätöksen 15 päivänä helmikuuta 1993. Yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus allekirjoitettiin 4 päivänä marraskuuta 1993 (Bryssel) ja 17 päivänä marraskuuta 1993 (Luxemburg). Myönnettyjen luottojen määrä oli 607 miljoonaa ecua 31 päivänä joulukuuta 1995, mutta ainoastaan 149 miljoonaa ecua oli tähän päivämäärään mennessä maksettu. D. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN ETELÄ-ARFTKALLE MYÖNTÄMÄT LAINAT Neuvosto vahvisti 1 päivänä kesäkuuta 1995 komission ehdottamat suuntaviivat EIP:n lainoja laajentamisesta Etelä-Afrikkaan ja kehotti sitä myöntämään toiminnan perussääntönsä ja tavanomaisten perusteidensa mukaisesti yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin kyseisessä maassa. Kahden vuoden koko enimmäismääräksi vahvistettiin 300 miljoonaa ecua kahteen ja puoleen vuoteen saakka. Nämä lainat taataan yhteisön talousarviosta 100-prosenttisesti. Komissio teki asiasta ehdotuksen päätökseksi 5 päivänä joulukuuta 1994, ja neuvosto teki siitä virallisen päätöksen 1 päivänä kesäkuuta 1995. Yhteisön ja EIP:n välinen takaussopimus allekirjoitettiin 4 päivänä lokakuuta 1995 (Bryssel) ja 16 päivänä lokakuuta 1995 (Luxemburg). Myönnettyjen luottojen määrä oli 31 päivänä joulukuuta 1995 45 miljoonaa ecua. Mitään määrää ei tähän päivään mennessä ole maksettu. KOLMAS OSA: MAHDOLLISTEN RISKIEN ARVIOINTI -23- Edellisissä osissa esitetyt luvut antavat tietoa talousarviota rasittavien riskien määrällisistä tekijöistä. Näitä tietoja on kuitenkin tasapainotettava riskin laatuun liittyvillä tekijöillä, jotka liittyvät rahoitusjärjestelyjen luonteeseen ja luotonottajien laatuun. I. KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE Edellä mainittuihin lukuihin liittyvät riskit kattavat erilaisia toimenpiteitä, jotka voidaan ryhmitellä kahteen luokkaan: rahoitusjärjestelyt makrotaloudellisessa tarkoituksessa tai mikrotaloudellisessa tarkoituksessa. A. R A H O I T U S J Ä R J E S T E L YT M A K R O T A L O U D E L L I S E S SA TARKOITUKSESSA Kyseessä ovat ensinnäkin maksutaselainat, jotka on tarkoitettu jäsenvaltioille ja joihin liittyvät tavanomaiset taloudelliset edellytykset ja tarkat sitoumukset. Makrotaloudellisen avun rahoitusjärjestelyt ovat samankaltaisia toimenpiteitä, mutta kohdistuvat kolmansiin maihin. Tähän luokkaan voidaan vielä ryhmitellä maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden entiseen Neuvostoliittoon viennin rahoittamiseen tarkoitetut 1 250 miljoonan ecun laina ja 500 miljoonan ecun lainatakaus, sillä näiden rahoitusjärjestelyiden riskiin vaikuttavat suuresti edunsaajavaltioiden makrotaloudellinen ja poliittinen kehitys. B. RAHOITUSJÄRJESTELYT MIKROTALOUDELLISESSA TARKOITUKSESSA Kyseessä ovat lainat, joilla rahoitetaan tarkkaan määritettyjä hankkeita ja jotka on maksettava takaisin tavanomaiseen tapaan pitkän aikavälin kuluessa hankkeiden odotettujen tulosten perusteella. Lainoja myönnetään yleensä kansallisille yrityksille tai rahoituslaitoksille ja ne on yhteisön takauksen lisäksi katettu tavanomaisilla pankkitoiminnassa käytetyillä takauksilla. Tämä koskee Euratom-lainoja lainoja jäsenvaltioissa sekä Euratom-lainoja ja EIP: n lainoja yhteisön ulkopuolella (Välimeren alue, Keski- ja Itä-Eurooppa sekä tietyissä kolmansissa maissa - Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat ja Etelä-Afrikka). ja yhteisön uuden rahoitusvälineen 24- II. LASKENNASSA KÄYTETYT OLETTAMUKSET 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE A. ALGERIA Algerian yleinen sosiaalinen ja taloudellinen tilanne oli edelleen vaikea, vaikka talouden ja rakennesopeutuksessa saavutettiin hienoista edistystä vuosina vakauttamisessa ja 1994—1995. Talouskasvun ulkomaisten sijoitusten tehokas sosiaali- ja työvoimapolitiikka ovat tiukasti sidoksissa nykyiseen demokratisoitumisprosessiin ja kansalaislevottomuuksien rauhanomaiseen ratkaisuun. tuotannon elpyminen, kotimaisten rakenneuudistukset ja tuleva vauhti, laajeneminen, BKT:n reaalikasvu oli vuonna 1994 vain 1,1 prosenttia (joka sinänsä on parempi kuin edellisvuoden 2 prosentin lasku). Alustavien arvioiden mukaan BKT:n reaalikasvu oli 5,3 prosenttia vuonna 1995. Vuosina 1994-1995 Algerian talouteen kohdistui uusia merkittäviä inflaatiopaineita (huhtikuussa 1995 kuluttajahintaindeksillä mitattu inflaatio oli 34 prosenttia verrattuna edellisvuoteen). Tämä heijasti aikaisemmin toteutettua hintojen vapauttamista, joka liittyi tukiaisten vähentämiseen ja huhtikuussa 1994 päätettyyn dinaarin devalvaatioon (40,17 prosenttia). Inflaation odotetaan laskevan 10,3 prosenttiin vuoden 1996 maaliskuun loppuun mennessä. Budjettivaje supistui vuoden 1993 8,7 prosentista 2,8 prosenttiin vuonna 1995, ja sen odotetaan vähenevän edelleen 1,3 prosenttiin BKT:sta vuonna 1996. Tähän ovat syynä välillisten verojen ja tullimaksujen kasvu, veropohjan laajentaminen sekä leikkaukset, jotka koskevat julkisen sektorin palkkoja, ruoka-avustuksia, maatalouden hintatukia, tulonsiirtoja köyhille ja teollisuuden uudistusrahastoon suunnattua valtion rahoitusta. Vuosina 1994 ja 1995 Algerian viranomaiset kiristivät raha- ja veropolitiikkaa toukokuussa 1994 hyväksytyn Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) valmiusluoton turvin. Valmiusluottojärjestelyä seurasi toukokuussa 1995 tukeman talousohjelman kolmivuotinen laajennettu rahoitusväline (Extended Financing Facility). Talouspolitiikassa vältettiin myös palkkojen korotuksia. Kotimaisen maksuvalmiuden hoitoa varten otetaan parhaillaan käyttöön markkinaehtoisia välineitä. Näitä toimenpiteitä täydensivät dinaarin suuri devalvaatio, hallittu kelluva valuuttakurssi järjestelmä, ulkoisen varantoposition vahvistaminen, hintojen sääntelyn vapauttaminen ja tukiaisten vähentäminen. Tuonti on vapautettu kokonaan, ja valtion tuontimonopoleista luovutaan vähitellen. Myös etenkin talouden rakennemuutokset ja pankkialan uudistukset etenivät. Uusi säännös ulkomaisista sijoituksista hyväksyttiin, ja lisäksi perustettiin virasto, jonka tehtävänä on edistää ulkomaisia ja kotimaisia yksityissijoituksia. A - 25 2. MAKSUTASE Tuonnin vapauttavan politiikan käyttöönottoja ulkomaanvaluuttajärjestelmän vapauttami nen kansalaisille johtivat Algerian vaihtotaseen jyrkkään huononemiseen. Vaihtotase heilahti vuoden 1993 1,6 prosentin ylijäämästä 6,9 prosentin alijäämään ohjeimavuonna 1994/1995. Vaihtotasetilanteen odotetaan pysyvän heikkona, ja ohjelmavuodelle 1995/1996 ennustetaan 5,7 prosentin alijäämää. Tuonti on ollut vilkasta ja teollisuuden varaosien, raaka-aineiden ja perus- ja välikulutushyödykkeiden saatavuus on parantunut. Vientitulot sen sijaan laskivat sekä vuonna 1994 että vuoden 1995 ensimmäisellä neljänneksellä maakaasun ja öljyn epätyydyttävän vientihinnan ja -määrän vuoksi. Dinaarin suuri devalvaatio paransi Algerian viennin kilpailukykyä ja rohkaisee vientituotteiden valikoiman monipuolistamista ja uusien markkinoiden etsimistä. Maksutaseen arvioidaan huonontuneen jyrkästi vuonna 1995 verrattuna edelliseen vuoteen kauppataseen kasvavan vajeen ja jäljellä olevan keskipitkän aikavälin ulkomaan velan lyhentämisen vuoksi (Pariisin ja Lontoon klubien järjestelyjen jälkeen), Näin ollen on odotettavissa, että. Pariisin ja Lontoon klubit päättävät velkojen uudelleen järjestelyistä, ja että uutta rahoitusta saadaan Kansainväliseltä valuuttarahastolta, muilta kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta, Euroopan unionilta ja muilta kahdenvälisiltä rahoittajilta (varsinkin Japanilta). Vuonna 1995 suorien ulkomaisten investointien odotetaan olevan vähäisiä. Syyskuuhun 1995 mennessä maan valuuttavaranto laski 1,9 miljardiin Yhdysvaltain dollariin, mikä vastaa kahden kuukauden tuontia (vastaava luku vuoden 1994 lopussa oli 2,6 miljardia, joka vastasi 2,9 kuukauden tuontia). A - 2 6- 3. ULKOMAANVELKA Ulkomaanvelka (noin 33,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoden 1995 lopussa) rasittaa yhä suuresti Algerian taloutta ja maksutasetta. Pariisin klubiin kuuluvien virallisten kah denvälisten velkojien kanssa sovittiin maksujärjestelyistä vuosina 1994 ja 1995. Järjestelyjen odotetaan jatkuvan Kansainvälisen valuuttarahaston kolmen vuoden ohjelman puitteissa. Algeria sopi uudelleenjärjestelyistä myös Lontoon klubiin kuuluvien velkojaliikepankkien kanssa. Järjestelyt koskevat 1. 3. 1994 - 31. 12. 1997 välisenä aikana erääntyviä lyhennyksiä (suuruudeltaan 3,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria). Ulkomaisen velan ja BKT: n välinen suhde (noin 78 prosenttia vuoden 1995 lopussa) pysynee suhteellisen vakaana lähitulevaisuudessa. Velanhoidon määrä suhteessa vientiin laski jyrkästi vuoden 1993 82 prosentista noin 50 prosenttiin vuonna 1995, ja sen odotetaan laskevan edelleen noin 40 prosenttiin vuonna 1996, mikä heijastaa Lontoon ja Pariisin klubien velkajärjestelyjen myönteistä vaikutusta. A - 2 7- B. VALKO-VENÄJÄ i. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Vuonna 1992 tapahtuneen itsenäistymisen jälkeen Valko-Venäjän tilanne oli hyvin epävarma maan omaksuman varovaisen asenteen ja Venäjän suhteita koskevan epävarmuuden vuoksi. Valko-Venäjä aloitti uudistusohjelman myöhemmin kuin useimmat muut alueen maat ja erosi Venäjän niplavyöhykkeestä vasta huhtikuussa 1994. Tuotanto supistui peräti 20 prosenttia vuonna 1994, ja BKT:n arvioidaan pienentyneen 7 prosenttia vuonna 1995. Koska keskuspankki on rahoittanut pankkijärjestelmää rajoituksetta, ovat hinnankorotukset yltäneet hyperinflaatiolukuihin vuosina 1993—1994. Alkuvuodesta 1995 otettiin käyttöön ankara vakauttamispolitiikka ja rahapolitiikkaa tiukennettiin huomattavasti. Tämän seurauksena kuukausittainen inflaatio laski tammikuun 40 prosentista elokuun 3 prosenttiin. Keskuspankin luottoja varten otettiin käyttöön markkinamekanismi » Viranomaiset ovat noudattaneet joustavaa korkopolitiikkaa pitääkseen reaalikorot houkuttelevalla tasolla, joka saa ruplatalletukset liikkeelle. Valtiontalouden alijäämän, joka oli alle 2 prosenttia vuosina 1993—1994, arvioidaan olevan 3,2 prosenttia BKT:sta vuonna 1995. Rakennemuutokset ovat edelleen Valko-Venäjän heikko kohta, sillä uudistukset on pantu alulle vasta äskettäin. Huomattavia hintamuutoksia tehtiin loppuvuodesta 1994 ja alkuvuodesta 1995. Useimmat hinnat ovat nykyisin vapaita ja tärkeimmistä tuonti lisensseistä ja viennin luovutusvaatimuksista on luovuttu. Ulkomaankauppaan kohdistuu kuitenkin eräitä rajoituksia. Pankkisektoria rasittavat ja tehottomuus. Yritysten väliset maksamattomat suoritukset ovat yli 50 prosenttia BKT:sta. Yksityistäminen on vasta aluillaan, sillä jo yksityistettyjen yritysten osuus yksityistämisoh- jelmaan kuuluvien yritysten kokonaistaseesta on vain 6 prosenttia. Maatalouden uudistukset ovat toteutuneet erittäin hitaasti eikä maan yksityistäminen ole vielä alkanut. järjestämättömät luotot Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi 12 päivänä syyskuuta 1995 ensimmäisen Valko- Venäjän kanssa tehdyn valmiusluottojärjestelyn, joka tukee maan uudistusohjelmaa ja ulkoisia rahoitustarpeita. A -28 2. MAKSUTASE Vaihtotase oli alijäämäinen vuosina 1993—1994 (noin -10 prosenttia BKT:sta). Alustavat luvut vuodelle 1995 osoittavat viennin kasvaneen huomattavasti vuoden ensimmäisellä puoliskolla. Ruplan arvon kohoaminen ja kilpailukyvyn heikentyminen tuontitullien noustua haittaavat kuitenkin viennin kasvua lyhyellä aikavälillä ja vaihtotaseen vajeen ennustetaan olevan vuonna 1995 —4 prosenttia BKT:sta. Samaa odotetaan vuodelle 1996. Pääomatase oli ylijäämäinen vuoden 1995 ensipuoliskolla maahan virranneiden kovien valuuttojen johdosta, mutta ulkomaisen velan suurten lyhennysten vuoksi pääomataseen arvioidaan olleen jälleen alijäämäinen toisella vuosipuoliskolla. Kovan valuutan varannon tilanne oli tiukka, koska vuoden 1995 lopussa varanto vastasi vain noin 1,5 kuukauden tuontia. Maahan on tehty erittäin vähän ulkomaisia sijoituksia (noin 20 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 1995) huolimatta vuonna 1992 hyväksytystä ulkomaisia sijoituksia koskevasta laista, joka takaa voittojen vapaan kotiuttamisen. Reaalikorot auttoivat vakauttamaan Valko-Venäjän ruplaa nimellisesti, ja sen reaaliarvo nousi suhteessa dollariin ja Venäjän ruplaan vuonna 1995. Kaksinumeroisen inflaatiovauh din vuoksi olisi kuitenkin vaikea pitää vaihtokurssi ennallaan vahingoittamatta vakavasti maan kilpailukykyä. Valko-Venäjä siirtyi vuonna 1995 asteittain kohti vaihtotaseen vaihdettavuutta poistettuaan valuuttatapahtumia koskevia rajoituksia. Vuoden 1995 lopussa viranomaiset antoivat kuitenkin sekavia viestejä ottaessaan uudelleen käyttöön pankkien välisiä kovan valuutan tapahtumia koskevat rajoitukset. 3. ULKOMAANVELKA Venäjä on ottanut vastuulleen Valko-Venäjän suhteellisen osuuden entisen Neuvostoliiton varoista ja veloista. Maalla on ainoastaan tammikuun 1 päivän 1992 jälkeen otettuja velkoja. Maan ulkomaisen velan arvioitiin olevan 2,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoden 1995 lopussa (eli 22 prosenttia BKT:sta). Maan suurin velkoja on Venäjä kaasutoimituksia koskevien erääntyneiden maksujen vuoksi, joita kertyi vuoden 1994 loppuun asti. Maksamattomia eriä koskee nyt 419 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruinen Kansainvälisen valuuttarahaston ohjelman mukainen yläraja, joka kuitenkin oli ylittynyt vuoden 1995 loppuun mennessä. Maksamattomat erät maksettaneen pitkän aikavälin ohjelman mukaisesti, josta Venäjä ja Valko-Venäjä parhaillaan neuvottelevat. Velanhoito parani huomattavasti vuonna 1995, kun Saksan ja EY:n antamat luotot maksettiin takaisin, mutta sinänsä määrä oli vaatima ton (7,6 prosenttia viennistä, kaasutoimitusvelat pois lukien). - 2 9- C. BULGARIA 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Vuonna 1995 alkanut Bulgarian talouden elpyminen vakiintui vuonna 1995. BKT:n reaalikasvu oli 2,5 prosenttia, ja tämä myönteinen suuntaus heijasti ensisijaisesti viennin kasvua, vaikka myös levin reaaliarvo nousi tasaisesti. Syyskuussa 1995 työttömyysaste laski 11,1 prosenttiin, mikä on positiivista verrattuna noin 13 prosenttiin loppuvuonna 1994. Vuotuinen inflaatiovauhti laski 33 prosenttiin huolimatta joidenkin säänneltyjen (erityisesti energian) hintojen noususta. Vuonna 1995 tiukan rahapolitiikan toteuttamista vaikeutti pääoman nopea sisäänvirtaus, joka aiheutti paineita korottaa levin vaihtokurssia. Bulgarian valtionpankki (Bulgarian National Bank) puuttui asiaan tarkoituksenaan estää valuutan nimelliskurssin nousu. Virallisia korkoja leikattiin korkoherkän (lyhytaikaisen) pääoman sisäänvirtauksen hillitsemiseksi. Vuoden 1995 rahatavoitteet ylitettiin, vaikka valtionpankki yritti pitää yleisön hallussa olevat rahamäärät kurissa. Valtionpankin liikkumavaraa rajoittivat vielä valtion budjetin valtavat likviditeettitarpeet, pankkien vaikeudet ja tappiolliset valtion yritykset. Kohtuullisen tiukka tulopolitiikka auttoi hallitusta pitämään inflaation kurissa. Finanssipo litiikan osalta hallitus hyväksyi toukokuussa 1995 uuden talousarvioiain, jonka mukaan vuoden 1995 alijäämä olisi 5,5 prosenttia BKT:sta. Alustavien tietojen mukaan näyttää kuitenkin siltä, että budjetin alijäämä oli viime vuonna 6/7 prosenttia BKT:sta, eli lähes sama kuin edellisvuonna (6,6 prosenttia). Alakohtaisten mukautusten ja uudistusten tulokset olivat kirjavia vuonna 1995. Kielteistä oli uusi hintasääntely ja rajoitukset, jotka koskevat viljelysmaan myyntiä yksityisille. Toisaalta joitain säänneltyjä hintoja korotettiin, kahden huonosti menestyvän pankin saneeraus alkoi, ja laadittiin luettelo yli 1200 myöhemmin yksityistettävästä valtion yhtiöstä. Yhtiöt yksityistetään laskemalla liikkeelle yksityistämistodistuksia maaliskuusta 1996 alkaen. Lisäksi on valittu 200 keskikokoista valtion yhtiötä yksityistettäväksi suoraan (myymällä) vuonna 1996. Nykyiset toimenpiteet pankkijärjestelmän rahoitusongelmien ratkaisemiseksi eivät näytä vielä tuottaneen tulosta. Vuodelle 1996 tehtyjen virallisten ennusteiden mukaan BKT kasvaa 3 prosenttia, inflaatio alenee 20—25 prosenttiin, budjettivaje supistuu 5—5,5 prosenttiin, ja maan ulkoinen asema (kauppa- ja vaihtotase, valuuttavaranto jne. ) paranee. Kuitenkin sekä inflaatiota voitteen saavuttaminen että kauppa-ja vaihtotaseen ennustettu paraneminen näyttää varsin epävarmalta ja tavoitteet ovat luultavasti epärealistisia. 2. MAKSUTASE - 3 0- Vuoden 1995 syyskuuhun mennessä Bulgarian kauppatase oli 300 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ylijäämäinen. Bulgaria on hyötynyt paremmasta pääsystä EU-markkinoille, läntisen Euroopan taloudellisesta elpymisestä, kaupan käynnistymisestä uudelleen Itä- Euroopan maiden kanssa ja vuonna 1994 tehtyjen valuuttakurssimuutosten myönteisistä vaikutuksista. Samoin syyskuuhun mennessä vaihtotase oli hienokseltaan ylijäämäinen (100 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Suorat ulkomaiset sijoitukset lisääntyivät (vuoden 1994 105 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista 165 miljoonaan). Lokakuun 1995 lopussa virallinen bruttovaranto oli 1,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria, joka vastasi noin 3,6 kuukauden tuontia (vuoden 1994 lopussa varanto vastasi 3 kuukauden tuontia). 