title: Förslag till rådets beslut om en av rådet antagen gemensam åtgärd att inrätta ett program för fortbildning, utbytesverksamhet och samarbete på området identitetshandlingar

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 26. 06. 1996 KOM(96) 297 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT om en av ridet antagen gemensam åtgärd att inritta ett program for fortbildning, utbytesverksamhet och samarbete på området identitetshandlingar (framlagt av kommissionen) INNEHÅLL h Motivering: A: Bakgrund B: Räckvidd C: Kommentar till artiklarna II: Utkast: A: Ingress B: Bestämmelser C: Finansieringsöversikt sida 3 sida 3 sida 4 sida 5 sida 9 sida 9 sida 10 sida 16 MOTIVERING A: Bakgrund föreskrivs enligt avdelning VI 1. Redan långt innan Maastrichtfördraget trädde i kraft betraktades säkerheten vid framställning av identitetshandlingar och åtgärder mot förfalskningar som prioriterade områden för att åstadkomma bättre personkontroll vid de yttre gränserna. Genom det i Maastrichtfördraget bekräftas samarbete som prioriteringen. Vid sidan om satsningen på informationskällor, särskilt bedrägerikatalogen och förteckningen över autentiska handlingar, framstår arbetet med att fortbilda den personal som utövar kontrollfunktionerna som en grundläggande effektivitetsfaktor. Fortbildningsinsatserna leder inte bara till att personalgrupper via utbytesverksamhet lär känna varandra bättre utan också till att förfaranden och tekniker som används vidareutvecklas. Därför förefaller denna typ av insatser vara utmärkta medel att motverka människosmuggling i allmänhet och illegal invandring i synnerhet. Enligt artikel K 1. 2 i Maastrichtfördraget skall "kontrollförfaranden" i samband med personers överskridande av medlemsstaternas yttre gränser betraktas som en fråga av gemensamt intresse. Invandrarministrarna bestämde vid mötet 2. i Lissabon att arrangera fortbildningskurser i detta syfte. Hitintills har två sådana kurser hållits. De var inriktade på specialister som förväntas sprida inhämtad erfarenhet vidare. Den andra kursen som hölls 1995, finansierades via gemenskapsbudgeten enligt bestämmelserna i arjikel K 8 i Maastrichtfördraget. i juni Både kursdeltagarna och rådets behöriga arbetsgrupp gjorde en positiv utvärdering av sistnämnda kurs och underströk att dessa försök förtjänar att vidareutvecklas och systematiseras inom ramen för noggrant förberedda program. Det stod således klart att samarbetet hade en praktisk inriktning och att det kunde vara ett bra komplement till rådets normgivande verksamhet. Man bör vara medveten om att artikel K 3 innehåller bestämmelser som uttryckligen stadgar om samarbete mellan behöriga, nationella myndigheter. Av de första försöken har det framgått att behoven är störst på två områden: 3. Utbildning av fortbildare och av specialister. Satsningen på att utbilda fortbildare motiveras av att information som inhämtats på unionsnivå kan få ett mångdubbelt genomslag på nationsnivå. Satsningen på att utbilda specialister har sin grund i att den ständigt pågående tekniska utvecklingen kräver fortlöpande uppdatering av specialisternas kunnande. Deras kunskaper är ju garant för att den information som förs vidare till personalen med kontrollbefogenheter håller hög kvalitet. Insatserna på området kan endast krönas med framgång om de bedrivs långsiktigt och ges en genomtänkt utformning och organisation. B: Räckvidd 4. Den gemensamma åtgärden har som mål att dels, med avseende på innehåll, åstadkomma ett genomtänkt och heltäckande program, som skall integrera olika komponenter i en kompetensutvecklingsstrategi och inbegripa såväl fortbildning i sig som praktik- eller utbytesperioder i andra medlemsstater med inriktning på att stärka banden mellan olika länders personal med kontrollfunktion, dels, med avseende på varaktighet, skapa ett flerårigt perspektiv för det praktiska samarbetet mellan myndigheter som ansvarar för kontroll av identitetshandlingar, vilket bör leda till bättre ömsesidig kunskap om de tekniker som används i medlemsstaterna och följaktligen till skärpt bevakning vad gäller falska handlingar. De inledande lärdomarna förtjänar att vidareutvecklas. Man bör särskilt satsa på att få till stånd en fungerande utbytesverksamhet för tjänstemännen och att utveckla komponenten forskning och studier för att programmets resultat även skall nå dem som inte personligen deltagit i fortbildningsinsatserna. 5. Därför är programmet utformat som årslånga fortbildningspaket, som omfattar kurser, utbytesverksamhet samt studie- och forskningsverksamhet. Uppläggningen har styrts av behoven såsom de framställdes vid utvärderingen av de tidigare genomförda kurserna. Det som framkom under utvärderingen fick stöd i diskussionerna mellan medlemsstaternas sakkunniga i rådets arbetsgrupper. Programmets uppläggning är sådan att man mycket väl i mån av behov kan ge plats åt initiativ som berör utvecklingen av teknik för att framställa handlingar som inte går att förfalska eller för att upptäcka förfalskade handlingar. Det komplementära i uppläggningen gör att det fleråriga programmet kan styras med viss flexibilitet utan att avsteg görs från de grundläggande målsättningarna. Det är nödvändigt att så snabbt som möjligt kunna anpassa sig till teknisk utveckling och nya sätt att använda falska handlingar och därför måste man kunna anpassa sig till för tillfället rådande omständigheter. Avsikten med programmet är att uppfylla dessa målsättningar genom att stödja 6. offentliga och privata fortbildningsinitiativ som siktar mot att ge insikt om framställning av identitetshandlingar och om insatserna för att bekämpa falska handlingar. Tack vare de besparingar på grund av storskalighet som programmet i bästa fall ger upphov till kan det på sikt bli möjligt att införliva programmet i ett större gränskontrollprogram, som bedrivs i form av "pilotverksamhet" under 1996. C: Kommentar till artiklarna A rtikel 1 I artikeln definieras programmets allmänna termer och anges att gemenskapsstöd skall utgå till programmet. I den bilagda finansieringsöversikten anges att 5 miljoner ecu kommer att anslås totalt under de första fem åren. För budgetåret 1996 finns ett anslag på 400 000 ecu. Syftet med programmet anges vara de två målsättningarna att permanenta insatserna och vidareutveckla innehållet. Tonvikten läggs särskilt på att tydligt definiera målsättningarna för att åstadkomma ett genomtänkt och heltäckande program. En långsiktig uppläggning antas vara en viktig förutsättning för att lyckas vidareutveckla metoderna och bredda sättet att gripa sig an problemet till att omfatta alla både preventiva och repressiva komponenter (tekniska och juridiska, samt även kulturella och sociala aspekter). A rtikel 2 Artikeln innehåller grundläggande definitioner för de termer som behövs för att få en uppfattning om den gemensamma åtgärdens exakta omfång. Fokus är_ identitets handlingar och den typ av insatser som är huvudinslag i programmet. A rtikel 3 Artikeln handlar om den första komponenten i de årliga fortbildningspaketen, nämligen kurserna. De bör vara antingen grundkurser med inriktning på fortbildare, vars uppgift därefter kommer att vara att ge en "multiplikatoreffekt" åt den inhämtade informationen i medlemsstaterna eller fördjupningskurser med inriktning på specialister och avsedda att fördjupa deras kunskaper på avgränsade områden där det behövs extra insatser. Det är tänkt att kurserna skall hållas regelbundet varje år för att skapa en spridningseffekt som skall leda till att man mot slutet av programperioden har byggt upp en rejäl informationsreserv att referera till. Kursernas gemensamma drag blir att de skall handla om i samband med identitetshandlingar, samt ge möjlighet till uppdatering av befintliga kunskaper och vidareutveckling av fortbildamas pedagogiska förmåga. Det är här lämpligt att undvika intrång på gemenskapens behörighetsområden, dvs insatserna får inte innebära att man teoretiska och praktiska aspekter på säkerheten kommer in på områden där Europeiska gemenskapen har befogenhet, såsom t. ex. visumprototypen eller unionsmedborgarnas uppehållskort. Inom ramen för de särskilda förbindelserna med de associerade länderna i Central- och Östeuropa, liksom med Cypern och Malta, och med hänsyn till att det är nödvändigt att utvidga kampen mot falska identitetshandlingar till att omfatta ett större område än Europeiska unionen är det tänkt att representanter för de associerade länderna skall kunna delta i vissa kurser. Detta skulle kunna ske antingen genom att sakkunniga från dessa länder tillåts delta i brett upplagda kurser eller genom att vissa kurser arrangeras särskilt för vissa associerade länder för att skapa ett forum för spörsmål som särskilt rör just dem. A rtikel 4 I den här artikeln behandlas den komponent i programmet som är tänkt att vara ett komplement till kurserna, nämligen utbytesverksamheten för tjänstemän. Det kan i synnerhet röra sig om praktikperioder, som kan organiseras ensidigt eller som utbyten hos nationella kontrollmyndigheter, för att ge en bild av