3. ULKOMAANVELKA Lontoon klubin muodostavien kaupallisten velkojien kanssa marraskuussa 1993 sovittu periaatesopimus velan ja velanhoidon vähentämisestä solmittiin heinäkuussa 1994. On arvioitu, että tämä sopimus vähensi Bulgarian 8,2 miljardin dollarin velkaa länsimaisille liikepankeille noin 46 prosenttia. Huhtikuussa 1994 Bulgaria sopi velkojiensa kanssa Pariisin klubin kolmannesta velkojen uudelleenjärjestelystä. Järjestely kattaa kaikki edellisen järjestelyn mukaiset velat, jotka erääntyvät 30 huhtikuuta 1995 mennessä. Nämä velkajärjestelyt parantavat Bulgarian talouden ulkoisia mahdollisuuksia, ja siten auttanevat maata houkuttelemaan lisää suoria ulkomaisia sijoituksia ja pääsemään uudelleen kansainvälisille rahoitusmarkkinoille. Vuoden 1995 lopussa ulkomaanvelan osuus BKT:sta oli 83,0 prosenttia (109,3 prosenttia vuonna 1994) ja velanhoidon osuus oli laskenut 17,5 prosenttiin (18,4 prosenttia vuonna 1994). - 3 1- KESKI-AASIAN UUDET ITSENÄISET VALTIOT 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Kazakstanin BKT:n arvioidaan laskeneen yli 10 prosenttia vuonna 1995, mutta teollisuustuotanto on toipunut edelleen, ja vienti on elpynyt. Lokakuun alussa valtion budjetti oli lähes tasapainossa. Raha- ja luottopolitiikan tavoitteena on estää inflaatio. Kuukausittainen inflaatio laskikin noin 2,4 prosenttiin syyskuussa ja kaikki Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusluottojärjestelyyn liittyvät tavoitteet saavutettiin reilusti. Tärkeää edistystä on tapahtunut talouden rakenteiden uudistamisessa, varsinkin ulkomaan kaupan vapauttamisessa. Tadzikistanin BKT supistui 12 prosenttia vuonna 1994 ja alustavien arvioiden mukaan jatkoi laskuaan vuonna 1995, vaikkakin hitaammin. Budjettivaje (13,8 prosenttia BKT:sta vuonna 1994) lienee pienempi vuosina 1995—1996. Vuonna 1995 tiukan budjettipolitiikan saavutukset vaarantuivat pankeille myönnettyjen ylenmääräisten luottojen vuoksi, jotka johtivat kuukausittaisen inflaation voimakkaaseen kiihtymiseen (70 prosenttia elokuussa 1995) ja Tadzikistanin ruplan arvon laskun jatkumiseen. Samaan aikaan kun Tadzikistanin rupla otettiin käyttöön vuonna 1995 korkojen säätely päättyi, pankkitalletuksia koskeneet rajoitukset poistettiin, leivän hintoja muutettiin ja ulkomaan kauppa vapautui. Vuonna 1994 Turkmenistanin oli rajoitettava kaasun vientiä naapurimaihin näiden toistuvien maksuvaikeuksien vuoksi, ja sen BKT laski 15 prosenttia. Vuonna 1995 kaasun vientiä koskevat erääntyneet maksut saavuttivat kriittisen tason, teollisuustuotanto laski 20 prosenttia edellisvuodesta ja puuvilla- ja viljasadot jäivät jälkeen tavoitteista. Vuonna 1994 Turkmenistanin inflaatio oli yli 2000 prosenttia, mikä heijasti rahamäärän ja luottojen voimakasta kasvua. Inflaation ennustetaan kiihtyneen 2500 prosenttiin vuonna 1995. Viranomaiset yrittivät vakaasti estää budjettivajeen kasvun, mutta se ei riittänyt pitämään inflaatiota kurissa. Talousuudistukset ovat edistyneet hyvin hitaasti. Uzbekistanin reaalisen BKT:n arvioidaan laskeneen noin 2 prosenttia vuonna 1995 ja sen odotetaan laskevan hieman myös vuonna 1996. Hallitus kiristi merkittävästi talouspoli tiikkaa, ja tämän seurauksena inflaatio laski vuoden 1994 1280 prosentista 250 prosenttiin, ja näyttää hidastuneen edelleen loppuvuodesta. Vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla budjettivaje oli erittäin pieni (1 prosentti BKT:sta), mutta se nousi noin 4 prosenttiin BKT:sta vuoden loppupuolella, koska julkisen sektorin palkkoja ja sosiaalietuja korotettiin tuntuvasti. Tämä on kuitenkin merkittävä edistysaskel verrattuna vuoden 1994 vajeeseen, joka oli 7 prosenttia BKT:sta. Vuoden 1996 budjettivaje pysyy luultavasti 4 prosentissa BKT:sta. Huolimatta ulkomaisten nettovarojen suuresta kasvusta, rahavaranto ja lavean rahan määrä olivat suunnilleen suunnitelmien mukaisia tiukan kotimaisen luottopolitiikan ansiosta. Rakenneuudistusten osalta hinnat vapautettiin nopeasti ja valuuttajärjestelmän sääntelystä luovuttiin suurelta osin, mutta pankkialan uudistukset sekä keskikokoisten ja suurten yritysten yksityistäminen viivästyivät. 2. MAKSUTASE Kazakstanin vaihtotaseen arvioidaan olleen noin 600 miljoonaa dollaria alijäämäinen (3 prosenttia BKT:sta) vuonna 1995. Pääomataseen ylijäämä oli suuri ja viralliset 32 bruttovarannot kasvoivat 1,2 miljardista Yhdysvaltain dollarista vuoden 1994 lopussa noin 1,7 miljardiin syyskuussa 1995. Viralliset nettovarannot vastasivat 2,7 kuukauden tuontia syyskuussa 1995. Huolimatta valuutan nimelliskurssin 16 prosentin laskusta vuonna 1995, tengen reaalikurssi suhteessa dollariin nousi noin 20 prosenttia korkean inflaation johdosta. Kazakstanilla on Maailmanpankin myöntämä rakennesopeutuslaina (Structural Adjustment Loan) ja Kansainvälisen valuuttarahaston valmiusluottojärjestely. Viimeaikais ta kattavaa keskipitkän aikavälin talous-ja rahoitusohjelmaa saattaa tukea valuuttarahaston laajennetun rahoitusvälineen (Extended Facility) alainen uusi järjestely vuoden 1996 alussa. Tadzikistanin vaihtotaseen vaje pysyi erittäin suurena vuonna 1994 (15 prosenttia BKT:sta) huolimatta parantuneesta vaihtosuhteesta ja tuonnin volyymin nopeasta laskusta. Yhdessä pääomataseen pienen vajeen kanssa, maksutaseen kokonaisvaje oli 16 prosenttia BKT:sta ja bruttovaranto oli lähes täysin käytetty. Vuonna 1995 vaihtotase korjaantui merkittävästi, sillä myös vaihtosuhde parani ja tuonnin määrä aleni huomattavasti. Ulkomaisen rahoituksen tarve on kuitenkin edelleen suuri. Vaihtotaseen vajeen odotetaan olevan 9 prosenttia BKT:sta vuonna 1996, koska kauppatase huononee ja korkomaksut erääntyvät. Näin syntyvä rahoitusvaje katettaneen osaksi helpottamalla merkittävästi lainojen hoitoa ja Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin rahoituksella. Vuoden 1996 alussa Kansainvälisen valuuttarahaston hallitus voi hyväksyä valmiusluotto järjestelyn ensimmäisen luotto-osan, johon tarvitaan virallista lisärahoitusta. Viime vuosina riittämätön talouspolitiikka ja kaasutoimitusten maksujen laiminlyönnit ovat aiheuttaneet paineita Turkmenistanin vaihtotaseeseen. Tämän johdosta Turkmenistan on rajoittanut merkittävästi valuutan saantia tuonnin hillitsemiseksi. Näistä toimista huolimatta kassaperusteinen vaihtotase heikkeni edelleen, ja vaje oli 14 prosenttia BKT:sta vuonna 1994 (8 prosenttia vuonna 1993). Vuonna 1995 kaasutoimitusten tulos on ollut erittäin heikko. Tästä huolimatta virallinen bruttovaranto on kasvanut erittäin korkeaksi (1,2 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mikä vastasi 10 kuukauden tuontia vuoden 1995 lopussa). Turkmenistanin valuutan manatin nimellisarvo on pudonnut 2500 prosenttia kahdessa vuodessa sen jälkeen, kun se otettiin käyttöön marraskuussa 1993. Virallinen valuuttakurssi on pidetty huomattavasti yliarvostettuna markkinakurssiin verrattuna tuontikustannusten pitämiseksi alhaalla. Turkmenistanilla ei ole voimassa olevaa sopimusta Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa, mutta parhaillaan käynnissä olevat neuvottelut Turkmenistanin ja valuuttarahaston välillä saattavat johtaa valuuttarahaston tukemaan vakauttamisohjelmaan. Vuonna 1995 Uzbekistanin kauppataseen arvioidaan olleen tasapainossa ja vaihtotaseen vajeen pieni (noin 2,5 prosenttia BKT:sta). Uudet lainasopimukset, suorat ulkomaiset sijoitukset ja pääoman merkittävä odottamaton sisäänvirtaus ovat johtaneet virallisten brutto varantojen huomattavaan kasvuun (noin 500 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla) 1,8 miljardiin dollariin, mikä vastaa, kuuden kuukauden tuontia. Vuonna 1996 vaihtotase saattaa heikentyä kasvavien infrastruktuuriin tehtävien sijoitusten vuoksi. Tästä aiheutuva rahoitusvaje katettaisiin ja Kansainvälisen valuuttarahaston rahoituksella. Vuonna 1995 valuuttakurssin nimellisarvo laski tuntuvasti, mutta nousi reaalisesti suhteessa Yhdysvaltain dollariin. suurimmalta osalta Maailmanpankin 3. ULKOMAANVELKA - 3 3- Vuoden 1995 syyskuun lopussa Kazakstanin ulkomaanvelka oli arviolta 3,3 miljardia dollaria (noin 19 prosenttia BKT:sta), joista 1,4 miljardia oli velkaa Venäjälle. Ulkomaisen velan maksut olivat noin 10 prosenttia viennin arvosta. Vuonna 1995 vaikeudet velan maksamisessa ajallaan jatkuivat. Jonkin aikaa sitten tehdyn velkaa hoitavien laitosten vastuiden uudelleenmäärittelyn pitäisi kuitenkin estää tällaiset vaikeudet tulevaisuudessa. Erääntyneiden maksujen kokonaismäärä oli laskenut 6 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin lokakuun 1995 lopussa. Vuoden 1995 lopussa Tadzikistanin ulkomaanvelka (800 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) ylitti BKT:n. Suurin osa velasta on varsin lyhytaikaista markkinahintaista velkaa entisen Neuvostoliiton alueen maille. Ulkoisten maksujen tilanne tullee olemaan erittäin vaikea vuonna 1996, sillä erääntyvien lainapääomamaksujen määrä on suuri ja lykättyjen maksu jen vapaavuodet loppuvat. Vuonna 1994 Turkmenistanin ulkomaanvelka nousi jyrkästi 18 prosenttiin BKT:sta, mikä johtui suurelta osin vaihtotaseen vajeen rahoittamiseksi otetusta velasta. Velanhoito vastasi 23 prosenttia viennistä. Huolta aiheuttaa erityisesti useimpien lainojen lyhyt laina-aika. Vuonna 1995 Uzbekistanin ulkomaanvelka oli hieman yli 15 prosenttia BKT: sta (noin 1,3 miljardia Yhdysvaltain dollaria). Velan hoitokulut olivat hieman yli 15 prosenttia viennistä. Maailman valuuttarahaston ohjelmien (SBA ja STF) mukaisesti Uzbekistan on sitoutunut noudattamaan neljännesvuosittaisia kumulatiivisia lainatakuita, jotka koskevat uusia otettuja lainoja tai ylärajoja. - 3 4- D. TSEKIN TASAVALTA 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Vuonna 1994 alkanut Tsekin talouden elpyminen vahvistui merkittävästi vuonna 1995, ja BKT:n reaalivuosikasvu kiihtyi 5,2 prosenttiin. Vahva kasvu oli kotimaisen kysynnän ja varsinkin sijoitusten ansiota. Teollisuustuotannon kasvu oli marraskuussa 1995 12,9 prosenttia edellisvuotta suurempi. Työttömyysaste, joka oli 2,9 prosenttia joulukuussa 1995, on edelleen hyvin matala. BKT: n reaalikasvuksi ennustetaan 5—6 prosenttia vuonna 1996. Voimakkaasta elpymisestä huolimatta kuluttajahintaindeksillä mitattu inflaatio aleni vuoden 1994 lopun 10,2 prosentista 7,9 prosenttiin marraskuussa 1995. Tsekin valtionpankki (Czech National Bank) ennustaa vuoden keski-inflaatioksi 9,5 prosenttia, mikä tarkoittaa, että virallista tavoitetta alle 9 prosentin keskimääräisestä inflaatiosta ei todennäköisesti saavuteta. Lisäksi hallituksen on vaikea saavuttaa tätä tavoitetta seuraavien kahden vuoden aikana, koska kotimainen kysyntä on voimakasta, pääoman sisäänvirtaus on aiheuttanut rahamääriin epätasapainoa ja työmarkkinatilanne on kireä (minkä vuoksi palkkojen reaalikasvu oli noin 7,5 prosenttia vuonna 1995). Rahamäärät kasvoivat 20,2 prosenttia vuonna 1995. Alkuperäinen virallinen tavoite oli 14—17 prosenttia. Maksuvalmiuden nopea parantuminen kuvastaa ulkomaisen pääoman sisäänvirtauksen vaikutusta, jota Tsekin valtionpankki on vain osaksi pystynyt hillitsemään markkinainterventioilla, ja siirtämällä kansallisen omaisuusrahaston (National Property Fund) talletuksia liikepan keista keskuspankkiin. Finanssipolitiikan osalta alustavat luvut osoittavat, että vuoden 1995 valtion talousarvio oli 8,6 miljardia kruunua ylijäämäinen (noin 331 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Joulukuussa 1995 parlamentti hyväksyi tasapainossa olevan talousarvion vuodelle 1996. korottamalla pankkien vähimmäisvarantovaatimuksia Rakenneuudistusten osalta saatettiin marraskuussa 1994 päätökseen toinen laajamittainen yksityistäminen, jossa laskettiin liikkeeseen yksityistämistodistuksia. Jäljellä olevien valtionyhtiöiden yksityistäminen kiihtyi vuonna 1995, jolloin 27 prosentin osuus monopoliasemassa olleesta puhelinyhtiöstä SPT:sta, jonka arvo on 1,32 miljardia Yhdysvaltain dollaria, myytiin hollantilais-sveitsiläiselle teleyhtymälle. Lisäksi päätettiin myydä 49 prosentin osuus Tsekin jalostamoista (Czech Refineries), ja julkistettiin hallituksen suunnitelma myydä osuuksia 53 muussa suuressa valtionyhtiössä. 2. MAKSUTASE Vaihtotaseen ylijäämä (2,2 prosenttia BKT:sta vuonna 1993) hävisi vuonna 1994, ja sen odotetaan kääntyvän 3,5 prosentin (noin 1,5 miljardin Yhdysvaltain dollarin) vajeeksi BKT:sta vuonna 1995. Vaihtotaseen heikentyminen johtui kotimaisen kysynnän kiihtymisestä, kruunun arvon reaalinoususta ja Slovakian käyttöönottamista kaupparajoi tuksista. Tammi- ja syyskuun välisenä aikana sekä kauppa- että vaihtotase olivat alijäämäisiä (2,7 miljardia ja 1 miljardi Yhdysvaltain dollaria). - 3 5- Maahan virtaavan ulkomaisen pääoman valtava määrä riittää kuitenkin rahoittamaan vaihtotaseen vajeen. Pääomataseen ylijäämä oli 6 miljardia Yhdysvaltain dollaria tammi syyskuussa 1995. Tähän lukuun sisältyy lähes 2 miljardia suoria ulkomaisia nettoinves tointeja, 0,7 miljardia arvopaperisijoituksia, 2,1 miljardia muuta pitkäaikaista pääomaa ja 1,2 miljardia lyhytaikaista pääomaa. Ulkomaisten investointien ennätysmäärä on suurelta osin seurausta SPT:n yksityistämisestä. Lyhytaikaisen pääoman runsas virtaus maahan johtuu pääasiassa arbitraasioperiaatioista, joissa on hyödynnetty kotimaisten ja ulkomaisten korkojen välisiä suhteellisen suuria eroja ja vahvaa kruunua. Tsekin tasavallan pääsyä kansainvälisille pääomamarkkinoille on edistänyt maan luottokelpoisuuden jatkuva vahvistuminen. Elokuussa 1995 Lontoossa sijaitseva luottokelpoisuuden arviointilaitos IBCA antoi maalle luokituksen A, syyskuussa Moody's nosti luokitusta Baa2:sta BaaLeen ja marraskuussa Standard & Poor's nosti luokitusta BBB+:sta A:han. Tsekin tasavallasta on tullut yksi harvoista kehittyvistä maista, joilla on A-tason luokitus. Maan virallinen liittyminen OECD:hen 21 päivänä joulukuuta 1995 parantanee ulkomaiden käsitystä maasta entisestään. Pääoman virtaaminen maahan on tuonut paineita korottaa nimellistä vaihtokurssia, ja virallinen valuuttavaranto on kasvanut nopeasti. Marraskuussa 1995 varanto oli 12,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria (vastaa kahdeksan kuukauden tuontia), kun vastaava luku vuoden 1994 lopussa oli 6,2 miljardia dollaria. Pääoman virtauksen vastapainoksi tai sen rajoittamiseksi Tsekki on maksanut ennenaikaisesti kaikki jäljellä olleet Kansainvälisen valuuttarahaston luotot (luottojen arvo oli 1,1 miljardia dollaria). Lisäksi se rajoitti kesäkuussa 1995 lyhytaikaisen ulkomaisen luoton kokonaismäärää, jonka tsekkipankit voivat ottaa. Uusi valuuttalaki astui voimaan 1 päivänä lokakuuta 1995. Sen mukaan kruunu on täysin vaihdettava valuutta vaihtotasetoimenpiteiden osalta (Tsekin ja Slovakian clearing-järjestelmä päättyi heti) ja pääomataseen täydellinen vaihdettavuus toteutuu vaiheittain. Lopuksi Tsekin valtionpankki harkitsee mahdollisuuksia lisätä valuuttapolitii kan joustavuutta esimerkiksi leventämällä vaihteluväliä Saksan markan ja Yhdysvaltain dollarin suhteen ja revalvoimalla keskuskurssi. Valuuttapolitiikkaa koskevia päätöksiä ei kuitenkaan odoteta tehtävän ennen kesäkuussa 1996 pidettäviä vaaleja. 3. ULKOMAANVELKA Ulkomaanvelka on kasvanut huomattavasti vuodesta 1993 ja vauhti kiihtyi vuonna 1995, koska tsekkiläiset yritykset ja pankit ottavat runsaasti ulkomaista velkaa. Tsekin tasavallan ulkomaanvelka on kuitenkin edelleen vähäinen. Vaihdettavan velan kokonaismäärä nousi vuoden 1992 lopun 6,9 miljardista Yhdysvaltain dollarista 15 miljardiin dollariin kesäkuussa 1995, mutta velan osuus BKT:sta on varsin kohtuullinen 31 prosenttia. Velanhoidon ja viennin suhde, alle 15 prosenttia, on alhainen. Suhdelukujen odotetaan pysyvän kohtuullisella tasolla, vaikka ennusteet vuosille 1995 ja 1996 povaavat velan ja velanhoidon kasvua. - 3 6- E. VIRO 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Viron talous heikkeni voimakkaasti vuonna 1992 ja vuoden 1993 alussa, mutta taantuma voitettiin vuoden 1993 lopussa. Bruttokansantuote kasvoi 4 prosenttia vuonna 1994 ja vuodelle 1995 odotetaan samanlaista kasvuvauhtia. Työttömyysaste on kohtuullinen 5,4 prosenttia työvoimasta. Makrotaloudellinen vakautuminen oli suurelta osin seurausta kesäkuussa 1992 käyt töönotetusta currency board -valuuttajärjestelmästä, jolla rahan määrän kasvua rajoitetaan keskuspankin hallussa olevalla kovan valuutan ja kullan määrällä. Uusi valuutta, Viron kruunu otettiin käyttöön samaan aikaan. Tämä osoittautui onnistuneeksi ratkaisuksi talouden tasapainottamisen kannalta. Inflaatio aleni edelleen ja oli 29 prosenttia vuoden 1995 lopussa verrattuna 47 prosenttiin vuoden 1994 lopussa. Currency board -järjestelyssä keskuspankin antolainaus valtiolle on kiellettyä, mikä lisää talousarviota koskevaa kurinalaisuutta. Vuonna 1995 rahoitustase oli ylijäämäinen (0,8 prosenttia BKT:sta). Valtion rahoituslaitoksiin tekemien talletusten kasvun ansiosta budjetin ylijäämä oli hieman pienempi (0,3 prosenttia BKT:sta). Vuoden 1996 talousarvio on lähes tasapainos sa. Viro on jo toteuttanut suuren osan markkinatalouden vaatimista rakenneuudistuksista. Hinnat ja ulkomaankauppa on vapautettu. Pienimuotoinen yksityistämisohjelma, joka kattoi 1000 pienyritystä, on lähes toteutettu. Viidestäsadasta keskisuuresta ja suuresta yrityksestä on valtion omistuksessa noin sata. Hitaasti liikkeelle lähtenyt maan yksityistäminen on nopeutunut. Rahoitusalan uudistus näyttää herkimmältä alueelta. Viron keskuspankki on lisännyt valvontamahdollisuuksiaan ja vähentänyt osuuksiaan Viron säästöpankissa 25 prosenttiin pääomasta. Valtio vähensi myös vähemmistöosuutensa liikepankeissa alle 10 prosentin. Vakavaraisuusvaatimuksia korotetaan vähitellen. Ulkomaisia sijoituksia koskevat lait ovat Virossa vapaamielisiä. Euroopan unionin kanssa solmittu vapaakauppasopimus tuli voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995. 2. MAKSUTASE Ulkomaankauppa kasvoi edelleen erittäin vilkkaasti; erityisesti tuonti, joka (mukaan lukien suuri osa pääomahyödykkeistä) kasvoi 33 prosenttia vuodesta 1994. Viron kauppa Euroopan unionin kanssa on kasvanut huomattavasti itsenäistymisen jälkeen, mutta se on Viron kannalta erittäin alijäämäistä. Vuonna 1994 kahdenvälisen kaupan alijäämä oli 1,3 miljardia Yhdysvaltain dollaria, ja alijäämän kasvu kiihtyi entisestään vuonna 1995, jolloin alijäämä oli 1,2 miljardia seitsemän ensimmäisen kuukauden aikana. 1 Kauppavaje kasvoi huomattavasti arviolta 620 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin, joka vastaa 17 1 Vuosien 1994 ja 1995 tiedot eivät ole täysin vertailukelpoisia. Vuoden 1995 kauppaan EU:n kanssa sisältyvät myös Suomi ja Ruotsi, jotka ovat Viron tärkeimpiä kauppakumppaneita. A 37- \-Z3- prosenttia BKT:sta. Myös vaihtotase huononi jyrkästi: alijäämä oli noin 10 prosenttia BKT:sta (lukuun ottamatta virallisia siirtoja). Currency board -järjestelmässä Viron kruunu on sidottu kiinteästi Saksan markkaan suhteessa 8:1. Inflaation ollessa yhä kaksinumeroinen, tämä on johtanut ulkomaisen kilpailukyvyn suhteelliseen menetykseen, jota on arvioitava ulkomaan kaupan tulevaa kehitystä vasten. Maaliskuussa 1995 Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi uuden viidentoista kuukauden valmiusluottojärjestelyn, jonka mukainen erityisnosto-oikeus on 14 miljoonaa Viron kruunua (21 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria), mutta hallitus ei aio käyttää oikeutta ellei maksutase odottamatta heikkene. Pääomatase oli kolmatta vuotta ylijäämäinen, mikä johtuu lähinnä suorien ulkomaisten sijoitusten suuresta määrästä, joka oli lähes 200 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (noin 5,9 prosenttia BKT:sta). Valuuttavaranto kasvoi edelleen ja oli 580 miljoonaa dollaria vuoden lopussa vastaten noin 3 kuukauden tuontia. 3. ULKOMAANVELKA Virolla ei ole perinyt velkoja entiseltä Neuvostoliitolta. Vuonna 1995 ulkomaanvelka kasvoi 271 miljoonasta Yhdysvaltain dollarista noin 353 miljoonaan (noin 9,9 prosenttiin BKT:sta). Velanhoito oli vähäistä, ja sen määrä tavaroiden ja palvelujen viennin arvosta oli noin 1 prosentti. Merkittävä osa Viron ulkomaisesta velasta on otettu kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta. Kansainvälinen valuuttarahasto on myöntänyt Virolle 35 miljoonan dollarin suuruisen talouden järjestelmämuutosluoton (Systemic Transformation Facility, STF) ja maksanut vuodesta 1992 alkaen 59 miljoonaa dollaria eri valmiusluotto-ohjelmien perusteella. A - 3 9- F. UNKARI 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Unkarin hallituksen maaliskuussa 1995 toteuttamasta vakauttamisohjelmasta huolimatta BKT:n reaalikasvuksi vuonna 1995 arvioidaan 2 prosenttia, eli vain hieman vähemmän kuin vuoden 1994 2,9 prosenttia. Vaikka talouskasvu hidastui vuoden 1995 toisella puoliskolla, BKT:n arvioidaan olevan 2—3 prosenttia vuonna 1996. Vuoden 1993 alkupuolen 11,8 prosentin huipputason jälkeen työttömyysaste oli laskenut 10,4 prosenttiin vuoden 1995 lopussa. Inflaatio kiihtyi selvästi vuonna 1995, pääasiassa koska forintin arvon heikkeni nopeasti, 8 prosentin tuontimaksu otettiin käyttöön ja välillisiä veroja korotettiin osana hallituksen maaliskuussa 1995 hyväksymää "tiukan linjan ohjelmaa". Kuluttajahintaindeksillä mitattu inflaatio nousi 21,2 prosentista 28,5 prosenttiin joulukuusta 1994 joulukuuhun 1995. Koska palkkoja korotettiin suhteellisen vähän (19 prosenttia), reaalipalkat laskivat noin 10 prosenttia. Unkarin kunnianhimoisena tavoitteena on laskea inflaatio 20 prosenttiin vuonna 1996. Yksityistämisestä (ks. seuraava kappale), yhtiöveroista ja tulleista saatujen ennakoitua suurempien tulojen ansiosta julkisen talouden alijäämä oli huomattavasti pienempi kuin maaliskuun 1995 lisätalousarviossa asetettu tavoite. Sosiaaliturvarahastojen tulos näyttää kuitenkin suunniteltua huonommalta, ja julkisen talouden alijäämä yksityistämistuloja lukuun ottamatta on edelleen korkea eli 6 prosenttia BKT:sta. Heinäkuussa 1994 virkaan astuneen hallituskokoonpanon erimielisyydet johtivat aluksi yksityistämisohjelman umpikujaan. Yksityistämisvauhti kiihtyi kuitenkin vuoden 1995 toisella puoliskolla ja varsinkin vuoden loppupuolella. Sähkö-, kaasu-, pankki- ja televiestintäalan sekä kemian tärkeiden osien myynti pääasiallisesti ulkomaisille sijoittajille tuotti 3,3 miljardia dollaria, mikä ylitti suurelta osin hallituksen alkuperäisen tavoitteen. teollisuuden 2. MAKSUTASE Vaihtotase oli vuonna 1994 3,9 miljardia Yhdysvaltain dollaria alijäämäinen (9,5 prosenttia BKT:sta), ja alijäämä syveni edelleen vuoden 1995 alussa. Maaliskuussa 1995 hyväksytyn säästöpaketin jälkeen alijäämä alkoi kuitenkin supistua, ja koko vuoden alijäämäksi arvioidaan 2,3—2,5 miljardia dollaria (noin 6 prosenttia BKT:sta). Loppuvuodesta vaihtotase oli tasapainossa. Myös pääomatase vahvistui tuntuvasti vuonna 1995. Vuoden ensimmäisellä puoliskolla Unkarin valtionpankki (National Bank of Hungary) laski edelleen liikkeeseen runsaasti kansainvälisiä joukkovelkakirjalainoja (1,8 miljardia dollaria), yritykset ja pankit ottivat huomattavia lainoja ulkomailta, ja suorien ulkomaisten sijoitusten arvioidaan kasvaneen 1,2 miljardista dollarista vuonna 1994 ennätysmäiseen yli 3 miljardiin dollariin vuonna 1995. Vuoden viimeisellä neljänneksellä merkittävä osa pääomavirroista on muodostunut lyhytaikaisista arbitraasi-operaatioista, joilla sijoittajat pyrkivät hyödyntämään kotimaisten ja ulkomaisten korkojen välisiä eroja ja yhdistelmää, joka syntyy kotimaisten ja A - 4 0- ulkomaisten korkojen välisestä suuresta erosta ja forintin suhteellisen alhaisesta ennalta ilmoitetusta kuukausittaisesta devalvoitumisesta valuuttaputkessa. Pääoman maahanvirtauksen ansiosta Unkari on pystynyt rahoittamaan valtavan vaihtota seen vajauksensa ja valuuttavaranto on lisäksi kasvanut jyrkästi. Virallinen varanto on noussut 6,8 miljardista Yhdysvaltain dollarista vuonna 1993 lähes 12 miljardiin vuonna 1995, mikä vastaa noin 12 kuukauden tuontia. Yli vuoden kestäneiden vaikeiden neuvottelujen jälkeen Unkari solmi joulukuussa 1995 Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa alustavan sopimuksen 18 kuukauden valmius luottojärjestelyn ehdoista. Järjestely on kuitenkin vain varotoimi, toisin sanoen hallitus ei periaatteessa aio käyttää sitä. Itse asiassa Unkari päätti marraskuussa 1995 maksaa takaisin ennenaikaisesti noin 600 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta valuuttarahastol ta saatua luottoa, joka erääntyy ennen vuoden 1998 loppua. Uusi valuuttalaki ja siihen liittyvät määräykset tulivat voimaan 1 päivänä tammikuuta 1996, ja Unkarin valuutasta tuli täysin vaihdettava valuutta. Maaliskuussa 1995 forintti devalvoitiin 8,3 prosentilla ja lisäksi otettiin käyttöön valuuttaputkijärjestelmä, jossa valuutta devalvoidaan kuukausittain ennalta määrätyllä prosentilla. Kuukausittainen devalvointiprosentti laskettiin 1,9 prosentista 1,3 prosenttiin vuoden 1995 toisella vuosipuoliskolla ja edelleen 1,2 prosenttiin tammikuussa 1996. Forintin vaihtokurssi määritellään valuuttakorin perusteella, joka koostuu ECUsta (70 prosenttia) ja Yhdys valtain dollarista (30 prosenttia). 3. ULKOMAANVELKA Koska vaihtotaseen vaje ylitti huomattavasti suorien ulkomaisten sijoitusten määrän, ulkomaan velan sekä brutto- että nettomäärä nousi nopeasti vuoden 1992 lopun ja vuoden 1995 kolmannen neljänneksen välisenä aikana. Velka oli jo aiemmin huomattavan korkea. Vaihdettavina valuuttoina oleva bruttovelka kasvoi vuoden 1992 lopun 21,5 miljardista dollarista 31,7 miljardiin (74,1 prosenttiin BKT:sta) marraskuussa 1995. Ulkomainen nettovelka puolestaan kasvoi 13,1 miljardista dollarista 20,4 miljardiin samana aikana. Velanhoito (mukaan lukien ennenaikaiset takaisinmaksut) on myös kasvanut vuodesta 1992, ja sen arvioidaan olleen noin 50 prosenttia vuoden 1995 viennistä. Velan maturiteettirakenne on merkittävästi parantunut vuoden 1992 jälkeen ja on nyt erittäin edullinen (keskipitkän ja pitkäaikaisen velan osuus kokonaisvelasta on noin 90 prosenttia). Vaihtotaseen vajeen supistumisen ja yksityistämiseen liittyvien suorien ulkomaisten investointien jyrkän kasvun oletetaan vähentäneen ulkomaista nettovelkaa huomattavasti vuoden 1995 toisella puoliskolla. Unkarin valtionpankki on ilmoittanut käyttävänsä suuria valuuttavarantoja maksaakseen vuoden 1996 neljän ensimmäisen kuukauden aikana takaisin ulkomaanvelkoja noin 3 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvosta (joista 1 miljardia ennenaikaisesti), minkä vuoksi kokonaisvelan bruttomäärän tulisi alentua kyseisenä ajanjaksona. A - 41 - G. ISRAEL 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Ensimmäisten arvioiden mukaan Israelin talous kasvoi 6,9 prosenttia vuonna 1995, eniten 23 vuoteen. Kasvua ovat kiihdyttäneet investoinnit. Myös rauhanprosessi on edistänyt talouskasvua lopettamalla osittain Arabimaiden harjoittaman kaupankäyntiboikotin. Työttömyysaste pieneni edellisvuoden 7,8 prosentista arviolta 6,3 prosenttiin. Israelin taloudella on kuitenkin joitakin vakavia ongelmia eritoten kaupan alalla. Inflaation odotetaan laskeneen vuonna 1995 8,0 prosenttiin, joka on alhaisin luku sukupol veen ja hallituksen asettaman 8—11 prosentin tavoitteen alarajalla. Israelin keskuspankki on kuitenkin sitä mieltä, että taloudellinen tilanne edellyttää vielä erittäin varovaista rahapolitiikkaa, koska kotimainen kysyntä on vilkasta, työttömyys vähenee ja vaihtotaseen vaje on suuri. Liike-elämä on valittanut vahvan sekelin haittaavan vientiä ja kasvattavan vaihtotaseen vajetta. Vuoden viimeisten viikkojen aikana sekeli kuitenkin alkoi heiketä, sen jälkeen, kun oli alettu puhua todennäköisesti tammikuussa julkistettavista budjettileikkauksista, joiden odotetaan saavan keskuspankin alentamaan korkoja. Julkistalouden alijäämä kasvoi 3,5 prosenttiin BKT:sta vuonna 1995, kun se vuonna 1994 oli 2 prosenttia. Syynä olivat valtion ennakoitua pienemmät tulot lähinnä verouudistuksen ja palestiinalaishallinnolle (Palestinian Authority) suoritettujen ennakoitua suurempien siirtojen takia. Yksityistämisestä saadut tulot vuonna 1995 olivat 600 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, kun tavoite oli 1,5 miljardia dollaria. Suunnitelmissa on käyttää vaihdettavia yksityistämistodistuksia yksityistämisinvestointien tukemiseksi ja yksityistä misprosessin yleisen kannatuksen lisäämiseksi. Tällä pyritään jakamaan edut tasapuolisesti koko väestölle ja sitä kautta estämään vaikutusvaltaisten ryhmittymien harjoittama häirintä ja vähentämään joidenkin poliittisten ryhmien vastahakoisuutta. Lisäksi suunnitelman odotetaan edistävän Israelin pääomamarkkinoiden kehitystä. A - 4 2- 2. MAKSUTASE Arvioitu tavara- ja palvelutaseen vaje ilman puolustuskaluston tuontia nousi 10,2 miljardiin Yhdysvaltain dollariin (7,9 miljardia vuonna 1994). Myös vuonna 1995 vaihtotaseen vaje syveni jyrkästi. Israel odottaa vielä saavansa Yhdysvalloista miljardin dollarin siviiliavustuserän, jota on viivästyttänyt Washingtonin budjettikriisi. Tilastokeskus arvioi vaihtotaseen vajeen nousevan ilman tätä apua 5,2 miljardiin Yhdysvaltain dollariin eli noin 6 prosenttiin BKT:sta. Nousu on jyrkkä, sillä vuonna 1994 vaje oli 2,5 miljardia dollaria (3 prosenttia BKT:sta). Ulkomaiset investoinnit Israeliin kasvoivat vuoden 1995 ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana 1,5 miljardiin Yhdysvaltain dollariin, mikä on lähes kaksinkertainen määrä koko vuoteen 1994 verrattuna. Suorien ulkomaisten investointien määrä oli 826 miljoonaa dollaria (241 miljoonaa vuonna 1994), ulkomaalaisten tekemät rahoitusin- vestoinnit 358 miljoonaa dollaria (146) ja ulkomaalaisten sijoitukset ulkomailla myytäviin israelilaisiin osakkeisiin 329 miljoonaa dollaria (242). Viralliset valuuttavarannot kasvoivat merkittävästi viimeisen vuoden aikana ja saavuttivat vuoden 1995 lopulla tyydyttävän 8,2 miljardin dollarin tason, mikä vastaa 2,6 kuukauden tuontia. Israelin keskuspankki säilyttää valuuttaputkeen perustuvan valuuttakurssijärjestelmän, johon liittyy vuosittainen devalvointiprosentti (nykyisin 6) ja vaihteluväli, joka on ±7 prosenttiyksikköä keskuskurssista. 3. ULKOMAANVELKA Israelin nettovelka ulkomaille kasvoi 18,5 miljardiin Yhdysvaltain dollariin vuoden 1995 lopulla (16,5 miljardia vuoden 1994 lopussa). Prosentteina BKT:sta ilmaistuna ulkomaiset velat kuitenkin pienenivät edelleen ja olivat vuonna 1995 22 prosenttia verrattuna 28,6 prosenttiin vuosikymmenen alussa. Marraskuussa 1995 Yhdysvaltain hallitus hyväksyi Israelin pyynnön käyttää kaikki vuodelle 1996 tarkoitetut rahoitustakuut, yhteensä 2 miljardia dollaria, maan budjetti vajeen rahoittamiseen. Aikaisemmin ehtolauseke rajoitti budjettirahoituksen 900 miljoonaan dollariin, ja loput oli käytettävä infrastruktuurihankkeisiin, kuten vesihuoltoon, tienrakennukseen, kouluihin ja sairaaloihin. Marraskuussa 1995 Moody's antoi Israelin lainoille A3-luokituksen ja joulukuussa Standard and Poor's korotti Israelin lainat luokasta BBB+ luokkaan A-. Sekä Moody's että S&P sanoivat paremman luokituksen johtuvan siitä, että maassa ollaan lisääntyvässä määrin yhtä mieltä budjettikurista, joka riittää varmistamaan valtion velkataakan (arviolta 114 prosenttia BKT:sta) pienenemisen jatkumisen. Luokituksen nostamista tukevat myös entistä turvatumpi geopoliittinen asema, parantuneet pitkän aikavälin kasvuodotukset ja korkea BKT asukasta kohti (tänä vuonna arviolta 15 000 Yhdysvaltain dollaria, eli samalla tasolla useiden Euroopan maiden kanssa). A - 4 3- lainan ilman Joulukuussa 1995 Israel laski liikkeelle ensimmäisen kansainvälisen Yhdysvaltain valtion takausta. Tätä emissiota, joka lopulta ylimerkittiin 3,5-kertaisesti, voidaan pitää merkkinä Israelin päättäväisestä pyrkimyksestä luoda itselleen täysivaltainen asema kansainvälisillä pääomamarkkinoilla jo ennen Yhdysvaltain tukeman takausohjel- man päättymistä vuonna 1998. Uusien lainojen liikkeellelaskua ilman Yhdysvaltain takausta suunnitellaan vuoden 1996 alkupuolelle. - 4 4- H. LATVIA 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Vuosina 1992 ja 1993 tapahtuneen tuotannon jyrkän laskun jälkeen Latvian yleinen taloudellinen tilanne parani vuonna 1994, ja BKT kasvoi 2 prosenttia. Huhtikuussa 1995 Kansainvälinen valuuttarahasto vahvisti tukensa viranomaisten politiikalle hyväksymällä toisen valmiusluottojärjestelyn 13 kuukauden ajaksi. Vuoden 1995 budjettivajeen suunniteltiin alunperin pysyvän 2 prosentissa BKTrsta vuoden 1994 tapaan, ja vaje aiottiin rahoittaa pääasiassa laskemalla liikkeelle valtion vel kasitoumuksia. Latvian budjettitilanne kuitenkin heikkeni vuoden 1995 alussa ja vaje kasvoi 92 miljoonaan latiin (184 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin) eli 4 prosenttiin BKT:sta. Lisäksi pankkialaa kohtasi vakava kriisi huhtikuussa 1995, kun Latvian tärkein liikepankki Banka Baltija (jonka osuus maan oli 20 prosenttia talletuksista) julistettiin maksukyvyttömäksi. Vuoden puoliväliin mennessä kahdeksan muutakin pankkia oli julistettu maksukyvyttömäksi. Rahoituskriisin seurauksena lavean rahan arvo laski 10 prosenttia toisen vuosineljänneksen aikana, ja tämän odotetaan heikentävän taloutta. (Kriisin todellisten vaikutusten arvioimiseksi ei ole olemassa kattavia lukuja. ) Ulkomaan valuuttoina tehtyjen käteistal- letusten suurin prosentuaalinen osuus kuitenkin vaimensi näitä vaikutuksia. Työttömyys pysyi vakaana ja oli vuoden 1995 lopulla noin 6,3 prosenttia. Nykyarvion mukaan vuosi 1995 oli Latviassa nollakasvun vuosi. Latvian keskuspankki jatkoi pidättyväistä rahapolitiikan linjaansa, ja inflaatio hidastui pudoten vuoden 1994 26 prosentista noin 23 prosenttiin. Viranomaiset ovat hyväksyneet toimenpidepaketin, jolla pureudutaan rahoitusalan välittö miin ja pitkän aikavälin tarpeisiin vahvistamalla pankkien vakauden valvontaa koskevia määräyksiä ja perustamalla talletusten vakuutusohjelma. Muita rakenneuudistuksia jatkettiin vuonna 1995. Yksityistämisvirasto on nyt täysin toiminnassa, ja vuonna 1995 yksityistettiin 230 yritystä. Universal Bank -pankin osakkeita alettiin myydä kolmannella vuosineljänneksellä. Pankki on yksi maan kolmesta tärkeimmästä. Vapaakauppasopimus Euroopan unionin kanssa astui voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995. 2. MAKSUTASE länsimaiden kanssa Tuonnin ja viennin arvo kasvoi vuonna 1995 noin 200 miljoonalla dollarilla, ja lisääntyi edelleen. Vuoden 1994 voimakkaan kaupankäynti heikkenemisen jälkeen vaihtotase vakiintui 4 prosentin tienoille BKT:sta. Tämä vaje heijastaa kauppataseen vajetta, joka on noin 8 prosenttia BKT:sta, ja jota osittain tasoittaa palvelutaseen ylijäämä pääasiassa kuljetusalalta. Viranomaiset ovat onnistuneet pitämään valuuttakurssin vakaana sitomalla sen epävi rallisesti erityisnosto-oikeuksiin. Huolimatta keinottelusta, jonka takia keväällä menetettiin 90 miljoonan dollarin arvosta ulkomaanvaluuttaa, latin vaihtokurssi pysyi vuonna 1995 - 4 5- suunnilleen entisellä tasolla. Inflaatioprosentti oli kaksinumeroinen. Tämä näkyi valuuttakurssin reaalisena arvonnousuna. Talouden yleinen kilpailukyky näyttää kuitenkin pysyvän hyväksyttävällä tasolla. Vaihtotaseen vajeen kattamisen suhteen Latvia on riippuvainen yksityisen pääoman maahantulosta, joka olikin merkittävää vuonna 1995 huolimatta rahoitusalan kriisistä. Täten kriisin vaikutuksia voitiin rajoittaa ja Latvian varannot säilyivät melko vahvoina nettovarannon ollessa vuoden lopulla noin 600 miljoonaa dollaria, mikä vastaa lähes 5 kuukauden tuontia. 3. ULKOMAANVELKA Latvia ei ole perinyt entisen Neuvostoliiton ulkomaan velkoja, ja maan ulkoiset velat ovatkin uusia. Vuonna 1994 ulkomaisen velan määrä kasvoi 360 miljoonasta dollarista noin 540 miljoonaan eli 12 prosenttiin BKT:sta. Velanhoidon suhde vientiin on 2,6 prosenttia ja siten hyvin alhainen. Noin puolet Latvian ulkomaisesta velasta on velkaa kansainvälisille rahoituslaitoksille. Latvia on velkaa Kansainväliselle valuuttarahastolle 163 miljoonaa dollaria (95 miljoonaa vuosien 1992—1993 valmiusluottojärjestelyistä ja 68 miljoonaa vuosien 1993—1994 talouden järjestelmämuutosluotoista). Elokuussa 1995 valtio lainasi 45 miljoonaa dollaria vastaavan määrän Japanin markkinoilta rahoittaakseen lisääntyviä budjettitarpeitaan. A - 4 6- L LIETTUA 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Neljän vuoden taantuman jälkeen Liettuan talous alkoi näyttää toipumisen merkkejä vuonna 1994, ja BKT kasvoi 2 prosenttia. Vuonna 1995 kasvun arvellaan olleen noin 3 prosenttia, vaikkakin se hidastui vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Työttömyys lisääntyi kuitenkin merkittävästi vuonna 1995. Se oli vuoden lopulla noin 7 prosenttia työvoimasta, kun edellisvuoden lopussa luku oli 4 prosenttia. Inflaatio, joka saavutti huipussaan vuonna 1992 hyperinflaation tason, hidastui vuonna 1993 ja vuoden 1994 alussa. Currency board -järjestely otettiin käyttöön I päivänä huhtikuuta 1994. Sen puitteissa rahan määrän kasvu noudattaa Liettuan keskuspankin hallussa olevien kovien valuuttojen ja kullan markkina-arvon nousua. Inflaation hidastuminen on järjestelyn käyttöönoton jälkeen ollut vaikuttava: hintojen nousu pieneni merkittävästi vuonna 1994 ja oli vuoden lopussa 45 prosenttia. Inflaatiopaineet kuitenkin jatkuivat vuonna 1995, ja niitä ruokkivat litin alhainen vaihtokurssi, julkisten hintojen nousu sekä pääoman maahantulo. Tämän seurauksena inflaatio oli viranomaisten asettamaa 25 prosentin tavoitetta korkeampi ja oli vuoden lopussa arviolta 35 prosenttia. Vuoden 1995 budjettivajetavoite (3,4 prosenttia BKT:sta) saavutettiin pääosin. Rakenneuudistusten toteuttamista on jatkettu. Valtio määrää edelleen hinnoista ainoastaan monopoleihin liittyvissä tapauksissa. Asuntomarkkinoiden ja pienten yritysten yksityis täminen on käytännössä saatu loppuun, mutta yksityistämisviraston perustamisen viivästymisen takia suurten yritysten yksityistäminen alkaa toden teolla vasta vuonna 1996. Herkin alue on rahamarkkinoiden uudistus. Vuoden 1995 alussa säädettyjen keskuspankki- ja liikepankkilakien ja sitä seuranneen toiminnan vakauden valvontaa koskevien sääntöjen tiukennuksen jälkeen pankkisektorilla tapahtui suuria muutoksia vuonna 1995, kun 14 pientä pankkia 28:sta julistettiin maksukyvyttömiksi ja suurinta osaa odottaa todennäköisesti selvitystilaan asettaminen. (Määrä vastaa kuitenkin vain 1,6 prosenttia pankkialan kokonaisvarallisuudesta. ) Joulukuussa julistettiin myös kaksi yksityistä pankkia (Litimpeks ja Innovative Bank) maksukyvyttömiksi. Viranomaiset valmistelevat parhaillaan Kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailmanpankin tuella uusia toimenpiteitä alan vakauttamiseksi. Vapaakauppasopimus Euroopan unionin kanssa astui voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995. Liettuan ulkomaankauppaa ja investointeja koskeva lainsäädäntö on vapaamielinen. 2. MAKSUTASE Länsimaiden osuus maan ulkomaankaupassa kasvaa edelleen. Vuonna 1994 noin 50 prosenttia Liettuan viennistä suuntautui länsimarkkinoille. Viennin ilmoitettiin kasvaneen vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla 19,7 prosenttia, mutta tuonti pysyi ennallaan. Tämä auttoi vakauttamaan vaihtotaseen vajeen lähelle vuoden 1994 tasoa (278 miljoonaa dollaria eli noin 4 prosenttia BKT:sta, pois lukien viralliset siirrot). Currency board -järjestelyllä liti on sidottu Yhdysvaltain dollariin suhteessa 4:1. Lisääntynyt luottamus currency board -järjestelyyn ja litin alhainen kurssi houkuttelivat - 4 7- yksityistä pääomaa marraskuun lopulle saakka. Lisäksi merkittävä keskipitkä ja pitkä lainaus saivat vuonna 1995 aikaan huomattavan pääomataseen ylijäämän, noin 300 miljoonaa dollaria. Joulukuussa kahden pankin (Litimpeksin ja Innovative Bankin) julistaminen maksukyvyttömiksi johti kuitenkin merkittäviin valuuttavarannon mene tyksiin, jotka olivat noin 45 miljoonaa dollaria. Vuoden lopulla virallisten varantojen arvioitiin olevan noin 800 miljoonaa dollaria, mikä vastaa 3,5 kuukauden tuontia. Lokakuussa 1994 Kansainvälinen valuuttarahasto hyväksyi kolmivuotisen laajennetun rahoitusvälineen, joka sisältää 134,55 miljoonan dollari arvosta erityisnosto-oikeuksia, joista 51,75 miljoonaa (75 miljoonaa dollaria) on jo käytetty. Tämä auttanee vakauttamaan varantoja ja rahoittamaan tärkeää energian ja investointihyödykkeiden tuontia. 