vilka problem man stöter på i andra medlemsländer, liksom av de modernaste teknikerna vid utforming och framställning av identitetshandlingar. Även representanter från tredje land kan delta i utbytesverksamheten - här finns alltså ingen strikt begränsning till enbart representanter för de associerade länderna - för att det dessutom skall bli möjligt att dra nytta av erfarenheterna i vissa tredje länder som strävar i samma riktning. A rtikel 5 Den tredje komponenten i de årliga fortbildningspaketen utgörs av sludie- och forskningsverksamhet. Syftet är i synnerhet att ta fram och sprida pedagogiska hjälpmedel (läromedelspaket, datorprogram, e t c ). Forskningen skulle kunna fokuseras på att ta fram verktyg för kontroll av handlingar och teknik för att snabbt sprida information om falska handlingar och hur de används. Artikel 6 Villkoren för att erhålla finansiering är först och främst att insatserna skall ha intresse för unionen. För att detta säkert skall uppnås gäller principen att en satsning som endast berör medlemsstater måste omfatta minst tre stater. Vad gäller insatser som även inbegriper associerade länder är det rimligt att kräva att minst två medlemsstater och tre associerade länder deltar. Därmed undanröjs risken för dubblering med medlemsstaternas bilaterala initiativ. Artikel 7 Artikeln om finanskontroll rör kommissionens och revisionsrättens respektive behörighetsområden och är av sedvanlig typ. Artikel 8 I artikeln läg|s de allmänna villkoren för finansiering via gemenskapsbudgeten fast. 1 punkt 2 anges en övergripande gräns enligt principen att de nationella myndigheterna skall bidra med ett lägre belopp än det som utgår ur gemenskapsbudgeten. För att värna om den flexibilitet som krävs för anpassning till särskilda program kan emellertid detta tak höjas i händelse av sådana särskilda omständigheter som beskrivs i punkt 3. I punkt 4 lägger man fast principen om en särskild interventionsbegränsning när det gäller vissa typer av kostnader och understryker därvid att budgetposten har ett operativt och inte administrativt ändamål. Även här skall en viss grad av flexibilitet finnas för att man skall kunna anpassa sig till särskilda omständigheter. Artikel 9 Artikeln innehåller bestämmelser om formella förfaranden som gäller på området och är av sedvanlig typ. A rtikel 10 I artikeln slås kommissionens ansvar när det gäller förvaltning och ledning av programmet fast, särskilt vid uppläggningen av de årliga fortbildningspaketen. Kommissionen har en central roll när det gäller att driva fortbildningspaketen. ^Under det inledande arbetet faller det på kommissionen att bedöma ansökningshandlingar som skickas in. I detta arbete ingår även att bedöma förslag som lämnas av medlemsstaterna, som därmed har en möjlighet att delta i uppläggningen av de årliga fortbildningspaketen. Förslagen kommer att bedömas mot bakgrund av tre kriterier som anges i punkt 2 andra stycket. För att säkert ha den sakkunskap som krävs i arbetet kommer kommissionen att kalla in experter med fackkunskap på särskilda delar av arbetet med att avslöja falska identitetshandlingar. Artikel 11 Artikeln behandlar det förfarande som skall tillämpas vid beslut om att avbryta det årliga fortbildningspaketet. För detta ändamål inrättas en kommitté enligt förfarande Ila i rådets beslut 87/373 av den 13 juli 1987 om närmare villkor för utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (EGT, Specialutgåva 1994, Volym 02, s. 72). Det årliga fortbildningspaketet granskas av en kommitté med en företrädare för kommissionen som ordförande. Kommittén beslutar med den majoritet som föreskrivs i artikel K 4. 3 stycke 2 i Maastrichtfördraget. Om kommissionen inte anser att den kan följa kommitténs utslag faller det på rådet att fatta ett beslut. Förfarandet är en möjlighet dels till samråd med medlemsstaterna i kommittén, dels till effektivt beslutsfattande om samsyn föreligger. Detta beprövade förfarande från andra sammanhang kommer att bli lika framgångsrikt i detta programmet. Artikel 12 Syftet med artikeln är att säkerställa utvärdering och uppföljning av insatserna. Uppgiften tillfaller i första hand kommissionen, som skall svara för att ändamålsenlig information lämnas till Europaparlamentet och rådet så att överensstämmelsen med pågående eller planerade arbeten på området yttre gränser och invandring kan bibehållas. Artikel 13 ^ Artikeln anger när den gemensamma åtgärden träder i kraft och är av sedvanlig typ. Förslag till RÅDETS BESLUT om en av rådet antagen gemensam åtgärd att inrätta ett program for fortbildning, utbytesverksamhet och samarbete på området identitetshandlingar EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska unionen, särskilt artiklarna K 3. 