3. ULKOMAANVELKA Liettua ei ole perinyt ulkomaan velkaa entiseltä Neuvostoliitolta. Vuonna 1995 ulkomaanvelka kasvoi yli 300 miljoonalla dollarilla ja saavutti 860 miljoonan dollarin tason. Huolimatta jyrkästä kasvusta velan taso on vielä kohtuullinen BKT:seen nähden (14 prosenttia). Myös velanhoidon suhde vientiin on alhainen (noin 2 prosenttia). Joulukuussa 1995 Liettua otti ensimmäistä kertaa lainaa yksityisiltä pääomamarkkinoilta 60 miljoonan dollarin arvosta. A - 48 - J. MOLDOVA 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Moldovan BKT pieneni 31 prosenttia vuonna 1994 ankarien sääolojen sekä keskusjoh toisen suunnittelun romahduksesta johtuneiden tuotantotehon ja kaupan häiriöiden takia, mutta se kasvoi arviolta hieman (noin prosentin) vuonna 1995. Parannus on johtunut osittain tärkeän maatalousalan elpymisestä sääolojen normalisoiduttua, mutta myös teollisuustuotannon vähenemisen hidastumisesta. Tuotannon arvioidaan vähentyneen "vain" 10 prosenttia. Virallinen työttömyysprosentti vuoden 1995 lopussa oli melko alhainen (2 prosenttia), mutta paljon työntekijöitä on palkattomalla lomalla, joten todellinen työttömyysaste voi olla yli 10 prosenttia. Puolen vuoden ajan inflaatio pysyi alhaisena. (Kuukausi-inflaatio oli alle 0,75 prosenttia verrattuna edellisvuosien vuotuiseen inflaatioon, joka oli 800 prosenttia vuonna 1993 ja 120 prosenttia vuonna 1994. Inflaatiopaineet lisääntyivät kuitenkin syksyllä 1995 pääoman runsaan maahan virtauksen vuoksi. Keskimääräinen kuukausi-inflaatio oli syys joulukuussa 3,5 prosenttia; vuotuinen inflaatioprosentti oli 24. Viimeisellä vuosineljän neksellä keskuspankki tiukensi rahapolitiikkaansa, mikä näkyi paineina nostaa korkoja. Budjettivajeen arvellaan laskeneen vuonna 1995 edellisvuoden 8 prosentista 4 prosenttiin, joka ei ole kaukana virallisesta 3,5 prosentin tavoitteesta. Tämä lasku oli mahdollista tiukasti. Tulonmuodostus oli riittämätöntä ja saavuttaa vain valvomalla menoja yksityistämistulot eivät täyttäneet odotuksia kotimaisen pääoman puutteen takia. Tärkeitä rakenneuudistukseen liittyviä toimia käynnistettiin vuonna 1995. Yksityistä misprosessi hidastui vuoden alussa mutta sai jälleen vauhtia, kun parlamentti hyväksyi maaliskuussa vuosia 1995—96 koskevan uuden yksityistämisohjelman. Hallitus arvioi yksityissektorin osuuden kokonaistaloudesta nousseen kahteen kolmasosaan marraskuuhun 1995 mennessä (jolloin yksityistämistodistusohjelma päättyi). Osana yritysten uudelleen järjestelyjä joukko vaikeuksissa olevia valtion yrityksiä asetettiin selvitystilaan ja konkurssilainsäadäntöä uudistettiin. -49 2. MAKSUTASE Maksutaseeseen kohdistui suuria paineita vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla ennen kaikkea vaihtosuhteen romahduksen vuoksi, joka johtui tuontienergian hintojen noususta maailmanmarkkinatasolle. Vuoden toisella puoliskolla odotettua suurempi viennin määrä yhdessä ennen kaikkea energian tuonnin merkittävän vähenemisen kanssa sai kuitenkin aikaan kauppataseen näennäisen tasapainon. Tämän seurauksena vaihtotaseen vaje on supistunut jyrkästi; sen tarkistettu osuus BKT:sta oli 13 prosenttia vuonna 1994, mutta vain 3,5 prosenttia vuonna 1995. Keskipitkät ja pitkät lainat muodostivat edelleen suurimman osan maahantulleesta pääomasta vuonna 1995. Suoria investointeja oli vähän. Keskuspankin bruttovaranto oli vuoden lopussa noin 265 miljoonaa dollaria, mikä vastaa 4,8 kuukauden tuontia. Vuoden 1994 lopussa varanto vastasi 3 kuukauden ja vuoden 1993 lopussa 1,4 kuukauden tuontia. 3. ULKOMAISET VELAT Moldova hyväksyi nollaratkaisun Venäjän federaation kanssa, eikä sillä siten ole vastuuta entisen Neuvostoliiton ulkomaanvelasta. Vuoden 1995 lopussa ulkomaisen velan arvioitiin kasvaneen noin 650 miljoonaan dollariin (eli noin 42 prosenttiin BKT:sta). Moldova on velkaa pääasiassa Venäjälle, Kansainväliselle valuuttarahastolle ja Maailmanpankille. Velanhoidon kustannusten suhteessa vientiin arvioidaan kasvaneen 13 prosenttiin edellisvuoden 2 prosentista. A - 5 0- K. ROMANIA 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Romanian talouden vuonna 1994 käynnistynyt selvä kasvu jatkui pitkälle vuoteen 1995 ennen kaikkea viennin ja, kotimaisen kulutuksen elpymisen ja investointien vauhditta mana. BKT:n reaalikasvu nousi noin 5 prosenttiin (verrattuna 3,9 prosenttiin vuonna 1994) maataloustuotannon tehostumisen ja teollisuustuotannon huomattavan elpymisen ansiosta (+14 prosenttia vuoden 1995 ensimmäisten 11 kuukauden aikana). Myös investointitoiminta elpyi nopeasti ja kasvoi vuoden 1995 ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana 6,3 prosenttia edellisen vuoden vastaavaan aikaan verrattuna. Erityisen rohkaisevaa on yksityisten investointien kasvu (+9,3 prosenttia samana aikana). Inflaatio hidastui vuoden 1994 vuotuisesta 62 prosentista 24,3 prosenttiin lokakuuhun 1995 mennessä. Vuoden 1995 budjettivaje oli 2,8 prosenttia BKT:sta. Työttömyys väheni vähitellen vuoden 1994 lopun noin 11 prosentista noin 9 prosenttiin lokakuussa 1995. Vuonna 1994 omaksuttua tiukkaa raha-, vero- ja tulopolitiikkaa lievennettiin hiukan vuoden 1995 toisella ja kolmannella neljänneksellä myönteisen inflaatiokehityksen ja luultavasti myös vuoden 1996 parlamenttivaalien takia. Arviot vuoden 1996 kehityksestä ovat seuraavat: BKT:n reaalikasvu on 4 prosenttia ja investointien lisäys 8,8 prosenttia; työttömyys kohoaa 11,2 prosenttiin; budjettivaje pienenee edelleen 2,2—2,4 prosenttiin BKT:sta; ja vuotuinen inflaatio laskee 20 prosenttiin. Rakenneuudistukset etenevät vaihtelevin tuloksin. Parlamentin viimein hyväksyttyä konkurssilain maaliskuussa 1995 hallitus voi nyt nopeuttaa tehottomien yritysten sulkemista ja asettamista selvitystilaan. Vuonna 1995 viranomaiset alkoivat toteuttaa laajaa yksityistämisohjelmaa laskemalla liikkeelle yksityistämistodistuksia. Nykyisen lainsäädän nön perusteella myydään noin 3900 valtion yritystä. Osakekauppaa helpottaa arvopaperi pörssin perustaminen 20 päivänä marraskuuta 1995. Lakiluonnos pankkien yksityistämi sestä on parhaillaan parlamentin käsittelyssä. A S , - /- £Z- 2. MAKSUTASE Taloudellisen toimeliaisuuden lisääntyminen johti vuonna 1995 tuonnin jyrkkään kasvuun ja tämä yhdessä viennin hieman vähäisemmän kasvun kanssa lisäsi vaihtotaseen vajetta. Syyskuussa 1995, vaihtotaseen vaje saavutti lähes miljardin Yhdysvaltain dollarin tason, kun se vuonna 1^94 oli ollut 430 miljoonaa dollaria. Viranomaiset ovat yhä enemmän huolissaan ulkoisen aseman heikkenemisestä ja suunnittelevat uusia ja tehokkaampia vienninedistämistoimia. Vuoden 1994 toisella puoliskolla vapautetun maataloustuotteiden viennin odotetaan jossakin määrin parantavan kauppatasetta. Suunniteltuja vienninedistämiskeinoja ovat korkotuki ja verohelpotukset. Romanian vienninedistämiskeskuksen on tarkoitus aloittaa toimintansa vuoden 1996 alusta. Romanian ja EU:n välinen assosiointisopimus tuli voimaan 1 päivänä helmikuuta 1995. Se helpottaa Romanian pääsyä EU: n markkinoille. Pääomataseen osalta suorien ulkomaisten investointien ja arvopaperisijoitusten määrä väheni 306 miljoonaan dollariin vuoden 1995 ensimmäisten kymmenen kuukauden aikana (verrattuna 341 miljoonaan vuonna 1994). Vuoden 1995 puolivälissä kumulatiiviset suorat ulkomaiset investoinnit olivat 1,4 miljardia dollaria. Valtion velanotto on edelleen pääasiallinen ulkoisen rahoituksen lähde. Valuuttarahasto hyväksyikin joulukuussa 1995 nykyisen valmiusluottojärjestelyn jatkamisen huhtikuuhun 1997 saakka ja päätti lisätä järjestelyn kautta käytettävissä olevien varojen määrää 188,5 miljoonan erityisnosto- oikeudella (mikä nostaa erityisnosto-oikeuden 320,5 miljoonaan eli noin 475 dollariin). Maailmanpankin FESAL-varoja (280 miljoonaa dollaria) saataneen käyttöön piakkoin. Noin 15 vuoden jälkeen Romania palasi kansainvälisille pääomamarkkinoille vuonna 1995 kahdella syndikoidulla lainalla Romanian keskuspankille. Lainojen määrät olivat 150 ja 110 miljoonaa dollaria. Keskuspankilla on valtuudet lainata korkeintaan miljardi dollaria vuonna 1996, ja kun luottokelpoisuus paranee, pankit ja yritykset voivat myös päästä kansainvälisille pääomamarkkinoille. Lokakuussa 1995 pankkijärjestelmän kokonaisvaluuttavaranto oli 2,5 miljardia dollaria, mikä vastaa kahden kuukauden tuontia. Keskuspankilla oli hieman yli 695 miljoonaa dollaria, mikä vastasi 0,6 kuukauden tuontia. Tällä hetkellä Romanialla on kelluva valuuttakurssijärjestelmä ja pankkienväliset valuutta markkinat, joita on kehitetty vuodesta 1994 lähtien. Vuonna 1995 maan valuutta leu joutui alttiiksi paineille, jotka heijastelivat maan vaihtotaseen heikkenemistä. Tämä johti lopulta keskuspankin ilmoittaman viitekurssin alenemiseen 10 prosentilla. Viitekurssin ja tarjoaman kurssin välinen ero kasvoi 20 prosenttiin yksityisten vaihtotoimistojen marraskuuhun 1995 mennessä, kun normaali vaihteluväli oli 3—5 prosenttia. Tämä on merkki valuuttamarkkinoiden hajautumisesta. 3. ULKOMAANVELKA Lokakuuhun 1995 mennessä ulkomaisen velan (keskipitkän ja pitkän) määrä oli vakiintunut 4,8 miljardin dollarin tasolle, eli 18,7 prosenttiin BKT:sta (18,9 prosenttia vuonna 1994). Ulkomaisen velan hoidon suhde BKT:seen kasvoi 13 prosenttiin (8,9 prosenttia vuonna 1994), ja sen odotetaan yhä kasvavan lähelle 22 prosenttia vuonna 1996. Tästä nopeasta noususta huolimatta velka ja velanhoidon osuus ovat suhteellisen alhaisia. A - 53 - L. VENÄJÄ 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Usean vuoden jyrkän laskusuhdanteen jälkeen tuotanto jatkoi laskuaan vuonna 1995, mutta ei enää yhtä jyrkästi (-4 prosenttia BKT:sta). Teollisuustuotannon määrä laski vain 3 prosenttia, kun lasku edellisvuonna oli ollut 24 prosenttia. Työttömyysaste nousi 8,2 prosenttiin vuoden lopussa, kun se vuonna 1994 oli 7 prosenttia. Hintojen nousu, joka oli saavuttanut hyperinflaation mitat vuosina 1992—1993, jatkui voimakkaana vuonna 1994 aina vuoden 1995 alkuun saakka; kuukausittainen hintojen nousuvauhti tammikuussa oli 18 prosenttia. Vuosi 1995 oli käännekohta makrotalouden tasapainottumisen kannalta. Maaliskuussa duuma hyväksyi vuoden 1995 budjetin, jonka alijäämätavoite oli 5,5 prosenttia BKT:sta (11 prosenttia vuonna 1994). Huhtikuussa Kansainvälisen valuuttarahaston johtokunta hyväksyi 12 kuukauden valmiusluottojärjeste lyn Venäjän kanssa. Sen ensimmäisenä tavoitteena on alentaa kuukausi-inflaatio 1 prosenttiin vuoden loppuun mennessä etupäässä tiukkaa rahapolitiikkaa harjoittamalla. Vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla rahan määrä lisääntyi 7 prosenttia kuukaudessa ja toisella vuosipuoliskolla 6 prosenttia. Budjettivaje oli 4 prosenttia BKT: sta ja pysyi 5,5 prosentin tavoitteessa. Tulot kasvoivat huolimatta verorästien lisääntymisestä ja menoja supistettiin noin 17 prosenttia vuonna 1994. Inflaatio kuitenkin aleni hitaasti ja saavutti joulukuussa 3,2 prosentin kuukausitason, joka on pienempi kuin alkuvuonna, mutta silti huomattavasti yli tavoitteen. Joulukuussa parlamentti hyväksyi vuoden 1996 budjetin, jossa ennakoidaan vajeeksi 3,85 prosenttia. Hallinnollisista vääristymistä vuoden 1995 alkupuolelle saakka kärsinyt ulkomaankauppa vapautettiin, ja tuontirajoituksia sovelletaan vain muutamissa tapauksissa. Yksityistäminen eteni vuonna 1995 edellisvuosia hitaammin sen jälkeen, kun yksityistämistodistuksiin perustunut suuri yksityistämisohjelma saatiin päätökseen vuoden 1994 loppuun mennessä. Ohjelman aikana yksityistettiin 112 000 yritystä. 2. MAKSUTASE Ruplan arvo laski merkittävästi dollariin nähden ensimmäisen neljänneksen aikana, mutta vakiintui kesäkuussa selvästi tasolle alle 5000 ruplaa dollarilta ja vahvistui reaalisesti loppuvuoden aikana. Tämä myönteinen kehitys oli valmiusluottojärjestelyn yhteydessä omaksutun tiukan rahapolitiikan ansiota, ja sitä edisti velkasitoumusmarkkinoiden korkea korkotaso ja merkittävä kovan valuutan sisäänvirtaus (mukaan lukien kansalaisten käteisenä säilyttämien dollareiden myynti). Tukahduttaakseen inflaatio-odotukset viranomaiset alkoivat heinäkuussa soveltaa valuuttaputkea, jonka vaihtelurajat olivat 4300 ruplaa/dollari ja 4900 ruplaa/dollari. Putki toimi hyvin vuoden loppuun saakka. Marraskuussa julkistettiin uudet vaihteluvälit vuoden 1996 ensimmäiselle puoliskolle (4550 ja 5150 ruplaa/dollari). Koska vientitulot lisääntyivät vuoden kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana 23 prosenttia dollarimääräisesti, vuoden 1995 kauppatase oli merkittävästi, arviolta 17,4 miljardia dollaria, ylijäämäinen (14 miljardia dollaria vuonna 1994). Tämä viittaa siihen, että rupla oli alunperin aliarvostettu ja tämä kompensoitui vain osittain vuoden 1995 A - 5 4- reaalisella arvonnousulla (+72 prosenttia vuoden lopussa). Vaihtotase, joka oli noin 6 miljardia dollaria (tai 1,5 prosenttia BKT:sta), pysyi ylijäämäisenä huolimatta negatii visesta palvelutaseesta. Pääomatasetta rasittivat suuret kuoletukset (noin 12 miljardia dollaria) ja se oli alijäämäinen huolimatta Kansainvälisen valuuttarahaston myöntämien varojen merkittäväs tä käytöstä (5,4 miljoonaa dollaria). Yksityisten lainojen maksujen lykkäykset ja Pariisin klubin uudelleenjärjestelyt tarjosivat poikkeuksellista helpotusta 24 miljardin dollarin arvosta. Valuuttavaranto parani huomattavasti. Vuoden lopussa nettovaluuttavaranto oli noin 8 miljardia dollaria, mikä vastasi 1,2 kuukauden tuontia (2,3 miljardia edellisvuon na). 3. ULKOMAANVELKA Uusien itsenäistyneiden maiden kanssa tehtyjen sopimusten mukaan Venäjä perii entisen Neuvostoliiton ulkomaiset saatavat ja velat. Venäjän velan määrä, johon sisältyy kertyneiden maksamattomien erien pääomistus, on taantuman yhteydessä yhä kasvavana taakkana maalle. Vuoden 1995 lopussa ulkomaanvelka, arviolta 130 miljardia dollaria, oli noin 33 prosenttia bruttokansantuotteesta. Suurin osa velasta on virallista kahdenvälistä velkaa (noin 80 miljardia dollaria), merkittävä osa on velkaa liikepankeille (noin 33 miljardia) ja vähemmän mutta kasvava määrä velkaa kansainvälisille rahoituslaitoksille. Suurin osa Venäjän velasta on perintöä entiseltä Neuvostoliitolta (noin 115 miljardia dollaria). Venäjän kyvyttömyys hoitaa velkojaan on johtanut useisiin Pariisin klubin neuvottelu kierroksiin vuoden 1992 jälkeen. Venäjä pääsi 3 päivänä kesäkuuta 1995 sopimukseen Pariisin klubin velkojiensa kanssa uudesta vuoden 1995 aikana erääntyvien lainojen uudelleenjärjestelystä. Velkojen hoitoon kului vuonna 1995 noin 17,6 miljardia dollaria (josta 5 miljardia oli korkoja), mikä on noin 22 prosenttia arvioidusta viennistä. Pariisin klubin velkojat sopivat myös aloittavansa keskustelut Venäjän velkojen laajemmasta uudelleenjärjestelystä heti, kun vuoden 1996 alussa päästään sopimukseen kolmivuotisesta laajennetusta rahoitusvälineestä (Extended Fund Facility, EFF). Tällä tavalla pyritään saamaan velanhoito kestävälle tasolle tulevina vuosina. Marraskuussa saatiin Lontoon klubin velkojien kanssa aikaan periaatesopimus yksityisen velan laajasta uudelleenjärjeste lystä. Tämän sopimuksen tarkkoja ehtoja sovitellaan parhaillaan noin 600 pankin kanssa, ja tavoitteena on solmia lopullinen sopimus kesäkuun 1996 loppuun mennessä. A - 5 5- M. SLOVAKIAN TASAVALTA 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Kasvettuaan 4,8 prosenttia vuonna 1994 Slovakian talous vahvistui edelleen vuonna 1995. BKT:n kasvu kiihtyi 7,4 prosenttiin tammi-syyskuussa, ja teollisuustuotanto kasvoi marraskuuhun mennessä 10,1 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Kotimainen kulutus on korvannut nettoviennin talouskasvun veturina. Työttömyys on laskussa ja väheni tammikuun 1995 15,2 prosentista 12,8 prosenttiin marraskuuhun mennessä. Voimakkaasta kasvusta huolimatta inflaatiovauhti on hidastunut ja oli vuoden 1995 lopussa 7,2 prosenttia (11,7 prosenttia vuoden 1994 lopussa). Slovakia on siten yksi harvoista siirtymätalouden maista, joiden inflaatioprosentti on alle kymmenen. Reaalipalkat nousivat vuonna 1995 noin 5 prosenttia, mutta tuottavuuden nousu kompensoi tämän suurelta osin. Inflaation hidastumista on tuettu tiukalla makrotalouspolitiikalla. Arvonlisä-ja tuloverosta saatujen, ennakoitua suurempien tulojen ansiosta julkistalouden vaje oli vuonna 1995 vain 8,3 miljardia kruunua, mikä on paljon vähemmän kuin odotettu 21 miljardia. Rahapoli tiikka oli vuonna 1995 tiukkaa ja lavean rahan määrä kasvoi ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana 7,9 prosenttia, vain vähän inflaatiota enemmän. Slovakian valtionpan kin (National Bank of Slovakia, NBS) tavoitteena vuodelle 1996 on lavean rahan lisääntyminen 13,2 prosentilla, mikä vastaa inflaation alenemista 6—7,5 prosenttiin ja BKT:n 5,8 prosentin reaalikasvua. Joulukuussa 1994 nimitetty uusi hallitus päätti kesäkuussa 1995 peruuttaa yksityistä- mistodistuksiin perustuvan yksityistämisohjelman. Valtionyritysten osakkeiden sijasta 3,5 miljoonalle vuonna 1994 yksityistämistodistuksia ostaneelle Slovakian kansalaiselle annettiin kansallisen omaisuusrahaston (National Property Fund) liikkeelle laskemia viiden vuoden korollisia joukkovelkakirjoja. Tavanomaisin menetelmin suoritettava yksityistämi nen (usein suora myynti johtajille ja työntekijöille) on saanut vauhtia vuoden 1995 puolivälin jälkeen, mutta sitä on arvosteltu avoimuuden puutteesta. A - 5 6- 2. MAKSUTASE Maksutase on parantunut selvästi sitten vuoden 1994 toisen neljänneksen. Vaihtotase heilahti vuoden 1993 0,6 miljardin dollarin alijäämästä (5,4 prosenttia BKT:sta) 0,7 miljardia ylijäämäiseksi (6 prosenttia BKT:sta) vuonna 1994. Vuoden 1995 ensimmäisten seitsemän kuukauden ylijäämä oli 0,4 miljardia dollaria. Kauppataseen kehitys vuoden lopulla viittaa kuitenkin siihen, että vaihtotaseen ylijäämä on voinut alkaa pienetä voimakkaan kotimaisen kysynnän takia. Myös pääomatase on parantunut, vaikkakin suorien ulkomaisten investointien määrä on pysynyt pienenä. Vuoden 1994 puolivälin jälkeen on nostettu noin 300 miljoonan dollarin arvosta virallista makrotaloudellista rahoitustukea (IMF, Maailmanpankin laina talouden elvyttämiseen ja Japan Exim Bank). Lisäksi Slovakian valtionpankki laski heinäkuussa 1994 liikkeelle 250 miljoonan dollarin obligaatiolainan Samurai-markkinoille, ja muutamat yritykset ja pankit ovat voineet lainata ulkomailta suhteellisen pitkillä maksuajoilla. Valtionpankin harjoittama tiukka pankkienvälisen maksuvalmiuden hoito yhdessä Slovakian kruunun vakauden kanssa on saanut aikaan jonkin verran lyhytaikaisen pääoman sisäänvirtausta. Tähän vaikuttivat myös vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla vallinneet odotukset Slovakian valuutan revalvoinnista Tsekin kruunun suhteen. Slovakian pääsyä kansainvälisille pääomamarkkinoille on edistänyt Standard & Poor'sin luokituksen nosto luokasta BB- luokkaan BB+ huhtikuussa 1995 sekä Moody'sin toukokuussa antama investointiluokitus (Baa3). Vaihto- ja pääomataseen myönteinen kehitys on merkittävästi kasvattanut varantoja. Virallinen valuuttavaranto (lukuunottamatta kullanvaihtosopimuksilla saatua) kasvoi vuoden 1993 lopun 416 miljoonasta dollarista 2,8 miljardiin dollariin lokakuuhun 1995 mennessä, mikä vastaa noin 3,5 kuukauden tuontia. Heinäkuussa 1993 suoritetun 10 prosentin devalvoinnin jälkeen kruunun arvo on pysynyt vakaana länsivaluutoista muodostuvan korin suhteen. Heinäkuussa 1994 korissa olevien valuuttojen määrää vähennettiin viidestä kahteen (Saksan markkaan ja Yhdysvaltain dollariin). Tammikuussa 1996 vaihteluväliä keskuskurssiin nähden nostettiin +1,5 prosentista +3 prosenttiin. Maksutaseen vahvistumisesta huolimatta Slovakian hallitus aikoo pitää maaliskuussa 1994 käyttöön otetun tuontilisämaksun voimassa vuoden 1996 loppuun saakka. Slovakian kruunu on lokakuusta 1995 lähtien ollut täysin vaihdettava valuutta vaihtotaseen osalta ja kahdenvälinen clearing-järjestelmä Tsekin kanssa on purettu. Hallitus suunnittelee myös pääoman liikkumisen osittaista vapauttamista. Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) valmiusluottojärjestelyyn (Stand-By Arrangement, SBA) liittyvää tarkastelua, joka oli määrä julkistaa helmikuussa 1995, ei saatu valmiiksi. Hallitus ilmoitti kuitenkin huhtikuussa 1995, että maksutaseen ja varantojen myönteisen kehityksen ansiosta se ei aio käyttää enää enempää tätä valuuttarahaston rahoitusvälinettä. 3. ULKOMAANVELKA Slovakia peri entiseltä Tsekkoslovakialta suhteellisen vähän ulkomaista velkaa. Vaikka velka ja velanhoito ovat lisääntyneet itsenäistymisen jälkeen, ovat ne vielä kohtuullisella tasolla. Ulkomaisen velan suhde BKT:seen on kasvanut vuoden 1992 lopun 25,7 A - 5 7- prosentista 33,7 prosenttiin heinäkuuhun 1995 mennessä. Velanhoito prosentteina viennistä on kasvanut 3,3 prosentista vuonna 1992 arviolta 9,5 prosenttiin vuonna 1995. - 5 8- N. KAUKASIAN TASAVALLAT 1. YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Vuosien 1990—93 jyrkän laskun (75 prosenttia) jälkeen Armenian BKT kasvoi vuonna 1994 (+5,4 prosenttia). Tämän myönteisen suuntauksen odotetaan jatkuneen vuonna 1995 ja kasvuksi arvioidaan 5 prosenttia. Tämä johtuu pääasiassa teollisuuden parantuneesta tuotantosuorituksesta, joka kasvoi 10 prosenttia vuonna 1994 ja 13 prosenttia vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla. Tiukalla rahapolitiikalla onnistuttiin pysäyttämään hyperinflaatio vuoden 1994 toisella puoliskolla. Vuoden 1995 inflaatioksi arvioidaan 30 prosenttia, joka on huomattavasti vähemmän kuin vuoden 1994 1900 prosenttia. Syynä olivat rahapolitiikan kiristäminen edelleen ja maataloustuotteiden tuotannon lisääntyminen. Viimeisten kahden vuoden aikana Armenia on lopettanut erittäin nopean budjettikasvun politiikan, jota leimasivat valtavat, keskuspankin luotolla rahoitetut vajeet, ja siirtynyt politiikkaan, johon kuuluu huomattavasti pienemmät vajeet, jotka rahoitetaan pääasiassa ulkoisista lähteistä. Lisärahoituksen jälkeisen budjettivajeen arvioidaan pienentyneen 10 prosenttiin BKT:sta vuonna 1995 (16 prosenttia vuonna 1994 ja noin 50 prosenttia vuonna 1993). Rakenne uudistuksen alueella on tapahtunut merkittävää edistymistä hintojen vapauttamisessa, yritysten rationalisoinnissa ja pienten yritysten yksityistämisessä. Azerbaidzanissa BKT: n pieneneminen (joka oli 20 prosentin luokkaa vuosina 1992—94) jatkui hieman hitaampana (15 prosenttia) vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla, mutta tilastoissa ei oteta huomioon kasvavaa epävirallista sektoria, joka on merkittävä varsinkin kaupan ja palvelujen alalla. Rahan arvon vakaus asetettiin etusijalle rahapolitiikassa, ja keskimääräinen kuukausi-inflaatio putosikin 1,5 prosenttiin huhti-lokakuussa 1995, kun vuosi-inflaatio vuonna 1994 oli 1700 prosenttia. Tämän mahdollisti vuonna 1995 aloitettu budjetin vakauttaminen. Vähentämällä menoja saatiin budjettivaje supistumaan 8 prosenttiin BKT:sta (11 prosenttia vuonna 1994). Pääosa tästä vajeesta rahoitettiin ulkoisilla varoilla, jotka liittyivät läntisten yhtiöiden kanssa solmittuun öljysopimukseen. Rakenneuudistusten saralla on edetty hintojen ja kaupan vapauttamisessa, mutta yritysten rationalisoinnissa ja yksityistämisessä on vielä paljon tehtävää. Georgian tuotanto laski jyrkästi (70 prosenttia) vuosina 1990—94, ja erityisesti energiapulan aiheuttamat vakavat vaikeudet jatkuivat vuonna 1995. Merkkejä elpymisestä oli kuitenkin havaittavissa vuonna 1995 pääasiassa maataloustuotannon kasvettua perus- tuotantopanosten puutteesta ja omistusoikeuksien heikkoudesta huolimatta. Virallinen työttömyysaste pysyi melko alhaisena (noin 4 prosentissa) vuonna 1995, mutta jokin aika sitten tehdyn epävirallisen kyselyn mukaan työttömyysaste on yli 11 prosenttia. Tiukan rahapolitiikan avulla on onnistuttu pysäyttämään hyperinflaatio (vuoden 1995 ensimmäis ten kahdeksan kuukauden keskimääräinen inflaatiot oli 2,5 prosenttia, kun se vuoden 1994 ensimmäisten yhdeksän kuukauden aikana oli 66 prosenttia) ja vakiinnuttamaan kupongin vaihtokurssi. Lokakuussa 1995 kuponki korvattiin uudella valuutalla, larilla. Budjettivaje lisärahoituksen jälkeen aleni 7 prosenttiin pääasiassa menojen huomattavien leikkausten ja ulkoisen ruoka-avun rahaksi muuttamisen ansiosta. Tulonmuodostus on kuitenkin edelleen heikkoa. Useita rakenneuudistuksia on toteutettu (hintojen vapauttaminen, valtion lisäponnistuksia tilausjärjestelmän poistaminen, yksityistämisohjelma). Merkittäviä A - 5 9- kuitenkin tarvitaan yksityistämisen, maauudistuksen ja markkinatalouden vaatiman lainsäädännön kehittämisen aloilla. 2. MAKSUTASE Heijastaen virallisiin siirtoihin liittyvää tuonnin lisäystä Armenian vaihtotase ennen siirtoja heikkeni dollarimääräisesti vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla. Prosentteina BKT: sta ilmaistuna vaje kuitenkin pieneni 25 prosenttiin vuoden 1994 35 prosentista. Kansainväli sen valuuttarahaston rahoituksen ja Maailmanpankin lainojen käytön ansiosta varannot kasvoivat vuonna 1995 ja olivat marraskuussa noin 100 miljoonaa dollaria (mikä vastaa 2 kuukauden tuontia). Ensimmäisen vuosipuoliskon aikana dramin kurssi suhteessa dollariin pysyi vakaana, ja reaalinen efektiivinen vaihtokurssi nousi noin 4 prosenttia heijastaen paremminkin arvon alenemista entisen Neuvostoliiton valuuttoihin nähden kuin arvonnousua muihin valuuttoihin nähden. Azerbaidzanin vaihtotaseen viimeaikainen vaje johtuu suurelta osin ulkomaankaupan vaihtosuhteen jyrkästä huononemisesta (IVY-maista tapahtuvan tuonnin hintojen noususta maailmanmarkkinatasolle ja kasvaneista kuljetuskustannuksista, jotka johtuvat naapuri maan Tshetshenian sotatilasta). Prosentteina BKT:sta ilmaistuina maan kauppa-ja vaihto taseet heikkenivät vuonna 1994 7 ja 8,5 prosentista 12,5 ja 16,9 prosenttiin vuonna 1995. Vuonna 1995 maan pääomataseeseen tuli merkittäviä eriä ruuan ja lääkkeiden tuontiin tarkoitetun EU:n lainan käytöstä sekä hallituksen ja kansainvälisten öljy-yhtiöiden konsortion allekirjoittaman, yhteistä öljyntuotantoa koskevan sopimuksen kautta. Nämä pääomavirrat yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston rahoituksen kanssa vahvistivat valuuttavarantoa, joka saavutti kesäkuun 1995 loppuun mennessä noin 140 miljoonan dollarin tason, mikä vastaa 2 kuukauden tuontia. Varannon odotettiin kasvavan vielä ennen vuoden loppua. Alkuvuodesta 1995 tehty luottopolitiikan tiukennus ja siihen liittynyt korkojen nousu positiiviselle reaalitasolle piti manatin kurssin vakaana suhteessa dollariin, kun valuutta vuonna 1994 oli devalvoitunut yli 90 prosenttia. Pääasiassa kaasunkulutuksen jyrkän vähenemisen takia Georgian kauppavajeen arvioidaan pienentyneen 28 prosenttia vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla. Vaihtotase ennen siirtoja noudattaa samanlaista kaavaa kuin kauppatase. Vuoden 1995 vajeeksi ennustetaan 410 miljoonaa dollaria eli noin 16 prosenttia BKT: sta (vastaavat luvut vuonna 1994 olivat 450 miljoonaa dollaria ja 35 prosenttia). Viralliset siirrot ovat olleet merkittävä tapa rahoittaa vaihtotaseen vajetta viime vuosina. Valtion pääoman tuonnin ja viennin hallitsema pääomatase on ollut miinuksella vuodesta 1994 lähtien huomattavien maksujen erääntymisen takia. Tästä aiheutunut yleisen maksutaseen vaje rahoitettiin pääasiassa rästimaksujen kerääntymisellä, mikä heijasteli virallisten varantojen olevan lähes lopussa. Nämä varannot kuitenkin kasvoivat voimakkaasti vuonna 1995 ja olivat marraskuun loppuun mennessä 165 miljoonaa dollaria, mikä vastasi 3 kuukauden tuontia. Kasvu johtui osittain Kansainvälisen valuuttarahaston lainojen suunnitelmanmukaisista nostoista mutta myös uuden valuutan, larin, menestyksellisestä käyttöönotosta. Vuonna 1995 valuuttakurs sien kehitykseen ovat suuresti vaikuttaneet keskuspankin interventiot, jotka ovat lainanoton paisumisen vaikutuksia. Tämän ansiosta valuutan vaimentaneet valtion virallinen vaihtokurssi oli melko vakaa ja reaalinen efektiivinen vaihtokurssi nousi merkittävästi. A - 6 0- 3. ULKOMAANVELKA Nämä kolme valtiota sopivat nollaratkaisusta Venäjän federaation kanssa ja aloittivat siten itsenäisyytensä vähäisin ulkoisin velvoittein. Sen jälkeen tilanne on heikentynyt jyrkästi. Armenia ja Georgia ovat jäljessä maksuaikataulustaan, ja Azerbaidzan on jo sopinut velkojen uudelleenjärjestelystä. , Armenian velka ulkomaille kasvoi nopeasti ja saavutti kesäkuun 1995 lopulla 310 miljoonan dollarin tason (noin 25 prosenttia BKT:sta). Vuoden loppuun mennessä velan määrän arvioidaan kasvaneen 350 miljoonaan dollariin, ja suunnitelmanmukainen velanhoito voi ylittää 20 prosenttia tavaroiden ja palvelujen viennistä. Azerbaidzanin velka oli kasvanut vuoden 1994 loppuun mennessä 230 miljoonaan dollariin, ja sen arvioitiin voivan kasvaa 277 miljoonaan (noin 15 prosenttiin BKT:sta) vuonna 1995. Vuonna 1995 maa ei kyennyt maksamaan erääntyviä velkoja, mutta velkojat, Venäjä, Turkmenistan ja Turkki, suostuivat uudelleenjärjestelyyn. Maan kaikki velat ovat nyt lyhyitä tai keskipitkiä, ja ne on maksettava vuosina 1996—99. Georgian velka oli vuoden 1994 lopussa lähes miljardi dollaria (80 prosenttia BKT:sta). Suurin osa tästä velasta, joka on pääasiassa otettu tuonnin rahoittamiseksi, on nyt maksuaikataulusta jäljessä. Vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla maksuun tulevien velkojen määräksi arvioitiin noin 119 miljoonaa dollaria (yli 50 prosenttia tavaroiden ja palvelujen viennistä). Tämän hyvin raskaan velkataakan edessä Georgian viranomaiset ovat pyytäneet velkojilta rahoitustukea, jotta ulkomaan velka saatettaisiin maan hyvin rajallisen velanhoitokyvyn tasolle. A - 6 1- O. UKRAINA L YLEINEN TALOUDELLINEN TILANNE Tuotanto supistui jyrkästi vuosina 1990—94, mutta vuonna 1995 BKT:n pieneneminen hidastui merkittävästi (keskimääräinen muutos oli -13 prosenttia, kun se vuonna 1994 oli - 23 prosenttia). Teollisuustuotannon arvioidaan supistuneen viime vuonna noin 20 prosenttia, kun vastaava luku oli 36 prosenttia vuonna 1994. Virallinen työttömyysaste on 0,4 prosenttia, mikä ei vastaa pitkään kestänyttä tuotannon supistumista. Kansain välinen työjärjestö ILO arvioi piilotyöttömyyden nousseen jopa 20 prosenttiin. Vuoden 1995 ensimmäisellä puoliskolla Ukrainan hallitus jatkoi vakauttamispolitiikkaansa ensin Kansainvälisen valuuttarahaston vuoden 1994 järjestelmämuutosluoton (Systemic Transformation Facility, STF) ja sitten IMF:n vuoden 1995 huhtikuun valmiusluottojärjes telyn (Stand-By Arrangement, SBA) avulla. Melko tiukan raha-ja luottopolitiikan ansiosta kuukausi-inflaatio hidastui nopeasti 5 prosenttiin vuoden puoliväliin mennessä. Politiikan löystyminen kesällä esti kuitenkin inflaation pienenemisen toisella vuosipuoliskolla tavoitteeseen, joka oli 1—2 prosenttia. Keskimäärin inflaatio aleni vuoden 1994 401 prosentista 180 prosenttiin vuonna 1995. Budjettivaje pieneni alle puoleen ja oli 4,1 prosenttia BKT:sta (8,6 prosenttia vuonna 1994). Tavoitteena ollutta 3,3 prosenttia BKT:sta ei kuitenkaan saavutettu pääasiassa siksi, että hallitus päätti pidentää budjettitakuita Ukrainan kaasuntuonnille Venäjältä yli sovitun takarajan, joka oli syyskuu 1995. Tämä oli pääasiallinen syy sille, että IMF päätti joulukuussa lykätä valmiusluottojärjestelyn kolmannen neljänneksen tarkastelua siksi kunnes ohjelma palaa oikeaan uomaansa. Mutta julkisten menojen ylitykset johtuivat myös ja hiilikaivosalan valtion tukiaisista. työntekijöille myönnetyistä suurista palkankorotuksista Syksyn 1994 ja kevään 1995 välisenä aikana saatiin aikaan monia merkittäviä uudistuksia erityisesti hintojen ja valuuttamarkkinoiden vapauttamisen alalla, ja hallituksen maatalous- hankinnat vähenivät huomattavasti. Sitten uudistusvauhti kuitenkin hidastui merkittävästi, ja joillakin aloilla otettiin jopa takapakkia. Erityisen epätyydyttävää oli yksityistämisen edistyminen eikä ulkomaankauppapolitiikkaa onnistuttu vapauttamaan riittävästi, mikä haittasi yhä varsinkin maataloustuotteiden vientiä. 2. MAKSUTASE Ukrainan maksutasetilanne pysyi vuonna 1995 tiukkana. Vaihtotaseen vaje vakiintui 1,4 miljardiin dollariin (noin 4,5 prosenttia BKT:sta). Hyödykekaupan vaje pysyi suunnilleen muuttumattomana 2,1 miljardissa dollarissa. Kaupan volyymien aikaisempi supistuminen (15 prosentin luokkaa vuonna 1994) kuitenkin pysähtyi. Kokonaisvienti lisääntyi hieman (3 prosenttia), mutta vienti länteen kasvoi reippaasti (15 prosenttia). Tuonti länsimaista kasvoi myös voimakkaasti (noin 10 prosenttia), mutta kokonaistuonti supistui hieman energiantuonnin voimakkaan vähenemisen takia. Kansainvälisen valuuttarahaston tukeman ohjelman osalta Ukrainan viranomaiset lupasivat, että Venäjälle ja Turkmenistanille olevia maksamattomia velkoja ei enää - 6 2- keräänny enempää. Tämä vakuutus oli myös pohjana sille, että Venäjä suostui maaliskuussa 1995 Ukrainan kaasuntoimituksiin liittyvien maksamattomien velkojen lämmityskauden alettua uudelleenjärjestelyyn. Vuoden 1995 aikana ja varsinkin maksamattomia ulkoisia velkoja alkoi kuitenkin taas kerääntyä (enimmäkseen Venäjälle). Tällä oli tärkeä merkitys päätökselle lykätä valmiusluottojärjestelyä. Vuoden 1995 lopussa maksamattomia velkoja ulkomaille oli 236 miljoonan dollarin arvosta. Ulkoinen rahoitus oli vuonna 1995 hieman odotettua vähäisempää pääasiassa Kansain välisen valuuttarahaston ohjelman toteutusvaikeuksien takia. Bruttovaluuttavarantoa kertyi kuitenkin yhden kuukauden tuontia vastaava määrä. 3. ULKOMAANVELKA Vuoden 1995 aikana Ukrainan ulkomaisen velan määrä kasvoi vuoden 1993 7,1 miljardista dollarista 8,1 miljardiin. Ilmaistuna prosentteina BKT:sta tämä merkitsee laskua 29 prosentista 24 prosenttiin. Ulkoisen velan hoidon suhde tavaroiden ja palvelujen vientiin laski 12 prosentista 10 prosenttiin. Ukraina neuvottelee parhaillaan Venäjän kanssa mahdollisuudesta järjestellä uudelleen viimeaikoina kerääntyneitä kaasutoimituksiin liittyviä maksamattomia velkoja. A TILASTOLIITE TAULUKOT SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET LIITE: KERTOMUKSESSA KÄYTETTYJEN LUKUJEN MÄÄRITELMÄ l 18 24 6 TAULUKKO 1 HYVÄKSYTTYJEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN TAKAUKSET PÄÄOMANA (miljoonaa ecua) Rahoitusjärjestelyt Hyväksytyt enim mäismäärät Kokonaismäärä pääomana 30. 06. 95 Kokonaismäärä pääomana 31. 12. 95 Nostamatta 31. 12. 95 JÄSENVALTIOT A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Muut 3. Euratom 4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön uusi rahoitusväline - maanjäristykset 5. EIP Välimeri Espanja, Kreikka, Portugali JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 2200 8000 KOLMANNET MAAT A. Rahoitusapu 1. Unkari 2. Tsekin tasavalta 3. Slovakian tasavalta 4 Bulgaria 5. Romania 6. Algeria 7. Israel 8. Baltian maat 9. Moldova 10. Ukraina 11 Valko-Venäjä 12 Ent. Neuvostoliitto B. Muut 13. EIP Välimeri 14. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa I 15. EIP Keski-ja Itä-Eurooppa II 16. EIP Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat 17. EIP Etelä-Afrikka 14000 4000 6830 1500 26330 1050 250 255 400 580 600 160 220 45 285 75 1250 6362 1700 3000 750 300 1000 4071 741 1289 439 7540 440 250 125 360 455 400 160 110 25 702 1756 658 24 107 1000 4045 720 1113 385 7263 440 250 125 360 510 500 160 135 45 85 30 347 1782 837 96 149 1200 4000 0 0 0 5200 260 0 130 40 70 100 0 85 0 200 45 18 3647 844 2905 601 300 KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 17282 5572 5851 9245 KAIKKI YHTEENSÄ 43612 13111 13114 14445 TTTakaisinrnaksua ei ole suunniteltu 2) 31 12. 1995 mennessä toista ja kolmatta erää ei ole maksettu, koska Italian viranomaiset eivät ole sitä pyytäneet LIITE TAULUKKOON 1 EIP:N RAHOITUSJÄRJESTELYJEN TILANNE 31. 12. 1995 ahoitusjärjestelyt Hyväksytyt lainat Avatut luotot - peruutukset Alkuperäinen nostettu määrä Kokonaismäärä 31. 12. 95 EIP Välimeri Espanja, Kreikka, Portugali EIP Välimeri kolmannet maat Keski- ja Itä-Eurooppa I Keski-ja Itä-Eurooppa II Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaat Etelä-Afrikka 1500 6362 1700 3000 750 300 1465 4972 1647 1894 607 45 1576 2715 856 96 149 385 1782 837 96 149 Huomautus. Alkuperäiset nostetut määrät ylittävät joskus hyväksytyt lainamäärät sopimusten allekirjoittamisen ja 30 päivän kesäkuuta 1995 välisenä aikana tapahtuneiden ecun kurssin vaihteluiden vuoksi. 2. TAULUKKO 2 VUOSITTAISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMMAISRISKIT (arvio miljoonaa ecua perustuen 30 palvaan kesäkuuta 1006 manntas* noatettulhln eriin) 199S 1007 1006 1000 2000 2001 2002 2003 YHTEENSÄ JÄSENVALTIOT PÄÄOMA A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Rakenteelliset lainat 3. Euratom 4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön uusi rahoitusväline - maanjäristykset 5. EIP Välimeri ent pöytäkirjat Espanja, Kreikka, Portugali 500 1006 500 500 153 306 444 547 57 45 VÄLISUMMA PÄÄOMA 1533 1063 1747 2630 02 95 255 48 215 48 215 KOROT A. Maksutase 1 Kreikka 2. Italia B Rakenteelliset lainat 3. Euratom 4. Yhteisön uusi rahoitusväline ja yhteisön uusi rahoitusväline - maanjäristykset 5. EIP Välimeri ent pöytäkirjat Espanja, Kreikka, Portugali VAUSUMMA KOROT JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ KOLMANNET MAAT PAAOMA A. Rahoitusapu 6 Unkari 7. Tsekin tasavalta 8 Slovakian tasavalta 9. Bulgaria 10. Romania 11. Israel 12 Algeria 13. Ent Neuvostoliitto 14. Baltian maat 15. Moldova 16. Ukraina 17. Valko-Venäjä B. Takuut 18. EIP Välimeri 19. EIP Keski- ja Itä-Eurooppa I ja II 20. EIP Lat Am. ja Aasian kehitysmaat VÄLISUMMA PÄÄOMA KOROT A. Rahoitusapu 6. Unkari 7 Tsekin tasavalta 8 Slovakian tasavalta 0 Bulgaria 10. Romania 11. Israel 12 Algeria 13. Ent. Neuvostoliitto 14. Baltian maat 15. Moldova 16. Ukraina 17. Valko-Venäjä B. Takuut 18. EIP Välimeri 19. EIP Keski- ja Itä Eurooppa I ja II 20. EIP Lat Am. ja Aasian kehitysmaat VÄLISUMMA KOROT 260 134 30 26 25 13 36 51 16 50 14 14 5 9 3 123 63 6 100 123 62 150 185 110 5 153 87 18 17 6 142 87 18 25 9 17 6 134 87 19 9 17 6 133 80 6 157 63 16 162 83 16 80 127 63 140 160 250 143 141 44 12 1161 25 114 61 103 57 1000 4045 720 1100 362 190 1005 I 113 216 440 250 125 360 510 160 500 347 135 32 51 18 1155 560 105 252 4749 54 «2 32 115 210 32 210 21 73 32 63 1 672 385 41 2004 2 5 2 40 29 4 KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 695 660 KAIKKI YHTEENSÄ 3149 3049 3238 (loista Itä-Eurooppa) ,'iolsta muut kolmannet maat) 751 330 837 749 871 307 394 300 378 281 261 409 254 316 151 1P4 3876 2876 P> 2> VUOSITTAISET TEOREETTISET YHTEISÖN TALOUSARVIOTA RASITTAVAT ENIMM/ (Arvio miljoonaa ecua perustuen komission nostamiin, päättämiin ia ehdottamiin e USRISKIT riin) TAULUKKO 3 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 rHTEENsi JÄSENVALTIOT PAAOMA A. Maksutase 1. Kreikka 2. Italia B. Rakenteelliset lainat 3. Euratom ja yhteisön uusi rahoitusväline 4. EIP Espanja. Kreikka^ Portugali 500 500 459 73 500 1006 185 57 991 72 2539 55 45 58 50 Valisumma pääoma 1532 1063 1748 108 2639 2000 2000 23 21 1000 8045 1820 362 2023 2021 11227 71 21 92 KOROT A Maksutase 1 Kreikka 2. Italia B. Rakenteelliset lainat 3. Euratom ia yhteisön uusi rahoitusväline 4. EIP Espanja, Kreikka. Portugali Valisumma korot 95 425 152 33 705 48 553 111 27 738 48 638 30 20 553 553 340 340 170 15 15 11 11 7 7 2 5 2 3 190 3571 329 123 735 583 575 354 347 175 4212 JÄSENVALTIOT YHTEENSÄ 2237 1801 2483 691 3215 447 2370 2196 15439 KOLMANNET MAAT PÄÄOMA A Rahoitusapu 5 Unkari 6. Tsekin tasavalta 7. Slovakian tasavalta 8 Bulgaria 9 Romania 10. Israel 11. Algeria 12. Ent. Neuvostoliitto 13 Baltian maat 14 Moldova 15. Ukraina 16 Valko-Venaia 17. Euratom Keski- ia Ita-Eurooppa B. Takuut 18. EIP Valimen 19 EIP Keski- ja Ita-Eurooppa I ia II 20 EIP Lat Am. ja Aasian kehitysmaat 21. EIP Etelä-Afrikka Valisumma pââoma KOROT A. Rahoitusapu 5. Unkari 6. Tsekin tasavalta 7. Slovakian tasavalta 8. Bulgaria 9. Romania 10. Israel 11. Algeria 12. Ent. Neuvostoliitto 13. Baltian maat 14. Moldova 15. Ukraina 16. Valko-Venaja 17. Euratom Keski- ja Itä-Eurooppa B. Takuut 18. EIP Välimeri 19. EIP Keski- ja Ita-Eurooppa I ia II 20. EIP Lat Am ja Aasian kehitysmaat 21. EIP Etela-Afrikka Valisumma korot 100 123 62 150 185 260 204 80 127 63 140 160 250 161 134 30 141 44 12 157 63 16 628 1178 856 57 25 20 40 55 16 55 14 18 5 19 5 10 168 112 15 2 635 44 25 26 44 58 16 60 7 22 6 29 8 30 262 219 33 9 897 36 12 20 30 58 35 22 6 29 8 50 374 337 52 18 190 80 55 70 260 80 70 700 250 125 440 580 160 600 365 220 38 111 28 80 2347 1733 309 83 150 100 100 9 17 6 13 420 371 65 19 25 12 37 11 27 459 399 69 25 85 12 57 11 40 473 393 69 25 1140 1219 1675 8169 26 13 15 13 35 11 6 29 8 94 436 361 56 28 26 13 8 13 20 11 5 27 7 91 408 324 50 26 26 8 7 10 11 3 23 6 87 376 287 45 23 267 62 118 175 263 32 285 21 139 43 211 55 520 2927 2437 374 155 110 5 327 269 48 11 850 26 13 15 21 35 22 6 29 8 88 456 395 61 29 236 164 30 3 623 26 14 15 40 35 22 6 29 8 1 70 447 402 62 20 1086 1194 1203 1129 1028 912 8083 KOLMANNET MAAT YHTEENSÄ 1263 2075 1942 1817 2053 2269 2247 2587 16252 KAIKKI YHTEENSÄ 3500 3876 4425 2508 5267 2716 4617 4783 31691 (josta Itä-Eurooppa) (josta muut kolmannet maat) 873 390 1132 943 1290 652 984 833 1086 967 1060 1209 1090 1157 1466 1121 8980 7272 fr MMitlfcl IlKMfcMHOfH Maa Akjwta BKTn reaalkasvuproaanfti 0(yiv ja kaasun (kotkaa vain Algeriaa. ) Inflaatioprosentti Oouhjkuufaulukuu) Vaihtokurssi (dinaari/USD) (jakson loppu) Nimennen «faktiivinen vaihtokurssi (muutosQ4Q4 (-=arvon aleneminen Reaalinen efeMHvtnen vaihtokurssi (muutosCHKM C—arvon aleneminen) 1993 1994 1995 VHmelsIn tieto tai arvio (E) 5,3 1,5 •223. (E) 52,2 -21,7 -34,5 -2,0 -0. 6 16,1 24,0 -7. 9 12,8 1,1 •2. 5 34,9 42. 9 -78,6 -40,4 Julkistalouden yMnan tasa (prosenttia BKT:«ta) -8,7 -4,4 -2,8 Maksutase Tavaroiden Ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain doBerla) Vaihtotase (prosenttia BKTsta) Suoden ulkomaisten Investointien nettosfsaanvtrtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljardia dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 11. 0 1. 6 0,0 1. 5 1. 9 9. 5 -6,9 0,0 2,6 2,9 10,5 -5,7 100,0 1,9 (marrask) 2,0 (marrask. ) Ulkomaanvelka Ukomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppui kesHpttkä ja pitkä (> 1 vuosi) lyhyt (< 1 vuosi) Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko Ukomaenveka/BKT (%) UlkomaanvelkaAavarolden ja palvelujen vienti (%) Vetanhofto/tavanoiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta. ml|oonaa dollaria) Velan huojentamlssoplmukset ja uudeHeenjériestelyt (mi|ardia dollaria) MF:n järjestelyt TyyppiAi:o (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä 25. 7 29,6 33,8 (E) 25,0 0,7 9,1 7,2 1,9 51,8 206,8 82,2 el ole ei ole 28. 9 0,7 4,6 (3) 3,2 1. 4 67,7 252,0 48,7 (3) el ole 4,5 ei saatavilla ei saatavilla 3,8 (3) 2,2 (3) 1,6 (3) 78. 5 264,4 49,1 el ole 4,8 (E) (E) et ole SBA SBA (5794-5/95) (5/94-5/95) aikataulussa EFF (5«5 - 5/98) aikataulussa MarkklnoHa havaitun luottokelpoisuuden osoKUnwt Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) el luokiteltu ei luokiteltu ei luokiteltu S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) ei luokiteltu ei luokiteltu ei luokiteltu Euromoney Järjestysnumero (1) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (1) (maiden lukumäärä) Rlskiluokitus (2) maaHsk. syysk. maaHsk syysk. maalisk. syysk. 68 79 92 96 102 107 (169)(170) (167X167) (187X181) maaHsk syysk maalisk. syysk. maalisk syysk. 62 69 75 78 89 91 (127X133) (135X135) (135X135) 28,2 27,1 2<5,3 24,6 23. 5 22,8 (1 ) Mitä suurempi järjestysnumero on. sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (2) Maat luokitellaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta Tietty maa voi parantaa nskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee (3) Uudelleenjärjestelyjen jälkeen 6 «taarlskHndlkaattortt Maa Vako-Vanaja BKT:n raaaHtasvuprosantti TeoNsuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste (Jakson loppu) Inflaatioprosentti Qoulukuufoulukuu) Vaihtokurssi (rupla/USD) (keskiaivo) 1993 1994 1995 Vamersln tieto tai arvio (E) -7,0 -10. 0 (E) (E) etsaalavMa 290 11500 (E) -11. 6 -10,0 1,5 1990 932 -20,0 -35,0 2,0 2220 2202 NlmaBnan etektHvlnen vaihtokurssi (muu*3$Q4/Q4 (-tarvon aleneminen) stsaalavtfa eisaatavila alsaatevtti Reaabtan «fektllvihen vaihtokurssi ( b w u t o r i H Q* (-«arvon aleneminen) •I saatavlla ai saatavlla eisaatavila JuMstaJoudan yMnan tasa (prosenttia BKT:sta) -8. 3 -1,7 -3,2 Maksutasa Hyödykkeiden vienti (miljoonaa Yhdysvataln dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKT:sta) Suorien ulkomaisien Investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 2941 -8,7 18 75,0 0,3 3138 -11. 4 10 108,0 0,3 3135 -4,1 20 (E) (E) (E) 426. 0 (E) 1. 5 Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaindefbtvino valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) lyhyt (< 1 vuosi) 964 1. 500 2. 085 (E) ai saatavlla el saatavina el saatavilta el saatavlla ei saatavilla el saataville Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (mlljoonea dollaria) 14,7 197,0 pääoma korko Ukomaanvdta/BKT (%) Ulkoniaanvelca/iyOdykkeiden vienti (%) Vetanr*>«Otrhyodykkelden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) eisaatavilt Velan uudetktertjärjestelyscpimus ei saatavlle el saatavilla ei saatavilla el saatavilla 25. 0 33,0 0,5 20,0 48,0 5,7 493 230,0 178,0 61. 0 22,0 66,0 7,8 460 (E) (E) (E) (E) (E) (E) Venäjän kanssa Venäjän kanssa erääntyneistä erääntyneistä kaasumaksuista kaasumaksuista IMF:n järjestetyt TyyppiAvo (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä Luottokalporsuudan osottttmet STF (6/93-8/94) STF (1/95) SBA (7/95-6/95) jäljessä ks. alaviite )M«ssa ks. alaviite (3) (4) (3) Mood/s: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) el luokiteltu eiluokiteRu el luokiteltu S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) et luokiteltu ei luokiteltu el luokiteltu Euromoney Järjestysnumero (1) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (1 ) (maiden lukumäärä) RisMluokttus (2) maaisk. syysk, maaisk. syysk. maaisk. syysk. 148 139 145 138 (169)(170) (167) (167) 135 134 (187X181) maaHsk. syysk. maalisk syysk maalisk syysk. 100 109 109 (127X133) (135X135) 15. 5 15. 7 112 112 (135X135) 15,2 15,5 (1) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus (2) Maat luokitellaan asteikolla 0-100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa risMluolotustaan, mutta pudota sl» järjestyksessä, jos kalkkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen kjokjlus paranee (3) IMF n vuoden 1993 STF-ohjelma jäi jälkeen aikataulusta alkuvuonna 1994. IMF oli kuitenkin suopea hallituksen syksyllä 1994 hyväksymälle ohjelmalle, jota tuettiin toisella STF-erälä tammikuun 1995 lopi*e (4) Ohjelman ensimmäistä neljännesvuosikatsausta, joka oli määrä antaa joulukuussa 1995, el saatu valmiiksi. P, fc MaajtakMndkaattortt Maa Bulgaria BKT:n reaalkasvuproaertti Taoltuustuotanto (muutosproaentti) Tyottomyysasta Oakaon loppu) Inflaatioprosentti Vaihtokurssi (levAJSO) (jakson loppu) (jakson loppu) Ntmainen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/CH (--arvon aleneminen) Roaalnen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/Q4 (-'•arvon aleneminen) 1093 1994 1995 VHmalalri «sto tai arvio (E) -2. 4 -8. 5 16,3 63,8 32,7 -33,5 59,2 1,4 4,0 12,9 121,9 66,0 -101. 8 (E) (E) 2,5 2. 8 11,1 33. 0 69,8 -5. 7 eisaatavila ai saatavlla Juädstasouoen yleinsn tasa (prosenttia BKTtsta) -15,7 -6,6 -6. 7 (E) Maksutase Tavaroiden ja peiveiujen vienti (miljardia Yhdysvataln dotaria) Vaihtotase (prosenttia BKTsta) Suorien ulkomaisten Investointien neUosisäänvfrtaus (mljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto, mukaan lukien kuka (jakson loppu) miljardi» dollaria tavaroiden ja palvelujen määränä Ilmoitettuna kuukausina 3,7 -12,8 40 1,0 2. 0 4,2 -0. 2 105 1. 3 3,0 4. 8 2,2 165 (E) (E) (E) 1. 8 (lokak) 3,6 (lokak ) Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (Vaindettav/na valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppij) keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) lyhyt (< 1 vuosi) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (milfardia dotarie) pääoma korko Ukomaanvefca/BKT (%) UkomaanvelkaAavaroiden ja palvelujen vienti (%) VetenhoitoAavBroiden ja palvelujen vienti (%) 12. 5 10,4 10. 7 (E) 7. 3 5,2 1,6 1,1 0. 5 120,5 266,5 33,7 8. 9 1. 5 1,0 0. 5 0,5 109. 3 202,2 18,4 (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) 9,2 1. 5 1,1 0,5 0,6 83,0 159,6 17,5 0 Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) eisaatavila el saatavilla Velan huojertamissopimulcset ja uudaleenjärjeslei/ tontoon Idubi Lontoon klubi ei ole (rot-ovar-iuotot ja DOSR (heinak. ) 0D3R sovittu Pariisin klubin periaatteessa) uudeOeenjärl (huhtlk. ) SBA+STF (3/94 - 3/95) SBA keskeytetty syyskuussa 1994 - «f :n Järjestetyt Tyypptöro (Pälviys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-päiväys) MarkkkioHaJ havaitun luottokslrjalsuudanosoKknst Moody's; pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) ei luokiteltu ei k/oldteltu el luokiteltu S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) ei luokiteltu ei luokltetu el luokiteltu Euromoney Järjestysnumero (1) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (1) (maiden lukumäärä) Rtskikiokitus (2) maalisk. syysk maalisk. syysk. maalisk syysk. 122 125 88 98 90 90 (169)(170) (167) (167) (187X181) maalisk. syysk. maaisk syysk maalisk syysk 91 89 91 95 93 94 (127)1133) (135X135) (135X135) 18,9 19. 5 19,8 20. 8 21. 9 22,2 (1) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus (2) Maat luokitellaan asteikolla 0 -100. jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdoAsuutta Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti jäijestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee P> Tr "" ~ MaariekUndlkaattortt Maa Teakin tasavalta 1903 I 1994 1996 BKT:nreaalkasvuprosenttl Teoasuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste. prosenttlB työvoimasta (Jakson loppu) Irrflaatloprosentii Qoukikuwfoutukuu) Vaihtokurssi (kruunu/USD) (jakson loppu) Nimalnen efektiivinen vaihtokurssi (muuto*Q4/Q4 (-'arvon aleneminen) Reaalinen efekBMnen vaihtokurssi (muutoaQ4/Q4 (-'arvon alamommen) Viimaisin «eto tai arvio (E) 5,2 12,9 (marrask) 2. 9 7. 0 26,3 (lokak. ) eisaatavila eisaatavtta •0,9 -5,4 3,5 18,2 29,9 4,2 19,3 2,6 2. 3 2. 8 10. 2 28. 2 0. 0 6,6 Julkistalouden yleinen tasa (prosenttia BKT-. sta) 0. 5 0,1 0. 5 (E) M a k s u t *» Tavaroiden ja palvelujen vienti (mljoonaa Ybdysvaitatn dolaria) 16728 18837 Vaihtotase (proserrflia BKTsta) Suorien ulkomaisten investointien nettosisaänvirtaus (miljoonaa dollaria ) Virallinen valuuttavaranto (jakson toppu) mjljardla cfoflerta tavaroiden ja palvelujen tuonnin mäörftne kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuutoina, mtijanHa doUa/ia, jakson loppu) keskipitkä ja pitkä (> 1 vuoa) lyhyt (< 1 vuosi) Vaihdettavina valuutoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) pääoma korko UKomaanvelka/BKT (%) UlkomaanvelkaAavaroiden ja palvelujen vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dolaria) Velan huojertorrtssoplrnukset ja uuxteltoenjarjeslelyt IMF:n järjestelyt Tyyppi/h:o (Päiväys/-) Aikataufussa/aikatauiusta jajjessA (-/päivämäärä) Markkinoilta havaitun luottokelpoisuuden oaolttlmet Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (Jakson toppu) Euromoney Järjestysnumero ( t ) (maiden lukumäärä) The InsStiröonal Investor Järjestysnumero ( 1 ) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (2) 0,5 542 3. 9 2,8 8,5 6,5 2,0 1,4 0,9 0,5 27,0 50,8 8,4 ei ole ei ole 0,0 749 6,2 4,2 22195 -3. 5 (E) (E) 1965(tammt-syysk. ) 12,9 (marrask) 8,0 (marrask) 10,7 15,0 (kesak. ) 7,8 2,9 2,5 9,6 (kesak. ) 5,4 (kesäk ) 3,1 (kesäk) ei saatavilla ei saatavlla ei saatavilla ei saatavlla 29,6 54,7 13,0 ei ole el ole 31,0 (kesäk. ) 67,6 (kesäk) (E) 14,0 ei ole ei ole SBA SBA (3/93-3/94) (3/93-3/94) aikataulussa aikataulussa Kaikki velat IMF:le maksettu ennen määräaikaa Baa3 BBB Baa2(kesak. ) Baai (syysk. ) BBB+(kesak. ) A(marTask) maaisk syysk maaisk, syysk. maaisk syysk 48 43 40 39 35 41 (169X170) (167)(167) <187)(181) maalisk. syysk. maalisk. syysk. maalisk. syysk. 42 40 40 39 33 30 (127)(133) 44,6 46,6 (135)(135) (135X135) 49,7 52,8 55,8 58,4 ( 1 ) Mlta suurempi järjestysnumero on, sitä ahaisempl on maan luottokelpoisuus. (2) Mäet luokitellaan asteikolla 0 -100. jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollsuutta Tietty maa voi parantaa nskituokitijstaan. mutta pudota silti järjestyksessä, jos kalkkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee. 6 ô MaariskWndkaattont Maa Viro 1993 1994 1995 BKT») reaatkasvupi usei Iti Teoa^uu«tuotar<o(rr«iutosprosentti) Tyatömyysaate (jakaen toppu) inflaatioprosentti (jakson loppu) Vaihtokurssi (kruuruAJSO) (jakson loppu) -3. 5 -27,0 1. 7 35,7 13,2 4. 0 10,0 4,0 41,6 13,0 Nlme«nenefeldiMrt«nvalr<oiaj»si <hiuufc>tQ4/Q4 f-servon aleneminen) eisaatavila eisaatavMa ReaatnenefelalMhenMattoioursei QnwtotQ4/Q4 ("-«arvo» aleneminen) eisaatavila ei saatavlla Viimaisin tieto tai arvio (E) 4. 0 <E> etsaatevMa 5. 4 28,0 11,5 25,0 Julkistalouden yMnan tasa (prosenttia BKT-. sta) Rahoitustase(l) Budjettttasa(i) Maksutase 1,4 -0,7 0,8 0. 0 0. 8 0. 3 (E) (E) Hyodykkeldeh vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dolaria) Vaihtotase (prosenttia BKT:sta) pois luettuna vtrallset siirrot Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa douane tavaroiden tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 801 -5,7 160,0 388 4,0 1328 -9,0 212,0 447 3,2 1913 -10. 6 190. 0 584 2,8 (E) (E) (E) (E) (E) Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) kesMpHkä ja pitkä (> 1 vuosi) lyhyet (< 1 vuosi) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (mifoonaa doUarle) pääoma korko UlkorrauOTvetts/BKT (%) Ukomaanvelia/nyödykkelden ylenti (%) Vetanhoitarr/ödyklteiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dolaria) Velan huojeniamissopimukset ja uudeleenjäijestetyt IMF :n järjestetyt Tyypptfro (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-päiväys) Mwt*lrxiaUrwvaa^jnluattok«apolBuud»o«olWrt»t 135,5 271,0 353,0 (E) eisaatavila el saatavilla ei saatavilla ei saatavila ei saatavilla el saatavilla 13,5 eisaatavila eisaatavila 6. 6 17,0 1,7 ei ole el ole 2,1 0,0 2,1 7. 7 17. 1 1,5 ei ole el ole (E) (E) (E) (E) (E) (E) 23,0 0. 0 23,0 9. 9 13,5 1,2 ei ole el ole SBA/STF SBA/STF SBA (10/93-3/95) (10/93-3/95) (4/95 - 4/96) aikataulussa aikataulussa aikataulussa Moody's: pitkäaikainen ulcomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) eiluokrtetu ei luokiteltu ei luokiteltu S&P: pitkäaikainen ufcomaenvakiutan luokitus (jakson loppu) elluokltetu eituokrteRu el luokiteltu Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) RIskiluokitu* (3) maaisk. syysk. maaisk. syysk. maalisk. syysk. 126 122 105 102 66 76 (169)(170) (1671(167) (187X181) maaisk syysk. maalisk. syysk. maalisk. syysk. 81 84 88 86 79 79 (127X133) (135X135) (135) (135) 21. 4 20. 9 20,7 23,6 25,4 26,3 (1 ) Rahoitustaseessa ei oteta huomioon vetion nettoialnanantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. (2) Mitä suurempi Järjestysnumero on. sati atwisempi on maan luottokelpoisuus. (3) Maat luokitetaan asteikolta 0 - 1 0 0. jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdottsuutta. Tietty maa voi parantaa rtskituottflustatn. mutta pudota silli järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee 6 °) MaariakMndlkaattortt - Maa Unkari BKT TI reaalkasvuprosenttl Te<*suustucrtanto(rrMJtosprosenttl) Työttömyysaste (rxoserrttla työvoimnsta) (Jakson toppu) Inflaatioprosentti (joulukuufauk/kuv) Vaihtokurssi (fortntHAJSD) (jakson loppu) Nlme*nen efektiivinen vaihtokurssi (muuto»Q4/Q4 (-'arvon elermmtnen) Reaalnen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/Q4 (-*arvon eteneminen) 1993 1994 1995 VfhnofsJii tieto tai arvio (E) (E) 2,0 €. 0 10,4 28. 5 134,6 (lokak) -26,4 -6,4 (03, (03; •«. 8 4,0 12,1 21,1 100,7 -3,1 10,2 2. 9 S. O 10,9 21. 2 111,0 -14. 3 0. 0 Konaolidoltu valtion talousarvion taae (prosenttia BKT:ata) (GF8-mä»rrrlefy) -7. 5 -6,1 -3. 0 (E) Makeutat» Tavaroiden ja palvelujen vienti (mi|oonaa Yhdysvaltain doterla) Vaihtotase (prosenttia BKTsta) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dolaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) mtyardia dollaria hyydykkeiden tuonnin määrän» ilmoitettuna kuukausina 10371 -9,6 2328 6,7 7,1 10219 -9,5 1100 7,0 7. 4 (E) (E) (E) 16759 -6,0 3300 11,9 12,0 Ulkomaanvelka Ukomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, mUjaixtta dollaria, jakson loppu) keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) k/hyt(< 1 vuosi) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hollo (miljardia dolaria) pääoma (1) korko UTkomaanveika/BKT (%) Ulkomaanvefca/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Veianhoitortavarolden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista Ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Vetan huojentarnlssopiriiukset ja uudeleenjärjestetyt IMF:n järjestelyt TyyppiAro (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-päivämäärä) Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet Moody's, pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä i Rlsktfuokitus (3) 24,6 28,5 31,7 (marrask. ) 26. 1 28,5 (marrask ) 22,6 2,0 4,9 3,3 1,6 68,0 237,2 47,4 ei ole ei ole 2,4 6. 