2 b och K 8. 2, med beaktande av kommissionens förslag av den. , och med beaktande av följande: Medlemsstaterna betraktar utövandet av kontrollen vid överskridandet av de yttre gränserna och i synnerhet säkerheten vad beträffar identitetshandlingar som en fråga av gemensamt intresse. inrätta en Åtgärden att studie- och utbytesverksamhet är sådan att den leder till bättre ömsesidig kunskap om tekniker för att framställa och kontrollera identitetshandlingar samt till effektivare insatser mot förfalskningar. fortbildnings-, informations-, ram för Detta är mål som man på ett effektivare sätt kan uppnå på unionsnivå än på nationsnivå på grund av besparingar till följd av storskalighet och de planerade insatsernas kumulativa verkan. Denna gemensamma åtgärd påverkar inte gemenskapens behörighetsområden, särskilt inte fortbildningsområdet, och inkräktar följaktligen inte på gemenskapens åtgärder för att genomföra politiken på detta område, och särskilt för att genomföra programmet Leonardo da Vinci. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE AVSNITT 1: ALLMÄNNA BESTÄMMELSER A rtikel 1 Grundtanke och mål För perioden 1996-2000 inrättas härmed ett program (nedan kallat Sherlock- 1. programmet) för fortbildning, utbytesverksamhet och samarbete på området säkerhet vad gäller identitetshandlingar enligt definitionerna i artikel 2 i denna gemensamma åtgärd och till detta program skall gemenskapsstöd utgå. 2. Sherlock-programmet skall inte påverka gemenskapens behörighetsområden och skall i kraft av att det sträcker sig över flera år ha som allmänt mål att bredda befintligt samarbete avseende identitetshandlingar. Genom att ange tydliga prioriteringar kommer man på lång sikt att kunna rationalisera samarbetet. A rtikel 2 Definitioner I Sherlock-programmets mening skall orden nedan ha följande betydelse: Identitetshandlingar. Handlingar som utfärdas av medlemsstaterna eller av tredje land och som särskilt tillåter innehavaren att styrka sin identitet samt eventuellt att passera en yttre gräns. Fortbildning: Anordnande av kurser inriktade på teoretiskt och praktiskt kunnande om säkerhet vad gäller identitetshandlingar. Utbytesverksamhet: Tjänstemäns vistelser i en annan stat än den egna för att grundligare lära känna kontrollteknikerna på fältet. Studieverksamhet: Framtagning och spridning av pedagogiska hjälpmedel för att förebygga och motverka falska identitetshandlingar. AVSNITT H: PROGRAMMETS UPPBYGGNAD 10 A rtikel 3 Fortbildning I huvudsak skall Sherlock-programmet innebära att följ ande årligen återkommande 1. kurser skall anordnas: Grundkurs för att utbilda fortbildare. Fördj upningskurs om framställning av identitetshandlingar med inriktning på redan erkända specialister. 2. Kurserna skall vara avsedda för tjänstemän i medlemsstaterna. Det kan emellertid hända att särskilda kurser anordnas som tjänstemän från associerade stater kan delta i. Artikel 4 Utbytesverksamhet Sherlock-programmet skall också omfatta utbytesverksamhet för tjänstemän från både medlemsstaterna och tredje stat. Utbytesverksamheten skall i synnerhet utgöras av tidsbegränsad praktik vid nationella myndigheter med ansvar för kontroll av identitetshandlingar. Artikel 5 Studie- och forskningsverksamhet 1. Sherlock-programmet skall omfatta utformning, framtagning och spridning av pedagogiska hjälpmedel avsedda att mångfaldiga resultaten av fortbildningspaketen i medlemsstaterna och de associerade staterna. Studie- och forskningsverksamhet kan också ägnas åt att ge båttre åtkomst till 2. information om avslöjade bedrägerier med identitetshandlingar. AVSNITT III: FINANSIERINGSBESTAMMELSER 11 A rtikel 6 Villkor for finansiering Projekt som berättigar till gemenskapsfinansiering skall vara av intresse för Europeiska unionen och beröra minst tre medlemsstater. Projekt som är avsedda att stärka samarbetet med de associerade staterna skall beröra minst två medlemsstater och tre associerade stater. Artikel 7 Finanskontroll Besluten om finansiering och de kontrakt som dessa beslut ger upphov till skall vara underkastade tillsyn och finanskontroll av kommissionen samt revision av revisionsrätten. Artikel 8 Gemenskapsfinansieringens nivå Alla slags kostnader som direkt kan hänföras till verksamhetens drift under en 1. bestämd, i kontraktet angiven tidsperiod skall berättiga till gemenskapsfinansiering. 2. Gemenskapsfinansieringen skall uppgå till 60 % av projektets totalkostnad och kan i undantagsfall uppgå till högst 80 % enligt de förfaranden som avses i avsnitt 4 i denna gemensamma åtgärd. Kostnader för översättning och tolkning, för ADB, för utrustning och 3. förbrukningsvaror skall inte tas med i beräkningen annat än om de utgör en förutsättning för att verksamheten skall kunna drivas, och detta slags kostnader skall endast finansieras med högst SO % av bidraget eller 80 % om det är nödvändigt på grund av verksamhetens art. Kostnader för lokaler och offentliga anläggningar samt för löner till tjänstemän i 4. stat eller offentliga organ skall inte tas med i beräkningen annat än om de utgör ersättning för användning eller för arbete, som saknar samband med vad dessa är avsedda för eller satta att utföra, utan specifikt är knutna till att genomföra den verksamhet som är i Europeiska unionens intresse. 12 Artikel 9 Formella förfaranden 1. Kommissionen skall, enligt finansförordningen av den 21 december 1977 med tillämpning på Europeiska gemenskapernas allmänna budget, senast ändrad genom förordning nr 2335/95 av den 18 september 1995, utöva tillsyn över de insatser som programmet är inriktat på och som finansieras med gemenskapsmedel. Kommissionen skall, när den lägger finansieringsförslag, ta hänsyn till de för hushållning och 2. grundsatser ekonomisk kostnadseffektivitet, som anges i artikel 2 i finansförordningen. förvaltning, för god särskilt AVSNITT IV: FÖRVALTNINGS- OCH LEDNINGSANSVAR Artikel 10 Utformning av programmet Kommissionen skall förvalta och leda programmet och skall för detta ändamål 1. vidta lämpliga åtgärder. Kommissionen skall ta fram ett förslag till årligt fortbildningspaket, som skall 2. innefatta en fördelningsmodell för tillgängliga medel och som skall bygga på prioriterade teman enligt Sherlock-programmets uppbyggnad och mål. I detta syfte skall kommissionen granska inlämnade projekt mot bakgrund av följande kriterier: Den föreslagna verksamhetens nyskapande karaktär. I vilken utsträckning verksamheten är angelägen för att förbättra säkerheten när det gäller identitetshandlingar. Att programmet får en genomtänkt helhet. Artikel 11 Genomforande av programmet 13 1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna med kommissionens företrädare som ordförande. Denna skall förelägga kommittén förslaget till årligt fortbildningspaket som avses i artikel 10 i denna gemensamma åtgärd. Kommittén skall yttra sig över fortbildningspaketet inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande det är. Den skall fatta sitt beslut men den majoritet som anges i artikel K 4. 3 stycke 2 i fördraget om Europeiska unionen. Ordföranden får inte rösta. 2. Kommissionen skall besluta med omedelbar verkan. Om beslutet inte är förenligt med kommitténs yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall får kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under en tid som inte överstiger en månad från dagen då rådet underrättats. Rådet får fatta ett annat beslut med kvalificerad majoritet inom den tid som anges i föregående stycke. AVSNITT V: SLUTBESTÄMMELSER A rtikel 12 Utvärdering Kommissionen skall årligen utvärdera de insatser som genomförts under det gångna året och lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet. Artikel 13 Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 14 Finansieringsöversikt Artikel B5-800: Samarbete i rättsliga och inrikes frågor. Åtagandebemyndigandena är införda i kapitel BO-40. 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Gemensam åtgärd avseende ett program för fortbildning, utbytesverksamhet och samarbete på området identitetshandlingar (kallat Sherlock-programmet). 2. BERÖRDA BUDGETPOSTER B5-800: Gemensamma åtgärder inom ramen för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor, särskilt områdena i artikel K 1. 2 och K 1. 3 i Maastrichtfördraget. 3. RÄTTSLIG GRUND Artikel K 3. 2 i Maastrichtfördraget. 4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN 4. 1 Allmänt mål för åtgärden Inom det samarbete, som hör till avdelning VI i Maastrichtfördraget, framstår förbättrad säkerhet vad beträffar identitetshandlingar som ett prioriterat ^område, i synnerhet för att åstadkomma effektivare kontroller vid unionens yttre gränser. Vid sidan om arbetet med att ta fram informationsverktyg (bedrägerikatalogen, förteckningen över autentiska handlingar, kodat referensmaterial om handlingar) är kompetenshöj ande insatser riktade till personalen som är verksam på området en avgörande effektivitetsfaktor, särskilt när dessa insatser leder till ökat utbyte mellan medlemsstaterna och till bättre kännedom om de tekniker, förfaranden och verktyg som används. Två kurser för specialister, som förutsätts sprida inhämtad kunskap vidare, har redan genomförts inom ämnesområdet. Den andra, som hölls 1995, finansierades med gemenskapsmedel i kraft av bestämmelserna i artikel K 8 i Maastrichtfördraget. Den allmänna målsättningen för insatserna är att med hjälp av ett flerårigt program bredda samarbetet på området, rationalisera insatserna genom att samordna dem kring tydliga prioriteringar samt permanenta resultaten genom att arbeta långsiktigt. 4. 2 Period som omfattas av åtgärden Insatserna sträcker sig över en programperiod på fem år med början år 1996. 15 5. UTGIFTSKATEGORI I eke-obligatoriska utgifter / Differentierade anslag 6. TYP AV UTGIFT Bidrag (upp till högst 80 %) för finansiering tillsammans med andra offentliga eller privata finansiärer. 7. BUDGETKONSEKVENSER 7. 1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad Bidrag skall utgå på följande områden: - Fortbildning. - Utbytes- och praktikverksamhet. - Studie- och forskningsverksamhet samt informationsspridning. Med förbehåll för att ändringar kan göras under det årliga budgetförfarandet är avsikten att anslå ekonomiska medel på ungefär 5 miljoner ecu för att genomföra programmet under perioden 1996-2000 enligt tidsplanen i punkt 7. 2. Per år kommer det enligt en uppskattning som grundar sig på redan genomförda liknande åtgärder (inklusive Karolus- och Mattheus-programmen) att röra sig om följande belopp: - 1996: - fortbildning: * fortbildningskurs fortbildare: 30 deltagare (2x15 medlemsstater) under 15 dagar (kostnad per deltagare: 6 300 ecu): 190 000 ecu * grundkurs för associerade länder i Central- och Östeuropa (7 stater) under ledning av 3 medlemsstater: 20 deltagare (2 per stat) under 10 dagar (kostnad per deltagare: 4 200 ecu): 84 000 ecu som avrundas till för 90 000 ecu forskningsverksamhet, informationsspridning (framtagning av pedagogiska hjälpmedel, utgivning av material): studie- och * 120 000 ecu - per år under perioden 1997/1998: 16 - fortbildning: fortbildare: 30 deltagare (2x15 medlemsstater) under 15 dagar (kostnad per deltagare: 6 300 ecu): 190 000 ecu * fördjupningskurs (15 dagar för en deltagare * fortbildningskurs för per medlemsstat kostar 6 300 ecu): 94 500 ecu som avrundas till 95 000 ecu * grundkurs för associerade länder i Central- och Östeuropa (7 stater) under ledning av 3 medlemsstater: 20 deltagare (2 per stat) under 10 dagar (kostnad per deltagare: 4 200 ecu): 84 000 ecu som avrundas till 90 000 ecu för associerade länder i Central- och Östeuropa (7 stater) under ledning av 3 medlemsstater: 20 deltagare (2 per stat) under 10 dagar (kostnad per deltagare: 4 200 ecu): 84 000 ecu som avrundas till fortbildningskurs fortbildare för * - utbyten: 90 000 ecu * 5-dagarspraktik (kostnad per praktikant: 2 000 ecu) för 150 tjänstemän från medlemsländerna: 300 000 ecu * 5-dagarspraktik (kostnad per praktikant: 2 000 ecu) för 50 tjänstemän från de associerade staterna: 100 000 ecu * övrig utbytesverksamhet (studiebesök vid produktionsanläggningar, forskningslaboratorier, etc): schablonbelopp på - studie- och forskningsverksamhet, informationsspridning: 60 000 ecu 75 000 ecu - per år under perioden 1999/2000: - fortbildning: fortbildare: 30 deltagare (2x15 medlemsstater) under 15 dagar (kostnad per deltagare: 6 300 ecu): 190 000 ecu * fördjupningskurs (15 dagar för en deltagare * fortbildningskurs för per medlemsstat kostar 6 300 ecu): 94 500 ecu som avrundas till 95 000 ecu * grundkurs för associerade länder i Central- och Östeuropa (7 stater) under ledning av 3 medlemsstater: 20 deltagare (2 per stat) under 10 dagar (kostnad per deltagare: 4 200 ecu): 84 000 ecu som avrundas till 90 000 ecu för associerade länder i Central- och Östeuropa (7 stater) under ledning av 3 medlemsstater: 20 deltagare (2 per stat) under 10 dagar (kostnad per deltagare: 4 200 ecu): 84 000 ecu som avrundas till fortbildningskurs fortbildare för * 90 000 ecu 17 - utbyten: * 5-dagarspraktik (kostnad per praktikant: 2 000 ecu) för 150 tjänstemän från medlemsländerna: 300 000 ecu * 5-dagarspraktik (kostnad per praktikant: 2 000 ecu) för 100 tjänstemän från de associerade staterna: 200 000 ecu * övrig utbytesverksamhet (studiebesök vid produktionsanläggningar, forskningslaboratorier, etc): schablonbelopp på - studie- och forskningsverksamhet, informationsspridning: 100 000 ecu 235 000 ecu 7. 2 Kostnademas fördelning mellan åtgärdemas olika delar ÅB i miljoner ecu (i löpande priser) Fördelning 1996 1997 1998 1999 2000 Totalt Fortbildning (kurser) Fortbildning (utbyten) 0,28 0,465 0,4 0,465 0,4 0,465 0,5 0,465 0,5 2,14 1,8 övriga utbyten Studier, forskning, informationsspridning 0,12 0,06 0,075 0,06 0,075 0,1 0,235 0,1 0,235 0,32 0,74 TOTALT 0,4 1 1 1,3 1,3 5 7. 3 Tidsplan över anslag 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Totalt 0,4 1 1 1,3 1,3 5 ÅB i miljoner ecu Åtagande- bemyndiganden Betalnings- bemyndiganden 1996 1997 1998 1999 2000 0,1 0,3 0,7 0,3 0,7 0,3 1 0,4 1 1 1,3 1,3 5 0,3 1 1,3 0,3 0,3 TOTALT 0,1 1 1 1,3 18 För perioden 1996-2000 planeras ett ekonomiskt anslag på ungefär 5 miljoner ecu. Programmet är uppdelat i tre faser. För 1996 gäller att de första utbetalningarna inte kommer att göras förrän under årets sista tredjedel och därför har det årliga beloppet uppskattats med hänsyn till en idé om vad som kommer att genomföras efter att det nödvändiga realistisk förberedelsearbetet avslutats. Under perioden 1997-1998 förväntas en kraftig hävstångseffekt i medlemsstatemas nationella fortbildningsprogram eftersom man då skall ha tillgång till fortbildare som följt kurser på unionsnivå och pedagogiska hjälpmedel som tagits fram gemensamt. Under perioden 1999-2000 kommer resultaten av den förväntade hävstångseffekten i medlemsstaterna att ge upphov till nya behov på unionsnivå. För att möta de nya behoven kommer man att fördjupa och bredda insatserna och därvid ta hänsyn till resultatet av en utförligare utvärdering än årsrapporten, som skall göras efter halva tiden i slutet av år 1998. 8. BEDRAGERIBEKAMPNINGSBESTAMMELSER SAMT RESULTAT AV ATT DE TILLÄMPAS Kommissionen sköter kontrollen av bidragen och av att de tjänster, förberedande studier, genomförbarhetsstudier samt utvärderingar som man krävt tillhandahålls. Kontrollen görs före utbetalning och med hänsyn till kontraktsåtaganden och grundsatser om hushållning och god allmän samt ekonomisk förvaltning. Bedrägeribekämpnings- bestämmelser (kontroll, rapportering, etc) finns i alla avtal eller kontrakt som sluts mellan kommissionen och mottagare av utbetalningar. 9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET 9. 1 Särskilda, mätbara mål och målgrupp Särskilda mål: Inom ramen för det allmänna mål som anges i punkt 4. 1 skall kommissionen särskild anstränga sig att nå följande mål: Att permanenta fortbildningsinsatserna på området säkerhet när det gäller * identitetshandlingar på tre områden, nämligen - kurser för fortbildare, - fördjupningskurser för redan bekräftade specialister, - grundkurser avsedda för vissa länder i Central- och Östeuropa. Avsikten med detta första mål är att samordna fortbildningsarbetet genom specialisering på varje nivå. På unionsnivå hålls kurser för fortbildare och för specialister, på nationsnivå sker spridningen av den inhämtade informationen till största möjliga antal 19 tjänstemän. I samma avsikt att samordna, med siktet inställt på anslutning, hålls kurserna för tjänstemännen från länderna i Central- och Östeuropa på unionsnivå. * Att i anknytning till målet ovan ta fram pedagogiska hjälpmedel som gör det möjligt att genomföra fortbildningsprogrammen i medlemsstaterna och därigenom förränta erfarenheterna från kurserna på unionsnivå. Två fördelar med att ta fram hjälpmedlen på unionsnivå är att man gör besparingar på grund av storskaligheten och att fortbildningen i medlemsstaterna kan baseras på samordnade pedagogiska hjälpmedel. Att bedriva * för informationsspridning på området kunskap om identitetshandlingar och om iakttagna bedrägerier. fram bättre verktyg forskningsverksamhet för att ta Detta sista mål bidrar till att undanröja risken för dubbelarbete inom forskningen på ett område där informationsutbytet mellan medlemsstaterna är grundläggande om det skall lyckas att helt och hållet genomföra fri rörlighet. Målgrupp: Anställda som ansvarar för att utforma, utfärda eller kontrollera identitetshandlingar. Anställda som ansvarar för kompetensutveckling, särskilt de som utformar och genomför kurser i de berörda enheterna och i allra högsta grad de som utformar kurser för fortbildare. 9. 2 Skäl för åtgärden Inom ramen för det samarbete mellan medlemsstaterna, som kommissionen deltar helt och fullt i och som definieras i avdelning VI i Maastrichtfördraget, anges frågor som medlemsstaterna anser vara av gemensamt intresse. En av de centrala frågorna är den om säkerhet när det gäller identitetshandlingar, med betydelse i synnerhet för kontrollen vid överskridande av de yttre gränserna. Samarbetet på unionsnivå mellan medlemsländemas nationella förvaltningar kommer att utgöra ett komplement till det arbete dessa förvaltningar utfört inom sina egna behörighetsområden. Den snabbhet informationen färdas med leder till krav på att arbeta i "realtid" och innebär därmed att tjänstemännen måste skaffa sig bättre kunskaper om vad som sker hos kollegerna i andra medlemsstater. Sherlock-programmet är en del av denna verklighet och ansluter sig till subsidiaritetsprincipen genom insatsemas uppdelning, som beskrivs i redogörelsen ovan för programmets särskilda mål. Urvalskriterierna för projekten vilar på följande två grundförutsättningar: 20 in - Respekt för programmets uppläggning som den beskrivs i avsnitt II i den gemensamma åtgärden. Uppläggningen går ut på att insatserna skall upprepas regelbundet för att nå effektivitet på lång sikt och fa till stånd en spridningseffekt i medlemsstaterna. - Respekt för kriterierna i artikel 10 i den gemensamma åtgärden, som anger att programmet skall ha en genomtänkt helhet, vara nyskapande (teknisk utveckling till exempel) och angeläget (nya typer av identitetshandlingar, nya förfalskarligor). 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Två typer av indikatorer har valts för att mäta i vilken utsträckning målen uppfyllts: - Antal deltagardagar som genomförts på unionsnivå, oberoende av om det rört sig om kurs- eller utbytesverksamhet. - Antal deltagardagar som genomförts av medlemsstaterna med hjälp av fortbildare som följt kurser inom Sherlock-programmet eller med hjälp av pedagogiska hjälpmedel som tagits fram inom ramen för programmet. Dessa kvantitativa mätningar kommer att kompletteras med mera kvalitativa utvärderingar inriktade på att mäta kursemas effekt på deltagarna (panel med utvärdering vid olika intervall efter kursen). Årsrapporterna kommer att kompletteras med en mera detaljerad rapport över utbildningsresultaten när programmet pågått i tre år. 10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (del A i avsnitt m i den allmänna budgeten) Hur mycket personal som kan avdelas beror på det beslut kommissionen fattar varje år om hur stora resurser som skall avsättas. Hänsyn kommer att tas till personalen och till de extra belopp som budgetmyndigheten beviljar. Det bör understrykas att denna gemensamma åtgärd innebär förvaltning av åtagandebemyndiganden på ungefär 5 miljoner ecu under fem år och om det skall gå att garantera "god ekonomisk förvaltning*' av driftsanslagen måste man också anslå administrativa anslag som täcker det extra arbete den ökade verksamheten under perioden drar med sig på grund av att den gemensamma åtgärden genomförs. Uppskattningen av ytterligare anslag är gjord på basis av den kostnad för extra tjänster som uppstod i samband med att pilotverksamheten inom fortbildning enligt avdelning VI genomfördes och som finansierades via budgeten år 1995. 21 10. 1 Konsekvenser för antalet tiänster Typ av tjänster Erforderlig personal för att förvalta åtgärden Fasta tjänster Tillfälliga tjänster A B C 1 1/2 1/2 Fast anställda eller tillfälligt anställda Andra tjänster Totalt 2 varav Period Ytterligare tjänster Befintliga tjänster inom berört DG eller berörd enhet 5 år från och med september 1996 1 1/2 1/2 2 10. 2 Total budgetkonsekvens av ytterligare personal Fast anställda Tillfälligt anställda Andra tjänster Belopp Beräkningsmetod (ecu) 765 000 (92 000 ecu + 33 000 + 28 000) x 5 år Märk: enl. skala från DG IX Totalt 765 000 Beloppen anger total kostnad för ytterligare tjänster under hela åtgärden 22 10. 3 ökning av andra administrativa utgifter till följd av åtgärden Budgetpost (Nummer och titel) A 2510 TotaIt Belopp Beräkningsmetod (ecu) 12 000 50 000 156 375 80 400 TZTZZ 298 775 Tjänsteärenden: 20 dagar/tjänsteman: 20 x 120 ecu x 5 år Resor: 10 resor per år x 1000 ecu x 5 o ar Kommitté enl. artikel 11: 15 personer x 695 ecu x 3 möten x 5 år Sakkunniga: 20 dagar/sakkunnig/år x 804 ecu x 5 år » Syftet med tjänsteärendena är att utvärdera och samordna insatserna som ingår i programmet Beloppen avser total kostnad för åtgärden. samt att säkerställa lämplig uppföljning av projektet på ort och ställe. Kostnaden för dessa tjänsteärenden uppskattas till 62 000 ecu. 23 ISSN 1024-4506 KOM(96) 297 slutlig DOKUMENT SV 06 11 Katalognummer : CB-CO-96-306-SV-C ISBN 92-78-05749-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Ik