2 4,3 1,9 69,5 278,9 60,8 ei Ole el ole 3,2 (marrask. ) 8,4 (E) ei saatavlla eisaatavila (E) (E) (E) 74,1 189. 2 50,0 ei ole ei ole - SBA SBA (9/93-12/94) ensimmäinen aikataulussa tarkastelu kesken Ba1 BB+ Ba1 BB+ Ba1 BB+ maaisk. syysk maalisk. syysk. maaisk. syysk 47 46 44 46 50 44 (169)(170) (167X167) (1871(181) maaisk. syysk. maalisk. syysk. maaisk. syysk. 43 43 43 44 45 48 (127)(133) (135)(135) (135)(135) 44,3 44,8 46,1 46,2 46,4 45,0 ( 1 ) Aikataulusta edelä olevat takaisinmaksut mukaan lukien. (2) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (3) Msat kjotoietlaan asteikolta 0 - 1 0 0, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdoisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee 10 MaariekMndlkaattorit Maa Israel BKT n reaatkasvuprosenttl Teoisuustuotanto (muutosprosentti) (vuoden 1990 kiinteät hinnat) Työttömyysaste (keskiarvo) KuWtajahlritalndeksl (joulukuujoulukuu) vaihtokurssi (sekea/USD) (jakson loppu) Nimennen efektiivinen vaihtokAISD (muutosQ4/Q4 (—arvon aleneminen) Reaalinen efektiivinen valhtolt/USD (muutosQ4/Q4 (—arvon aleneminen) 1993 1994 1995 Viimeisin Veto tai arvio (E) 6. 9 (E) eisaatavila 6,3 (E) 8,0 3,140 AO 0,9 (E) (E) (E) 3,5 6,5 10,0 11,3 2,986 -6. 1 1. 8 6,5 7,2 7,8 14,5 3,018 -8. 1 2,4 Julkistalouden yleinen vaje (prosentteina BKT:sta) -2,5 -2,0 -3,5 (E) Makeutaee Hyödykkeiden vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKTsta) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) (kuukausittaisen tuonnin määränä) miljardia dolaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 14,9 -1,8 0 6. 382 2,4 16,5 -3,0 406 6,689 2,5 17,8 -6,2 1350 8,158 2,6 (E) (E) (E) (E) (E) Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (bruttovelka) (miljardia doHana, jakson loppu) keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) lyhyet (< 1 vuosi) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dolaria) pääoma * korko (netto) Ukomaanvelka/BKT (%) Ulkomaanvelka/vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojeritamlssopimuksel Ja uudeleenjärjester/l IMF:n järjestelyt TyyppMro (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päivämäärä) 36. 1 40,0 46. 8 (E) ei saatavilla ei saatavila ei saatavilla ei saatavila ei saatavilla ei saatavilla 4,1 1. 9 2. 2 55. 8 242,3 14,0 el ole ei ole 4. 6 2. 2 2,4 54. 2 226,7 14,9 ei ole ei ole ei saatavilla ei saatavilla ei saatavila 58. 9 262. 9 13,0 el ole ei ole (E) (E) (E) el ole ei ole el ole Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet Moody's: pitkäaikainen ukomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) ei luokiteltu «luokiteltu S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) BBB+ BBB+ A3 A- Euromoney Järjestysnumero ( 1 ) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (1) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (2) maaisk. syysk maaisk. syysk maalsk syysk 29 29 30 33 31 31 (169)(170) (167)(167) (187)(181) maalisk. syysk. maalisk syysk maalisk syysk 46 46 46 43 43 42 (127)(133) (135)(135) (135)(135) 39,6 40,5 43. 4 46,5 47. 9 49,2 ( 1 ) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (2) Maat luokitellaan asteikolla 0 - 1 0 0. jossa 100 tartolttaa pienintä taiminryörmln mahdofesuutta Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota sit» järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee Ei sisällä lyhytaikaisia velkoja u MaartskMrvJkaattont Maa Latvia 1993 1994 1995 BICTn reaajkasvuprosahtti TeoBsuustuotmto (muutosprosentti) Työttömyysaste (jakson toppu) Inflaatioprosentti Vaihtokurssi flatl/USO) (jakson loppu) -12,0 -32,6 5,8 34,8 0. 595 2,0 -2. 2 7,0 26,0 0,548 Nlrneineri efekttMnen vaihtokurssi (muutosQ4A34 (-tarvon aleneminen) eisaatavMa eisaatavMa Reaalnen efektiivinen vaihtokurssi (muukuQ4A34 (-'arvon aleneminen) eisaatavMa «iaaatavNa Vttmelsin tieto talarvto(Ê) 0,0 (E) eisaatavila 6,3 23,0 0512 0,0 20,0 Julkistalouden yMnan tasa (prosenttia BKT:sta) Rahoitus* ase (1 ) Budjettttase(l) Maksutase Vienti (mUoonaa Yhdysvaltain dolaria) Vaihtotase (prosenttia BKTsta)pois luettuna viralliset siirrot Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonas dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä Ilmoitettuna kuukausina Iflkornaanvelka Ukomaanve&a (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) lyhyl (< 1 vuosi) Vaihdettavinavaluuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ulkorraanvelka/BKT (%) Utkomaarrvelka/tiyäaYkkeidon vienti (%) VelanrK^toAiyödykkeiden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dollaria) Velan huojertamtssoptmukset Ja uudelleenjärjestelyt IMF:n Järjestetyt Tyyppi*»» (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (Vpätväys) MarkMrtoVa havaitun luottokatooisuudan osotttknst 1,0 0. 6 998 4,6 51 510 5,6 225 225 0 20 el saatavilla ei saatavitta 10,0 24,0 2,0 ei ote ei ole -1,7 -4,1 -3,8 -4,4 (E) (E) 951 -4,6 155 620 5,5 359 359 0 27 20 7 10,0 38,0 3. 0 ei ole ei ole 1204 -4,0 153 600 4. 8 (E> (E) (E) (E) (E) 540 (E) (E) (Ê) (E) (E) (E) (E) (E) (E) 540 0 31 16 15 12. 0 45,0 2. 6 ei ote ei ole SBA/STF SBA/STF SBA (12/93-3/95) (12/93 - 3/95) 4/95-4/96 aikataulussa aikataulussa jällessä Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) «luokiteltu ei luokiteltu elluojotetu S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (Jakson toppu) ei luokiteltu ei luokiteltu elluoktteltu Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) Rlskltuokitus (3) maalisk syysk. maalisk. syysk. maaisk. syysk 133 132 104 125 106 116 (168X170) (167X167) (187)(181) maaisk syysk. maalisk syysk. maaisk syysk 89 07 94 92 91 69 (127) (133) (135X135) (135) (135) 19,5 20,0 19,6 21,3 22,6 23,4 1 Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valion nettolainanantoa. mutta budjettitaseessa otetaan. 2 Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. 3 Maat luokitellaan asteikote 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskili/okiSustaan. mutta pudota st» järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee e> \2- MaajrtattMncMcaattorlt Maa Usttua 1993 1994 1995 Vllmetein tieto tai arvio (E) BKT. n reaallcasvupi oaenlfl Teotauustuotanto (muutosprosentti) TyäMrnyyseate (jakson toppu) Inflaatioprosentti (jakson toppu) Vaihtokurssi (Hi/USD) (jakson loppu; vuodeUe 1994 vahvistettu 1. 4. 04 mukaan) -16. 2 •47,0 1. 6 188,6 3,9 1. 5 1,0 4,0 45,0 4,0 Ntrnefenen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/04 (-*arvon eteneminen) ei saatavilla eisaatavMa Reaalnen efektiivinen vaihtokurssi (mtiutosQ4/04 (-»arvon aleneminen) eisaatavMa eisaatavila (E) (E) 3. 0 15,0 6,1 35,0 4,0 0,0 30. 0 JuäOstatouden ytatoan tasa (prosanttla BKT. sta) Rahoitustaseo) Budjettltased) Maksutase 0,9 -4,8 -1,5 -4,2 -1. 5 -3,4 (E) (E) Vienti (mi Joonaa Yhdysvaltain dolaria) Vaihtotase (prosenttia BKT:sta) pois luettuna viraWset siirrot Suorien ulkomaisten investointien nettoslsäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson toppu, kaikki ulkomaiset saatavat) miljoonaa dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 1877 -8,3 23 410 2,4 1930 -4. 3 60 568 2,7 (E) (E) (E) 2250 -34 55 600 3. 5 Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) lyhyt (< 1 vuosi) 345,3 530,0 860,0 (E) el saatavila el saatavilla el saatavila ei saatavila eisaatavila el saatavila Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hollo (miljoonaa dolaria) 15. 0 25,4 pääoma korko Ulkomaanvelka/BKT (%) UlcomaarrvofcaAavaroldonJe palvelujen vienti (%) VetenholtoAavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dolaria) Velan huojentamrssopimuksot ja uudeteenjänesteryt ei saatavilla el »astavUa el saatavilla el saatavlla 11. 2 16,3 0,7 ei ole ei ole 9,7 25,0 1. 0 ei ole ei ole (E) (E) (E) (E) (E) (E) 43,0 38. 0 5,0 11,0 35,0 2,0 ei ole ei ole M F» Järjestelyt TyyppWh:o (Päiväys/-) Aitataubssa/ktkatautusta jäljessä (-/päiväys) Markkinoita havaitun luottokelpoisuuden osoittimet SBA/STF STF (10/93-3/94) EFF (10/93-3/94) EFF (10/94-11/97: (10/94 -10/97) aikataulussa aikataulussa aikataulussa Moody's pitkäaikainen uttomaarrvaluutan luokitus (jakson toppu) ei luokiteltu «luokiteltu elluokrtetu S t P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) el luokiteltu eituokttetu ei luokiteltu Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (3) maaisk. syysk maaisk syysk. maaisk syysk 134 130 110 121 108 118 (169)(170) (167X167) (187) (181) maalisk. syysk maalisk. syysk maaisk syysk. 91 93 97 96 95 90 (127X133) (135X135) (135X135) 18,9 19,0 16,4 20,0 21,7 22,9 Rahoitustaseessa ei oteta huomioon valtion nettoiainanantoa, mutta budjettitaseessa otetaan. Mita suurempi järjestysnumero on. sitä alhaisempi on mäen luottokelpoisuus. Maat luokitellaan astelkola 0 -100. jossa 100 tarkoittaa pienintä lalmiriryönnln mahdofesuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota sHti jäijestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee P> / O MaaliekUndlkaattorrt Maa Moldova 1993 1994 1995 BKT. n reaalkasvuprosenttl Tecasuustuotarto (Rwutos^roseroll) -8. 7 -7,2 Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) (jakson toppu) eisaatavila Iriflaattoprosentt Vafrttokurssi (leurUSO) (jakson loppu) (jakson loppu) 837 3. 64 vKmetsIn tieto M a r v t o ( E) (E) (E) (E) 1. 0 -10,0 20 24 4,50 -31,2 -30. 0 1. 0 116 4. 27 NimeHnen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4JQ4 (-*arvon aleneminen) eisaatavila eisaatavila ei saatavlla Reaalnen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/Q4 (-"arvon aleneminen) eisaatavMa eisaatavila eisaatavila Julkistalouden yleinen tase (prosenttia B K T s t a) -6,8 -8,1 -4,0 (E) Maksutase Hyödykkeiden vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dolaria) Vaihtotase (prosenttia BKTsta) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvlrtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (Jakson loppu) miljoonaa dolaria tr/ödykkeiden luonnin määränä Ilmoitettuna kuukausina 451 -9,3 14. 0 76,6 1,4 617 -12,9 23,0 178. 8 3,0 653 -3,5 19,7 (E) (E) (E) 265,0 (E) 4,8 Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka 168 343 652 (E) (vaihdettavina valuuttoina, miljoonaa dollaria, jakson loppu) keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) tyhyt(<1 vuosi) ei saataville ei saatavma eisaatavMa ei saatavlla ei saatavilla ei saatavlla Vaihdettavina vatuuuttoir» olevan velan hoito (miljoonaa dolaria) 5,0 12,3 84,9 (E) pääoma korko (Jkomaanvelka/BKT (%) IfkomaarrvelkaAtyodykkeiden vient (%) Veianhutorhyödykkelden vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dolaria) Velan huojerttamissopimuksetja uudetteeiTjärjester/t ei saatavila el saatavilla eisaatavMa ei saatavilla eisaatavila eisaatavila 23,0 37. 3 1,1 ei ole ei ole 26,0 55,6 , 2. 0 ei ole ei ole (E) (E) (E) 42,0 99,8 1 3 , 0. el ote ei ole IMF:n Järjestelyt Tyyppi/ho (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet SBA SBA SBA (3/93-3/94) (12/93- 3/95) (3/95-3/96) aikataulussa aikataulussa aikataulussa Moody's, pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) e! luokiteltu el luokiteltu ei luokiteltu S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) ei luokiteltu ei luokiteltu el luokiteltu Euromoney Järjestysnumero ( 1 ) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (1) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (2) maalisk. syysk. maalisk. syysk. maalisk. syysk. 159 160 148 155 167 141 (169)(170) (167)(167) (187)(181) el luokitettu ei luokiteltu el luokiteltu ( 1 ) Mitä suurempi järjestysnumero on, sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus (2) Maat luokitellaan asteikolla 0 - 1 0 0, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, ps kalkkien laskettisen maiden keskimääräinen yleinen luokitus parem-e \A MaariakMndlkaattoiH - Maa Romania BKTn raw^kasvuprosentt Teotsuustuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste (jakson toppu) Inflaatioprosentti (joulukuu/joulukuu) Vaihtokurssi (lei/USD) (jakson loppu) Nirnellirienefelctirvirienvaihtr^ (moutosQ4/Q4 (-=arvon eteneminen) Reaalnen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/Q4 (-*arvon aleneminen) 1993 1994 1995 VKmeisin tieto tai arvio (E) 5,0 14,0 9. 0 (E) (E) (E) 24,3 (E) 2547 (lokak. ) eisaatavila 3. 9 9,9 11,0 61,7 1767 -29,4 eisaatavila eisaatavila 1. 3 7,7 10,2 295,5 1276 -56. 9 39. 7 Julkistalouden yleinen taae (prosenttia BKT:sta) -0,1 -1. 0 -2,8 (E) Makeuta»» Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain dolaria) Vaihtotase (prosenttia BKTsta) Suorien ulkomaisten investoimien nettosisäänvlrtaus (miljoonaa dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä Ilmoitettuna kuukausina Ulkomaanvelka Ulkomaanvelke (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) lyhyt (< 1 vuosi) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dollaria) pääoma korko Ukornaanvetca/BKT {%) UlkomaanvelaVtovaroidenJa palvelujen vienti (%) Vsrtnholto/iavarokten ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljardia dollaria) Velan huojeritantf ssopimukset ja uudelleenjärjestelyt IMF:n järjestelyt Tyyppi/rto (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 4. 9 -4,8 48 52 0,1 4,4 3,4 1. 0 330 147 183 21,4 61,0 6,4 el ole ei ole 6,1 -1. 8 416 591 1. 1 (E) (E) (E) 7. 4 -4,7 306 695 0,6 6,5 6. 0 (E) 4. 5 1. 0 586 393 193 18,9 81,0 8,9 el ole ei ole (E) (E) (E) (E) (E) 4. 8 1. 2 653 428 225 18. 7 80,0 13,0 ei ole el ole ei ole SBA/STF SBA jatkettu (5/94-12/95) 1997toppuunja aikataulussa laajennettu aikataulussa Moody's pitkäaikainen ufkörrmnvaluutan luokitus (jakson loppu) el luokiteltu «luokiteltu «i luokitettu S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) ei luokiteltu «luokitettu «luototettu Euromoney Järjestysnumero ( 1 ) (maiden lukumäärä) The institutional Investor Järjestysnumero (1) (maiden lukumäärä) Riskituototus (2) maalisk. syysk maalisk. syysk maalisk syysk. 66 75 74 77 68 64 (169)(170) (167)(167) (187)(181) maalisk syysk. maalisk syysk maaisk syysk 73 75 76 74 73 71 (127)(133) (135)(135) (135)(135) 24,2 2 14 25,4 26,2 28. 1 29. 7 ( 1 ) Mitä suurempi järjestysnumero on. sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (2) Maat luokitellaan asteikolla 0 - 1 0 0. jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdoisuutta Tietty maa voi parantaa nskiiuokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee 5 o " " MaartsMtndtiaattarl Maa Venäjä BKT ii re«alla). *vupro*entn Tatfauuttuotanto (muutosprosentti) Työttömyysaste (jakson toppu) Inflaatioprosentti Qoutukuufautukuu) Vaihtokurssi (rupla/USD) (Jakson loppu) Nimellinen vaihtokurssi (tauufet04/Q4 f-*ancv? aleneminen) Reaelvaihtokurssi (1 ) (muutosQ4A}4 (-=arvon elenemineij 1993 1994 1995 Viimeisin tieto tai arvio (JE) -12. 0 -16. 4 6. 1 840 1247 -62,5 -66. 9 (E) (E) -15,3 -21,0 7,1 315 3571 eisaatavMa -2,2 -4,2 -3,0 «. 2 231 4640 -30. 0 72,0 Julkistalouden yMnan tasa (prosenttia BKT:sta) -7,7 -11,5 -3. 9 (E) Maksutase Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKTsta) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljardia dolaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson loppu) (pois lukien itutta) (nettoluvut) miljoonaa dollaria tuonnin määränä Ilmoitettuna kuukausina 58 1. 6 0,7 6,4 1. 3 66 -0. 4 -0. 2 2,3 0,4 81 1. 6 ei saatavilla 8. 1 1. 2 (E) (E) (E) (E) Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (Vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) lyhyt (< 1 vuosi) 104 119 130 (E) ei saatavila ei saatavlla eisaatavila ei saatavilla ©i saatavitta eisaatavUa Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljardia dollaria) 19,4(4) 19,6 (5) 17. 6(5) (E) pääoma korko Utlcomeanvelka/BKT (%) UkomeenvelkaAavaroiden ja palvelujen vienti (%) VektnhoitoAavarolden ja palvelujen vienti (%) (ennen uudotteenjlrjettälyjä) Erääntyneet maksut (koroista ja pälomasta, mijlardla dolaria) Valan huojentamlssopimuksel ja uodatoenjarjestelyt 14,7 4,7 31,0 176,0 34. 0 (6) 15,3 4. 3 40,0 180,0 31. 0 (6) 12,3 5,3 33,0 160,0 22,0 (6) (E) (E) (E) Pariisin MubI Pariisin MubI Pariisin Mut* (uudeleenj) (uudeleenj) (uudeleenj. ) IMF:n järjestelyt Tyypplrh:o (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäljessä (-/päivämäärä) Markktnoala havaitun luottokelpoisuuden osomtmet STF STF SBA (7/83-7/94) (7/93-7/94) (4/95 -4/96) aikataulussa aikataulussa aikataulussa Moody's: pitkäaikainen uKomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) eHuokHetu ei luokiteltu ei luokiteltu S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson loppu) ei luokiteltu el luokiteltu ei luokiteltu Euromoney Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (2) (maiden lukumäärä) RisklluokKus (3) maaisk. syysk. maalisk. syysk. maaisk. syysk 141 137 138 136 141 142 (169) (170) (167)067) (187)081) maaisk. syysk maaisk. syysk. maalisk. syysk 87 92 98 100 97 98 (127)(133) (135X135) (135X135) 20,2 19,0 18. 1 18,4 19. 5 19,4 (1 ) Reaalvathtokurssi: (USD/ruplakurssI xUSAnhintatasoyrVenäjänhintataso) (2) Mitä suurempi järjestysnumero on, s»ä alhaisempi on maan luottokelpoisuus (3) Maat luokitellaan asteikolla 0-100. jossa 100 tarkoittaa pienintä lalrnintyönnln mahdoisuutta. Tietty maa voi parantaa rtskiluokitustaen, mutia pudota sHti järjestyksessä, jos kaikkien laskettuien maiden keskimääräinen ytemen luokitus paranee (4) Ennen uudelleenjärjestelyä. (5) Uudelleenjärjestelyn jälkeen (G) Vuodesta 1992 lähtien Venäjä el ole hoitanut yksityisiä, entisen Neuvostoliiton lainoja. 6 \C, MaariekUndlkaattorit Maa Slovakian tasavalta BKT:n reaallasvuprosermi Taotsuustuotanto (muutosproaarittl) Työttömyysaste (prosenttia työvoimasta) (jakson toppu) Inflaatioprosentti Qoulukuu/joulukuu) Vaihtokurssi (Slovakian kruunuAJSD) (jakson loppu) 1993 1994 1995 Viimeisin Keto tai arvio (E) 7,4 (tamml-syysk. ) 10,1 (marrask. ) 12,8 (marrask) 7,2 29,5 (syysk. ) 4,8 7,0 14. 6 11,7 31,3 -4,1 -«. 6 14. 4 25,1 33,2 Nimeinen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/Q4 (-=arvon aleneminen) eisaatavila eisaatavila ai saatavlla Reaalinen efektiivinen vaihtokurssi (muutosQ4/Q4 (—arvon aleneminen) -1,8 2,4 el saatavilla Julkistalouden yleinen taae (prosenttia B K T s t a) -7,6 -2. 7 -2. 5 (E) Maksutase Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) Vaihtotase (prosenttia BKTsta) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljoonaa dollaria) Virallnen valuuttavaranto (jakson loppu) miljoonaa dolaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 7. 568 -5. 4 134 416 0,6 8. 983 6,0 184 1691 2,3 11. 000 6. 0 150 (E) (E) (E) 2799 (lokak) 3,4 (lokak) Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdeltavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) lyhyt(< 1 vuosi) Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (miljoonaa dolaria) pääoma korko Ulkornaanve*a/BKT (%) UkomaanvekaAavarolden ja palvelujen vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, miljoonaa dolaria) Velan huojentamlssoplmukset ja uudelleenjärjestelyt IMF:n järjestelyt Tyyppim:o (Päiväys/-) Aikataulussa/sikataulusta jäljessä (-/päivämäärä) Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet 3,4 3,9 4,9 (heinäk. ) 2,7 0. 7 674 490 184 30,8 44. 5 8,9 el ole ei ole 3,2 0,7 791 ei saatavilla el saatavilla 1. 045 (E) ei saatavilla ei saatavila et saatavila ei saatavilla 31,1 43,4 8,8 el ole el ole 33,7 (heinäk. ) 44,5 (heinäk) 9. 5 el ole el ole STF STF SBA (7/93-7/94) (7/93-7/94) (7/94-3/96) (3) aikataulussa SBA (7/94 - 3/96) Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) ei luokiteltu Baa3(toukok. ) Baa3(toukok) S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) el luokiteltu BB- (hetmik ) BB+(huhSk ) Euromoney Järjestysnumero ( 1 ) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero ( 1 ) (maiden lukumäärä) Riskiluokitus (2) maaisk. syysk maalisk syysk. maalisk syysk. 56 63 64 66 53 51 (169)(170) (167)(167) (187X181) maalisk syysk maalisk syysk maalisk. syysk. 57 57 59 59 61 59 (127)(133) (135X135) (13E)(135) 31 30,6 31,6 33,1 33,2 35,7 ( 1 ) Mitä suurempi järjestysnumero on. sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus, (2) Maat luokitelaan asteikolla 0 -100, jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta Tietty maa voi parantaa riskiluokitustaan, mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee (3) Ohjelman puolivälin tarkastelu, jonka määräaika oli helmikuussa 1995, ei valmistunut 3 n MaartekUnottaabtortt Maa Ukraina BKTn raaalkatvu (muutoaprosertU) TaoKaiiuatuotanto (rriuutoeproaentn') Ty«rMrrr/ysaata (jakson loppu) 1993 1694 1995 VUmehilntteto tai arvio (E) -17,1 •«,5 0,3 23,0 -35,« 0,3 -13,0 -20. 0 0,4 (E) (E) (E) Inflaatioprosentti Qoulukuufoulukuu) 10. 155 401 180 Vaihtokurssi (rupla/USD) (jakson loppu) • huutokauppajjankkhn valliten -käteinen 12. 810 25. 000 108196 128. 000 179. 400 186. 000 Nimellinen efektiivinen vaihtokurssi frouutosQ4VQ4 (-=arvon aleneminen) eisaatavila eisaatavila eisaatavila Reaalnen efektiivinen vaihtokurssi (rnuuto*Q4/Q4 f-=arvon aleneminen) «isaetavMa 2% 60% JuMataloudan yleinen tasa (prosanttla BKTsta) -10. 1 -8,6 -4,1 Maksutase Tavaroiden ja palvelujen vienti (miljardia Yhdysvaltain dolaria) Vaihtotase (siirtoja lukuunottamatta) (prosenttia BKTsta) Suorien ulkomaisten investointien nettosisäänvirtaus (miljardia dollaria) Virallinen valuuttavaranto (jakson toppu) miljoonaa dollaria tavaroiden ja palvelujen tuonnin määränä ilmoitettuna kuukausina 14,4 -5,8 0,2 193 0,2 14. 8 -6. 0 0,09 646 0,5 (E) (E) (E) 15. 1 -«,5 0. 12 1 100 1,0 Ulkomaanvelka Ulkomaanvelka (vaihdettavina valuuttoina, miljardia dollaria, jakson loppu) keskipitkä ja pitkä (> 1 vuosi) lyhyt (< 1 vuosi) 4,1 7,1 8,1 ei saatavilla ei saatavilla el saatavilla ei saatavilla ei saatavilla eisaatavila Vaihdettavina valuuttoina olevan velan hoito (mHjoonaa dollaria) 202 1794 pääoma korko Ulkomaanveika/BKT (%) UtkornaarrvofcaAavaroiden ja palvelujen vienti (%) Velanhoito/tavaroiden ja palvelujen vienti (%) Erääntyneet maksut (koroista ja pääomasta, ml|oonaa dollaria) Velan huojentamlssoplmukset ja uudeleenjänestetyt IMF:n Järjestelyt Tyyppi/ho (Päiväys/-) Aikataulussa/aikataulusta jäfessä (-/päivämäärä) Markkinoilla havaitun luottokelpoisuuden osoittimet eisaatavila el saatavila eisaatavila ei saatavilla 12,1 28,5 1,3 548 29,2 48,0 12,4 2. 722 1531 986 545 24. 1 53,6 10. 2 236 (E) (E) (E) Venäjäle/ Venäjäle/ Turkrnenl startle Turkmenistan! He olevan velan olevan velan uudeleenjärj uudeleenjärj. - STF SBA 26. 10. 1994 jouk*. 1995 aikataulussa aikataulussa Moody's: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (Jakson loppu) ei luokiteltu el luokiteltu ei luokiteltu S&P: pitkäaikainen ulkomaanvaluutan luokitus (jakson toppu) ei luokitettu «luokiteltu ei luokiteltu Euromoney Järjestysnumero (1) (maiden lukumäärä) The Institutional Investor Järjestysnumero (1) (maiden lukumäärä) Rlskiluokitus (2) maaisk. syysk. maalisk syysk. maalisk. syysk 142 146 (169X170) 149 147 145 138 (167) (167) (187X181) maaisk syysk maalisk syysk maalisk syysk 95 98 (127)1133) 18. 2 18. 2 111 113 109 111 (1351(135) (135X135) 15. 1 14,5 15,5 15,7 ( 1 ) Mitä suurempi järjestysnumero on. sitä alhaisempi on maan luottokelpoisuus. (2) Maat luokitellaan asteikolla 0-100. jossa 100 tarkoittaa pienintä laiminlyönnin mahdollisuutta. Tietty maa voi paranleh nskikjokitustaan. mutta pudota silti järjestyksessä, jos kaikkien laskettujen maiden keskimääräinen yleinen luokitus paranee PD -18- SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET Sivujen 1-3 taulukoissa on tarkoitus esittää kaavion muodossa vuosittaiset takaisinmaksut pääoman ja sellaisten otettujen ja annettujen lainojen korkojen osalta, jotka sisältävät yhteisön talousarviota rasittavan riskin. Luvut kuvaavat näiden rahoitusjärjestelyjen suurinta mahdollista riskiä yhteisön osalta; niitä ei pidä tulkita siten, että talousarvio tosiasiallisesti vaarannettaisiin näiden määrien osalta. Taulukon N:o 3 osalta ei ole varmaa, että kaikki kuvatut rahoitusjärjestelyt tosiasiassa nostetaan. Viivästyskorkoja ei ole otettu lukuun, eikä myöskään mahdollisia lisäkuluja, joita aiheutuu esimerkiksi turvautumisesta asianajajaan. I. RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE JA YHTEISÖN TALOUSARVION TAKAUKSENMAKSAMISTAKOSKEVATYKSITYISKOHTAISETSÄÄNNÖT A. KYSEISTEN RAHOITUSJÄRJESTELYJEN LUONNE Yhteisön talousarviota rasittavat maksuriskit liittyvät kahdenlaisiin rahoitusjär jestelyihin: - otetut/annetut lainat - kolmansille osapuolille annetut takaukset. a) otetut/annetut lainat Tässä tapauksessa yhteisö ottaa lainaa rahoitusmarkkinoilta ja maksaa edelleen luoton takaisinmaksun kestoa koskevin ehdoin jäsenvaltioille (maksutaseet), kolmansille maille (keskipitkän aikavälin rahoitusapu) tai yrityksille (yhteisön uusi rahoitusväline, Euratom). tuoton samoin korkoa ja Laina on maksettava takaisin yhteisön liikkeelle laskemien luottojen erääntymisten mukaan. Siinä tapauksessa, että lainan saajan maksu viivästyy, komission on maksettava luotto takaisin määräpäivänä turvautuen omiin varoihin. b) kolmansille annetut takaukset taattua Kun kyseessä on takaus, yhteisö toimii rahoituslaitoksen (EIP tai entisen Neuvostoliiton tapauksessa liikepankit) myöntämän lainan takaajana. Kun EIP toteaa, ettei lainaa saanut edunsaaja noudata ennalta määrättyä erääntymisaikataulua, se pyytää yhteisöä maksamaan takaisinmaksun laiminlyöneen takaussopimusten ehtojen mukaisesti. Takaus maksetaan lainanottajan velan viimeistään pyynnön vastaanottamisesta. EIP hoitaa lainaa pankkikäytännön edellyttämällä valppaudella ja perii saatavat maksut, kun joudutaan turvautumaan takaukseen. kuluttua EIP: n kuukauden esittämän kolmen p> B. YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT VAROJEN KÄYTTÖÖN OTTAMISESTA TAKAUKSEN MAKSAMISEKSI Yhteisön myöntämän tai takaaman lainan edunsaajan maksun viivästyessä budjettitakauksen maksamisessa tarvittava varojen käyttöön ottaminen tapahtuu seuraavalla tavalla: a) otetut/annetut lainat 1) käteisvarojen väliaikaisella käytöllä varainhoitoasetuksen 12 artiklan mukaisesti. Tämä keino on tarkoitettu mahdollistamaan yhteisön lainan takaisinmaksu välittömästi määräpäivänä lainan edunsaajan maksu viivästyy. tapauksessa jossa 3) komission omien 2) Jos maksun viivästyminen varmistuu kolmen kuukauden kuluttua erääntymisestä, komissio turvautuu takuurahastoon todetun häiriön varalta. Tässä pyynnössä varojen esitetään takaisinmaksua. täytäntöönpanemalla siirtomenettelyn, jossa takausten budjettikohtaan merkitään tarvittavat määrärahat todetun häiriön maksamiseksi. Tätä keinoa käytetään kun takuurahaston käytettävissä olevat varat eivät riitä, ja siihen tarvitaan budjettivallan käyttäjältä ennakkoon hankittava lupa. 4) käyttämällä laiminlyöneiltä lainanottajilta, joiden osalta yhteisön talousarviosta on otettu takauksia, perityt määrät. Tämä keino mahdollistaa maksun lyhyen määräajan kuluessa sillä varauksella, että perittyjä määrärahoja on käytettävissä. takaisinmaksun uudelleen aiemmin b) yhteisön takaukset EIP omista varoista myönnetyille lainoille Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen voimaantulosta lähtien rahaston hallinnosta tehdyssä yhteisön ja EIP:n välisessä sopimuksessa määrätään, että takaisinmaksun laiminlyönnistä aiheutuneiden EIP:n takausmaksujen suoritusten osalta komissio antaa pankille valtuudet nostaa laiminlyöntejä vastaavat määrät takuurahaston tililtä kolmen kuukauden kuluessa. Jos rahaston varat eivät ole riittäviä, sovelletaan otetuille/annetuille lai noille säädettyjä yksityiskohtaisia sääntöjä takaustoimenpiteistä. IL UMENNASSA KÄYTETYT OllHTflMUKSET Jotkut esitetyistä määristä ovat tulosta arvioinneista, joiden yksityiskohtaiset säännöt esitetään seuraavassa. Vaihtokurssit muina valuuttoina kuin ecuina maksettujen lainojen osalta on yleisesti arvioitu vakaiksi 31 päivästä joulukuuta 1995 alkaen. Voidaan kuitenkin todeta, ettei lainanotto/anto-toimista saa aiheutua riskiä yhteisölle valuutanvaihdon osalta. Jollei f\ -20- toisin ilmoiteta, keskimääräinen korko on arvioitu 10 prosentiksi. Korko on todennäköisesti hieman todellisuutta suurempi EIP:n rahoit\ispöytäkirjojen yhteydessä myönnettyjen lainojen osalta, joille usein myönnetään korkotukea. A. JÄSENVALTIOT 1. Kreikka: Maksutaseen tukemiseksi myönnetty laina on 2 200 miljoonaa ecua. Tästä määrästä 1 000 miljoonaa ecua on nostettu kahtena 500 miljoonan ecun eränä, jotka maksetaan takaisin vuosina 1996 ja 1998. Nostamatta jääneen 1 200 miljoonan ecun määrän osalta oletetaan, ettei lähivuosina tapahdu nostamista. 2. Italia: Italialle myönnettiin 8 miljardin ecun laina sen maksutaseen tukemiseksi neuvoston 18 päivänä tammikuuta 1993 tekemällä päätöksellä. Laina maksetaan neljänä kahden miljardin ecun suuruisina erinä ja, lukuun ottamatta ensimmäistä erää, maksaminen suoritetaan julkisen velan ja julkisen alan tappioiden osalta vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisen mukaisesti. Kaksi ensimmäistä erää maksettiin vuonna 1993. Neuvoston päätöksessä säädetään, että kolmas erä ja neljäs erä voitaisiin maksaa 1 päivänä helmikuuta 1994 ja 1 päivänä helmikuuta 1995. Italian hallitus ei ole pyytänyt näitä eriä ja niitä ei ole toteuttamisohjelmassa. 3. EIP Välimeri entiset pöytäkirjat: Espanja. Kreikka. Portugali: Kyseessä ovat yhteisön myöntämät takaukset EIP:n rahoitusjärjestelyille näissä maissa ennen niiden liittymistä. Määrät ovat nyt lopullisia siinä määrin kuin kaikki myönnetyt lainat on nostettu. B. KOLMANNET MAAT A. RAHOITUSAPU 1. Unkari I: Kahden ensimmäisen erän määrät tunnetaan ja ne ovat lopulliset. Vuonna 1990 päätetyn makrotaloudellisen avun kolmas erä on jätetty maksamatta Unkarin maksutaseen osoittauduttua ennustettua paremmaksi. Unkari erän on maksanut takaisinkokonaisuudessaan 20 päivänä huhtikuuta 1995. 2. Unkari II: 180 miljoonan ecun määrä on myönnettyjä maksettu kokonaisuudessaan. ensimmäisen 3. Tsekin ja Slovakian tasavallat: 375 miljoonan ecun määrä on myönnetty enintään seitsemäksi vuodeksi (bullet) kahtena eränä, joista ensimmäinen on 185 miljoonaa ecua ja toinen 190 miljoonaa ecua kuudeksi vuodeksi. 6 -21- Slovakian tasavallalle on myönnetty 130 miljoonan ecua enintään seitsemäksi vuodeksi (bullet) kahtena eränä. Komissio on tehnyt neuvostolle ehdotuksen päätökseksi kyseisen Slovakian lainan peruuttamisesta. tasavallalle myönnetyn Bulgaria I: 290 miljoonan ecun määrä on myönnetty enintään seitsemäksi vuodeksi (bullet) kahtena eränä, joista ensimmäinen on 150 miljoonaa ecua seitsemäksi vuodeksi ja toinen 140 miljoonaa ecua viideksi vuodeksi. Bulgaria II: 110 miljoonan ecun rahoitusavusta päätettiin vuonna 1992 enintään seitsemäksi vuodeksi ja se myönnettiin Bulgarialle kahtena eränä. Ensimmäinen 70 miljoonan ecun erä maksettiin 7 päivänä joulukuuta 1994. Toinen 40 miljoonan ecun erä oletetaan nostettavan vuoden 1996 toisen puoliskon aikana. Romania I: Määräksi on arvioitu 375 miljoonaa ecua kahtena eränä enintään seitsemäksi vuodeksi (bullet). Ensimmäinen 190 miljoonan ecun erä nostettiin vuonna 1992 seitsemäksi vuodeksi ja toinen vuonna 1992 kuudeksi vuodeksi. Romania II: Uuden rahoitusjärjestelyn osalta on vuonna 1993 nostettu 80 miljoonaa ecua enintään seitsemäksi vuodeksi. Romania III: Kyseessä on 125 miljoonan ecun laina seitsemäksi vuodeksi nostettavaksi kahdessa erässä. ecun erä nostettiin Ensimmäinen 55 miljoonan marraskuussa 1995. Toinen 75 miljoonan ecun erä oletetaan nostettavan vuoden 1996 toisen puoliskon aikana. Moldova: Kyseessä on 45 miljoonan ecun laina kymmeneksi vuodeksi nostettavaksi kahdessa erässä. Ensimmäinen 25 miljoonan ecun erä nostettiin 7 päivänä joulukuuta 1994. Toinen 20 miljoonan ecun erä maksettiin Moldovalle elokuussa 1995. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. Ukraina I: Kyseessä on yhtenä eränä maksettava 85 miljoonan ecun laina enintään kymmeneksi vuodeksi. Laina maksettiin Ukrainalle 28 päivänä joulukuuta 1995. 11 • Ukraina II: Kyseessä on kahtena eränä maksettava 200 miljoonan ecun laina enintään kymmeneksi vuodeksi. Lainan maksamisen osalta oletetaan ensimmäinen 100 p> -22- miljoonan ecun erä nostettavan vuoden 1996 toisen puoliskon aikana ja toinen 100 miljoonan ecun erä vuoden 1997 ensimmäisen puoliskon aikana. 12. Valko-Venäjä: Kyseessä on kahtena eränä maksettava 75 miljoonan ecun laina enintään kymmeneksi vuodeksi. Ensimmäinen 30 miljoonan ecun erä maksettiin Valko- Venäjälle joulukuussa 1995. Toinen 25 miljoonan ecun erä oletetaan ensimmäisen puoliskon aikana. nostettavan vuoden 1996 13. 14. 15. 16. Baltian maat Kyseessä on 220 miljoonan ecun laina seitsemäksi vuodeksi, josta ensimmäinen 110 miljoonan ecun erä maksettiin vuonna 1993. Toiset erät Virolle ja Latvialle voitaisiin maksaa vuonna 1996. Puolet toisesta 50 miljoonan ecun erästä eli 25 miljoonaa ecua on maksettu Liettualle elokuussa 1995. Toinen 25 miljoonan ecun erä seitsemäksi vuodeksi maksettiin Liettualle elokuussa 1995. Virolle ja Latvialle maksettavat toiset 20 ja 40 miljoonan ecun erät oletetaan nostettavan vuoden 19% toisen puoliskon aikana. Liettualle maksettava toinen 25 miljoonan ecun erä oletetaan nostettavan vuoden 19% ensimmäisen puoliskon aikana. Algeria I: Myönnetty 400 miljoonan ecun määrä kahdessa 250 ja 150 miljoonan ecun erässä, joista ensimmäinen maksettiin joulukuussa 1991 kuudeksi vuodeksi. Toinen erä 400 miljoonan ecun Algerialle 17 päivänä elokuuta 1994. lainasta maksettiin Algeria II: 200 miljoonan ecun määrä on myönnetty kahdessa erässä enintään seitsemäksi vuodeksi (bullet). ecun erä maksettiin Ensimmäinen 100 miljoonan Algerialle marraskuussa 1995. Toinen 100 miljoonan ecun erä oletetaan nostettavan vuoden 1996 toisen puoliskon aikana. Israel: Kyseessä on 160 miljoonan ecun laina, joka on maksettu kokonaisuudessaan ja on maksettava takaisin lainojen vuonna 1997. Sopimuksen luonteen mukaan lyhennyspäivämäärät päiväksi vahvistetaan tammikuuta, 20 päiväksi elokuuta ja 28 päiväksi syyskuuta. 15 <*> -23- B. TAKAUKSET 1. EÏE EIP on antanut luvut, joita on käytetty olettamusten taulukossa 3 (EIP:n omista varoistaan laskentaan kolmansille maille myöntämät lainat). Nostamattomia lainoja nostettaneen keskimäärin noin 10 prosenttia allekirjoitusvuotena ja 30 prosenttia jokaisena seuraavana kolmena vuotena. Keskimääräinen laina-aika on arvioitu 15 vuodeksi, joista kolme vuotta pääomalyhennyksistä vapaita. 2. Entisen Neuvostoliiton elintarvikeapu 1250 miljoonan kolmeksi vuodeksi. ecun rahoitusjärjestelyt enintään Laina jaetaan entisen Neuvostoliiton eri tasavaltojen kesken. Määrältään alle 100 miljoonan ecun suuruisten lainojen osalta takaisinmaksu suoritetaan yhdellä kertaa kolmen vuoden kuluttua luoton asettamisesta. Määrältään yli 100 miljoonan ecun lainojen osalta takaisinmaksu suoritetaan kahdessa erässä, kahden ja kolmen vuoden kuluttua luoton asettamisesta. luonteen mukaan lainojen Sopimuksen lyhenny späivämäärät päiväksi tammikuuta, 20 päiväksi elokuuta ja 28 päiväksi syyskuuta. vahvistetaan 15 Käytettävissä oleva saldo 31 päivänä joulukuuta 1995 on 13,93 miljoonaa ecua. 3. EURATOM Keski- ja Itä-Euroopan maat Näistä 1100 miljoonasta ecusta oletetaan nostettavan 200 miljoonaa ecua vuonna 1996, 200 miljoonaa ecua jokaisena seuraavana kolmena vuotena ja 150 miljoonaa ecua vuosina 2000 ja 2001. oletettu myönnetyiksi on Lainat kahdeksikymmeneksi vuodeksi, pääomalyhennyksistä vapaita. keskimäärin joista viisi vuotta fb -24- LITTE KERTOMUKSESSA KÄYTETTYJEN LUKUJEN MÄÄRITELMÄ A. MYÖNNETTYJEN LAINOJEN ENIMMÄISMÄÄRÄ Kyseessä on myönnettyjen pääomien enimmäismäärien summa (katto) jokaisen neuvoston päättämän rahoitusjärjestelyn osalta (katso taulukko 1). Yhteisön talousarviota rasittavien riskien määrittämiseksi kokonaisuudessaan on otettava huomioon seuraavat tekijät, jotka muuttavat riskiä molempiin suuntiin: riskin kasvaminen: myönnettyjen lainojen enimmäismäärään pääomana on lisättävä näille lainoille lankeava korko, riskin pieneneminen: EIP:lle annettujen takausten rajaaminen 75 prosenttiin Välimeren alueen maiden kanssa allekirjoitettujen lainojen osalta, takaisinmaksetut rahoitusjärjestelyt sikäli kun kyseessä ovat myönnettyjen eivätkä lainojen enimmäismäärät, myönnetyt määrät, lukuun ottamatta maksutaselainoja, myönnettyjä määriä ei välttämättä käytetä kokonaan. Myönnetyt määrät jakautuvat seuraavasti: fôsenyaJtiQt 14 0002 Maksutaseet Yhteisön uusi rahoitusväline Euratom EIP Espanja, Kreikka, Portugali 1 500 Jäsenvaltiot yhteensä 4 0003 26 330 6 830 2 Myönnetyt määrät: kun luku saavutetaan, voidaan lainaa myöntää aikaisempien rahoitusjärjestelyjen takaisinmaksujen rajoissa. Joista 1100 miljoonaa ecua voidaan myöntää Itä-Euroopan maille ja IVYille. 6 -25- Koimannet maat 870 125 130 180 250 290 110 375 80 125 Unkari I Unkarin Tsekin tasavalta Slovakian tasavalta I Slovakian tasavalta n Bulgaria I Bulgarian Romania I Romania II Romania III Israel Algeria I Algeria II ent. Neuvostoliitto 1 250 Baltian maat Moldova Ukraina Valko-Venäjä EIP ent. pöytäkirjat EIP (Keski- ja Itä-Eurooppa I) EIP (Keski- ja Itä-Eurooppa II) EIP uudet pöytäkirjat EIP poikittainen rahoitusyhteistyö 1 800 Muut kolmannet maat Etelä-Afrikka 220 45 85 75 3 032 1 700 3 000 750 300 160 400 1 530 200 Kolmannet maat yhteensä 16 674 Kaikki yhteensä 43 004 B. OTETTUJEN/ANNETTUJEN LAINOJEN MÄÄRÄT Kyseessä ovat tiettynä päivämääränä lainanottajien nostetuista rahoitusjärjestelyistä maksamattomat pääomamäärät (katso taulukko 1). Verrattuna edelliseen ryhmään tähän eivät sisälly nostamattomat lainat eivätkä nostettujen lainojen takaisinmaksetut määrät. Voidaan sanoa, että se kuvaa tiettynä päivämääränä "eläviä" lainoja. C. VUOSITTAISTEN RISKIEN MÄÄRÄ Kyseessä on arvio erääntyvien pääomien talousarviovuotena. ja korkojen määrästä jokaisena B Määrä lasketaan: -26- ainoastaan nostettujen lainojen osalta joko takaisinmaksettava pääoma vastaa lainan määrää; (taulukko 2), jolloin tai nostettujen lainojen, päätettyjen mutta nostamattomien lainojen ja komission ehdottamien lainojen, joista ei vielä ole tehty päätöstä (taulukko 3) osalta. Tässä tapauksessa takaisinmaksettava pääoma vastaa myönnettyjen lainojen enimmäismäärää, johon on tarvittaessa lisättävä komission ehdottamien rahoitusjärjestelyjen määrät, joista ei vielä ole tehty päätöstä. 6 ISSN 1024-4492 KOM(96) 243 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 Luettelonumero : CB-CO-96-252-FI-C ISBN 92-78-04579-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg