title: Rapport från kommissionen till den budgetansvariga myndigheten om situationen den 31 december 1995 vad gäller garantier som berör den allmänna budgeten

eurovoc_concepts:
Community budget
Community loan
EU borrowing
budgetary reserve (EU)
report

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 05. 06. 1996 KOM(96) 243 slutlig RAPPORT FRÂN KOMMISSIONEN TILL DEN BUDGETANSVARIGA MYNDIGHETEN OM SITUATIONEN DEN 31 DECEMBER 1995 VAD GÄLLER GARANTIER SOM BERÖR DEN ALLMÄNNA BUDGETEN I denna rapport redogörs för situationen den 31 december 1995 vad gäller garantier som berör den allmänna budgeten. Rapporten har sin bakgrund i kommissionens förklaring i samband med omröstningen om tilläggs- och ändringsbudget nr 1/91, där man redogjorde för sin avsikt att "halvårsvis lägga fram en rapport om situationen vad gäller garantier som berör budgeten och därmed förbundna risker". Kommissionen har tidigare lagt fram nio sädana rapporter till den budgetansvariga myndigheten. Denna rapport består av tre delar: 1. 2. 3. Redogörelser för operationer som inletts sedan den förra rapporten och för utvecklingen vad gäller risker och utnyttjandet av de garantier som belastar budgeten. En redogörelse för de transaktioner som förts in i budgeten. Bedömningar, med utgångspunkt från samma datum, av det ekonomiska och finansiella läget i de tredje länder som varit föremål för de mest betydande transaktionerna. Innehållsförteckning DEL 1: OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1995, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I. OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1995 I. A Makroekonomiskt stöd till Ukraina I. B 1 1 Lån från Europeiska investeringsbanken till medelhavsländerna som garanteras av den 1 allmänna budgeten 1 RISKSrrUATIONEN 2 3 4 5 5 5 fl. H. A Total risk II. B Risker i samband med lån till medlemsstaterna II. C Risker i samband med lån till tredje land Hl. III. A Europeiska investeringsbankens lån till tredje land III. B UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN In- och utlåning eller garantier för lån till tredje land LÅN AVSEDDA FÖR ÅTERUTLÅNING INOM GEMENSKAPEN Gemenskapsupplåning till stöd for olika medlemsstaters betalningsbalans Euratomlån Upplåning till stöd för investeringar inom gemenskapen LAN AVSEDDA FÖR ÅTERUTLÅNING TILL TREDJE LAND DEL 2: TRANSAKTIONER SOM REDAN FÖRTS IN I BUDGETEN I. I. A I. B I. C II. ILA Euratomlån till vissa tredje länder II. B Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till 7 7 7 8 8 8 länder i Central- och 9 Östeuropa II. C Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen garantier som berör gemenskapens allmänna budget 12 16 II. D Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till de baltiska staterna II. E Gemenskapens upplåning för makroekonomiskt stöd till länder i Medelhavsområdet 17 Hl. GEMENSKAPSGARANTIER TILL TREDJE PART 18 ILA Europeiska investeringsbankens (EIB) lån till länder i Medelhavsområdet; 18 19 20 21 m. B Europeiska investeringsbankens lån till länder i Central- och Östeuropa Hl. C Lån som beviljas övriga tredje länder av Europeiska investeringsbanken i n. D Lån som beviljas Sydafrika av Europeiska investeringsbanken TREDJE DELEN: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER I. I. A I. B H. TRANSAKTIONERNAS NATUR Transaktioner med makroekonomiska mål Transaktioner med mikroekonomiska mål ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE I TREDJE LAND 22 22 22 23 STATISTIKBILAGA TABELLER FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR PRECISERINGAR AV SIFFERANGIVELSER I RAPPORTEN 1cK A DEL 1: OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1995, UTVECKLING VAD GÄLLER RISKER OCH UTNYTTJANDE AV DE GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN I. OPERATIONER SOM INLETTS SEDAN RAPPORTEN PER DEN 30 JUNI 1995 A. MAKROEKONOMISKT STÖD TILL UKRAINA Inom ramen för det allmänna stödprogrammet för Ukraina har kommissionen, genom rådets beslut av den 23 oktober 1995, blivit bemyndigad att i gemenskapens namn låna upp 200 miljoner ecu för högst tio år. Lånebeloppet skall delas upp i två delar vilka skall överföras till Ukraina. Ingen av delarna har ännu per den 31 decemberl995 utbetalats. B. LÅN FRÄN EUROPEISKA MEDELHAVSLÄNDERNA ALLMÄNNA BUDGETEN INVESTERINGSBANKEN TILL SOM GARANTERAS AV DEN Rådet antog den 30 oktober 1995 ett beslut om ingåendet av protokoll avseende det finansiella och tekniska samarbetet mellan gemenskapen och Malta och Cypern. Enligt dessa protokoll uppgår de belopp som Europeiska investeringsbanken kan ge i form av lån av sitt egna kapital till respektive 30 och 50 miljoner ecu med en varaktighet på tre år. H. RISKSITUATIONEN Bedömningen av de risker som påverkar gemenskapernas budget kan genomföras med två olika metoder, nämligen den metod som ofta används av banker och som utgår från det totala utestående lånebeloppet en bestämd dag för transaktionerna i fråga, och den i budgetarbete vanligare metoden, enligt vilken den högsta totala summan som gemenskapen kan behöva betala ut under budgetåret beräknas. Denna andra metod har i sin tur tillämpats på två olika sätt, nämligen genom att man endast tagit hänsyn till verkliga utbetalningar fram till den 31 december 1995, vilket ger den minsta risken för gemenskapen om inga tidiga återbetalningar sker (se tabell 2, sid. 2 i statistikbilagan), och genom att man även blickat framåt, och tagit hänsyn till alla transaktioner som rådet beslutat om eller som föreslagits av kommissionen, så att effekten på framtida budgetar kan beräknas. Detta ger, i det fall då alla kommissionens förslag i fråga godtas, den största risken för gemenskapen (se tabell 3, sid. 3 i statistikbilagan). I det senare fallet måste ett antal antaganden göras vad gäller utbetalningsdatum, villkor för återbetalning, räntesatser och växelkurser. Närmare uppgifter om detta återfinns i 1 hr bilagan. Metoden ger dock en uppfattning om hur stora de risker som är förknippade med förslagen är. Resultaten framgår av de tabeller som bifogas (sidan 1-3), där beräkningar av risker i samband med lån till länder inom respektive utanför gemenskapen återges. De totala angivelserna innefattar risker av skilda slag. I fallet makroekonomiskt stöd gäller det lån till en enda stat, medan det t. ex. inom ramen för Europeiska investeringsbankens verksamhet och de nya gemenskapsinstrumenten (förkortning: "NGI") rör sig om projektlån. I den analys som följer görs skillnad mellan total risk, risker som hänför sig till medlemsstater och risker som gäller icke-medlemsstater. A. TOTAL RISK 1. UTESTÅENDE BELOPP DEN 31 DECEMBER 1995 Läget beskrivs i tabell 1 (sidan 1 i statistikbilagan). Den totala risken belöpte sig till 13 114 miljoner ecu den 31 december 1995, utan ökning jämfört med den 30 junil995. 2. MAXIMAL RISK ÄR FÖR ÄR I GEMENSKAPENS BUDGET -' UTBETALNINGAR FRAM TILL DEN 31 DECEMBER 1995 Läget beskrivs i tabell 2 (sidan 2 i statistikbilagan). Den totala risken, 3 149 miljoner ecu 1996, kommer att utveckla sig på följande sätt: 1997 3049 1998 3238 1999 994 2000 3481 2001 776 2002 600 2003 360 Är Ärligt riskbelopp (milj. ecu) Förändring -3 % + 6% -69 % + 250 % - 78 % - 23 % - 40 % Siffran beror bl. a. på att inga återbetalningar av betalningsbalanslån till medlemsstaterna förfaller detta år och på att inga återbetalningar av lån till Ungern,Tjeckien, Slovakien och Bulgarien sker, eftersom dessa avslutas 1998. 3. MAXIMAL TEORETISK RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS BUDGET Läget beskrivs i tabell 3 (sidan 3 i statistikbilagan). A Denna risk, som är 3500 miljoner ecu 1996, kommer regelmässigt att öka i den takt som anges nedan till och med år 2000 (bortsett från år 1999, då den är 2508 miljoner ecu). 1997 3858 År Årligt riskbelopp (milj. ecu) 1998 4425 1999 2508 2000 5267 2001 2716 2002 4617 2003 4783 Förändring + 10 % + 15 % -43 % + 110% -48 % + 70 % + 4 % B. RISKER I SAMBAND MED LÅN TILL MEDLEMSSTATERNA 1. UTESTÅENDE BELOPP DEN 31 DECEMBER 1995 Läget beskrivs i tabell 1 (sidan 1 i statistikbilagan). Det utestående beloppet vad gäller transaktioner till förmån för medlemsstater är 7263 miljoner ecu den 31 december 1995, vilket innebär en minskning med 3,7 % jämfört med den 30 juni 1995. Denna minskning beror främst på minskade utestående lån inom ramen för Euratom och de finansiella instrumenten. Övriga utestående belopp har legat på stabil nivå. 2. MAXIMAL RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS BUDGET - UTBETALNINGAR FRAM TILL DEN 31 DECEMBER 1995 Läget beskrivs i tabell 2 (sidan 2 i statistikbilagan). Den totala risken är 2068 miljoner ecu för år 1996. Det årliga riskbeloppet som kan belasta gemenskapens budget vad gäller utbetalningar, vilket anges i tabell 2, ändras i takt med återbetalningar (båda åren) av Greklands och Italiens betalningsbalanslån. För de jämna årtalen fram till år 2000 är därför den maximala risken större, och uppgår det sistnämnda året till 2821 miljoner ecu. 3. MAXIMAL TEORETISK RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS BUDGET Läget beskrivs i tabell 3 (sidan 3 i statistikbilagan). Utvecklingen liknar den i tabell 2 fram till år 2000, då risken uppgår till 3215 miljoner ecu. Beloppen för åren 2002 och 2003 blir 2370 miljoner ecu respektive 2196 miljoner ecu. A C. RISKER I SAMBAND MED LÅN TILL TREDJE LAND 1. UTESTÅENDE BELOPP DEN 31 DECEMBER 1995 Läget beskrivs i tabell 1 (sidan 1 i statistikbilagan). Det utestående beloppet är 5851 miljoner ecu den 31 december 1995, vilket innebär en ökning med 5 % jämfört med den 30 juni 1995. 2. MAXIMAL RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS BUDGET - UTBETALNINGAR FRAM TILL DEN 31 DECEMBER 1995 Laget beskrivs i tabell 2 (sidan 2 i statistikbilagan). Risken beräknas till 1081 miljoner ecu för år 1996. Därefter kan man konstatera en ökning till 1586 miljoner ecu 1997, på grund av en rad återbetalningar som infaller det året: 80 miljoner ecu från Ungern. 127 miljoner ecu från Tjeckien. 63 miljoner ecu från Slovakien. 140 miljoner ecu från Bulgarien. 250 miljoner ecu från Algeriet. 160 miljoner ecu från Israel. 143 miljoner ecu från republiker i f. d. Sovjetunionen. 1997 1586 1998 1178 1999 695 2000 660 2001 670 2002 570 2003 334 År Årligt risk belopp (milj ecu) 3. MAXIMAL TEORETISK RISK ÅR FÖR ÅR I GEMENSKAPENS BUDGET Läget beskrivs i tabell 3 (sidan 3 i statistikbilagan). 1997 2057 1998 1942 1999 1817 2000 2053 2001 2269 2002 2247 2003 2587 År Årligt risk belopp (milj ecu) A m. UTNYTTJANDE AV GARANTIER SOM BELASTAR BUDGETEN A. EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS LÄN TILL TREDJE LAND Investeringsbanken ansökte den 5 juli 1995 om utnyttjande av en budgetgaranti för län till republikerna i f. d. Jugoslavien (f. d. jugoslaviska republiken Makedonien och Serbien) med ett belopp om 8,6 miljoner ecu. Utbetalning till Europeiska investeringsbanken skedde den 11 oktober 1995. Investeringsbanken ansökte den 18 oktober 1995 åter om utnyttjande av en budgetgaranti för lån till republikerna i f. d. Jugoslavien (f. d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Bosnien-Hercegovina). Det gällde denna gång ett belopp om 5,2 miljoner ecu. Utbetalning till Europeiska investeringsbanken skedde den 26 januari 1996. Den 31 december 1995 belöpte sig de fordringar som gemenskapen betalat för och som ännu ej återbetalats av de låntagare som ansvarat för de försenade betalningarna till 68,2 miljoner ecu. Fordringarna gäller alla republiker i f. d. Jugoslavien utom Slovenien och Kroatien, som inte ligger efter med sina betalningar. Dessa 68,2 miljoner ecu i icke betalda fordringar har förts in i budgeten med 28,6 miljoner under uteblivna inbetalningar för 1994 och blivit föremål för utnyttjande av garantifonden till ett totalt belopp om 39,6 miljoner ecu: 5,3 miljoner ecu den 11 januari 1995, 14,3 miljoner ecu den 30 januari 1995, 6,08 miljoner ecu den 24 maj 1995, 8,6 miljoner ecu den 11 oktober 1995 och 5,2 miljoner ecu den 26 januari 1996. B. IN- OCH UTLÅNING ELLER GARANTIER FÖR LÅN TBLL TREDJE LAND 1. ANVÄNDNING AV DE LIKVIDA MEDLEN Kommissionen har även brukat sina likvida medel i enlighet med artikel 12 i rådets förordning nr 1552/89 av den 29 maj 1989 om tillämpning av beslut 88/376/EEG, Euratom om systemet för gemenskapernas egna medel. Genom detta förfarande har man undvikit förseningar av kommissionens utbetalningari de fall då inbetalningen från låntagaren är försenad. 2. INTERVENTION FRÄN GARANTIFONDEN Om en förfallodag för en betalning av ett lån som beviljats eller garanteras av gemenskapen överskrids av låntagaren, skall garantifonden intervenera inom tre månader efter förfallodagen och täcka underskottet. Dröjsmålsräntan mellan den dag då de likvida medlen görs tillgängliga och datum för fondens intervention skall belasta garantifonden och återföras till de likvida medlen. Under de sex senaste månaderna har fonden intervenerat vad gäller lån till följande låntagare: Land Tadzjikistan Georgien Georgien Kazakstan Georgien Arménien Tadzjikistan Turkmenistan Totalt Datum för intervention Belopp (kapital+ränta) 20. 7. 1995 20. 7. 1995 17. 10. 1995 17. 10. 1995 21. 11. 1995 21. 11. 1995 21. 11. 1995 21. 11. 1995 1713 431,10 2 182 277,63 1 471 300,30 835 614,83 70 931856,06 37 996 507,14 55 692 660,94 45 850 146,11 216 673 794,11 3. FÖRSENADE ÅTERBETALNINGAR Under den period som omfattas av denna rapport har följande tredje land, efter förfallodagen, återbetalat belopp för vilka garantifonden tidigare intervenerat. Detta belopp har således nu betalats tillbaka till fonden i enlighet med artikel 2 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 2728/94 av den 31 oktober 1994 om inrättande av en garantifond för externa åtgärder. Land Kazakstan Datum för återbetalning Belopp (kapital+ränta) 15. 11. 1995 835 614,83 STÄLLNING DEN 31 DECEMBER 1995 VAD GÄLLER ÄNNU EJ GENOMFÖRDA ÅTERBETALNINGAR De belopp som ännu inte återbetalats vid periodens slut är följande: Land Tadzjikistan Georgien Arménien Turkmenistan Totalt Belopp (kapital+ränta) 63 181 389, 89 81 306 915,94 37 996 507,14 45 850 146,11 228. 334. 959,08 A DEL 2: TRANSAKTIONER SOM REDAN FÖRTS IN I BUDGETEN Den budgetansvariga myndigheten har i 1995 års budget godkänt 29 poster med angivelsen "p. m. " såsom avsedda för eventuella utbetalningar av garantibelopp. Transaktionerna kan delas in i tre kategorier: in- och återutlåning inom gemenskapen, in- och återutlåning utanför gemenskapen och garantier till finansiella institutioner. I. LÄN AVSEDDA FÖR ÄTERUTLÄNING INOM GEMENSKAPEN A. GEMENSKAPSUPPLÄNING TILL STÖD FÖR OLIKA MEDLEMSSTATERS BETALNINGSBALANS Gemenskapen är bemyndigad att ta upp lån på kapitalmarknaderna eller hos finansinstitut för att sedan ställa dessa belopp till förfogande för medlemsstater som har tillfälliga problem med betalningsbalansen. Den övre gränsen för denna upplåning har satts till 14 miljarder ecu. Den 31 december 1995 skedde en transaktion till Grekland om vilken beslut fattats den 4 mars 1991 och en till Italien, om vilken beslut fattats den 18 januari 1993. Summan av de krediter som beviljats i detta syfte uppgick den 31 december 1995 till 1000 miljoner ecu för Grekland och 4045 miljoner ecu för Italien (se tabell 1, sidan 1 i statistikbilagan). B. EURATOMLÅN Kommissionen bemyndigades 1977 att ta upp lån för att kunna bidra till finansieringen av kärnkraftverk. Lånen är avsedda för producenter av elkraft och ledsagas av sedvanliga bankgarantier. Låntagarna är ofta statliga företag eller företag som fått statliga garantier. Maximalt får 4 miljarder ecu lånas upp, varav 500 miljoner godkändes genom 1977 års beslut, 500 miljoner 1980, 1 miljard 1982, 1 miljard 1985 och 1 miljard 1990. Det belopp som lånats upp till och med den 30 juni 1994 var ca 2900 miljoner ecu, varför lån om 1100 miljoner ecu fortfarande får tas upp. Det utestående lånebeloppet den 31 december 1995 var 720 miljoner ecu. Kommissionen föreslog den 9 december 1992 att den del av lånebeloppet som inte använts inom medlemsstaterna skulle användas till att finansiera en förbättring av effektivitet och säkerhet vid kärnkraftverk i Central- och Östeuropa och inom Oberoende staters samvälde. Detta antogs av rådet genom ett beslut den 21 mars 1994 (se del 2, lån till tredje land). A C. UPPLÅNING TILL STÖD FÖR GEMENSKAPEN INVESTERINGAR INOM Kommissionen har genom rådets beslut av den 16 oktober 1978 bemyndigats att ta upp lån till främjande av investeringar i gemenskapen (nya gemenskapsinstrument). Det maximala beloppet fastställdes genom beslut den 16 oktober 1978 till 1 miljard ecu och höjdes senare med ännu en miljard genom beslut av den 15 mars 1982, med 3 miljarder genom beslut av den 19 april 1983 och med 750 miljoner genom beslut av den 9 mars 1987. Det upplånade beloppet utbetalas i form av lån som beviljas av Europeiska till finansiering av investeringsbanken såsom ombud, som syftar investeringsprojekt och bidrar till konvergens och ökad integration, och vilka är i överensstämmelse med gemenskapens prioriterade målsättningar inom sektorerna för energi, industri och infrastrukturarbeten. Därvid skall hänsyn bl. a. till nödvändigheten av att bekämpa arbetslösheten. Stödet till små och medelstora företag har också genom ett beslut den 26 april 1982 blivit en prioriterad målsättning. regionala konsekvenser och till projektens tas Genom ett beslut av den 20 januari 1981 blev det även möjligt för gemenskapen att ta upp lån i syfte att ge ett särskilt stöd på 1 miljard ecu för återuppbyggnad av de områden i Italien som drabbades av jordbävningen i november 1980. Ett motsvarande beslut fattades den 14 december 1981 för stöd om 80 miljoner ecu till de områden i Grekland som drabbades av jordbävningarna i februari och mars 1981. De högsta möjliga belopp som får lånas upp är således 6830 miljoner ecu. Det utestående upplånade beloppet var 1113 miljoner ecu den 31 december 1995, vilket är en minskning med 29,11 % i förhållande till den 31 december 1994. är spridd över Risken låntagare vid Europeiska investeringsbanken. De flesta av lånen är därtill globala lån som EIB undertecknat med finansinstitutioner som är ansvariga för att medlen återbetalas. antal att Europeiska investeringsbanken överlämnar årligen en förteckning till kommissionen över de låntagare som, enligt de uppgifter man har tillgång till, riskerar att inte klara av återbetalningar under det kommande året. För närvarande finns inga namn på denna förteckning. H. LÅN AVSEDDA FÖR ÅTERUTLÅNING TILL TREDJE LAND A. EURATOMLÅN TILL VISSA TREDJE LÄNDER Rådet fattade den 21 mars 1994 beslut om ändring av beslut 77/270/Euratom i syfte att möjliggöra för kommissionen att underteckna Euratomlån för finansiering av förbättrad säkerhet och effektivitet vid kärnkraftverk i vissa tredje länder. Detta beslut innebär att en stor del av Euratoms utlåningskapacitet (ca 1100 miljoner ecu) kan användas till finansiering av projekt som avser kärnkraftverk och andra anläggningar i kärnbränslecykeln som är igång eller under konstruktion, avser nedmontering av anläggningar i fall där en upprustning inte är försvarbar ur teknisk eller ekonomisk synvinkel. Följande länder kan komma i fråga: Bulgarien Ungern Litauen Rumänien Slovenien Tjeckien Slovakien Ryska federationen Arménien Ukraina Principen om ekonomiskt stöd på internationell nivå för en stängning av Tjernobylreaktorn skrevs in bland slutsatserna vid Europeiska rådets möte på Korfu den 24-25 juni 1994 samt vid G7-mötet i Neapel den 7-8 juli samma år. B. GEMENSKAPENS UPPLÅNING FÖR MAKROEKONOMISKT STÖD TBLL LÄNDER I CENTRAL. OCH ÖSTEUROPA 1. UNGERN a) Ungern I 1990 beviljade gemenskapen Ungern ett medelfristigt lån på högst 870 miljoner ecu och för högst fem år. Detta lån är avsett att underlätta anpassningen av den ungerska ekonomin till en marknadsbaserad ekonomi på så sätt att den får del av alla dess fördelar. Lånebeloppet betalas ut till Ungern i tre delar. Den första delutbetalningen på 350 miljoner ecu betalades ut den 20 april 1990, och en andra del på 260 miljoner den 14 februari 1991. En tredje utbetalning på högst 260 miljoner ecu planerades för 1992. Denna tredje del har emellertid inte betalats ut, på grund av att Ungerns betalningsbalans utvecklats bättre än väntat. Varje utbetald del skall återbetalas vid ett tillfälle och högst fem år efter det att respektive del ställdes till Ungerns förfogande. Räntorna är rörliga och betalas halvårsvis. Den första delen, 350 miljoner ecu, återbetalades i sin helhet av Ungern den 20 april 1995. b) Ungern II Eftersom upplösningen av Rådet för ömsesidigt ekonomiskt bistånd (Komekon) och krisen vid Persiska viken riskerade att äventyra de dittills framgångsrika reformerna beslutade rådet i juni 1991 att ge Ungern ett kompletterande makroekonomiskt stöd på 180 miljoner ecu, inom ramen för ett G24-program för övergripande finansiellt stöd. En första delutbetalning om 100 miljoner ecu skedde den 14 augusti 1991. Denna summa skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Den andra delutbetalningen på 80 miljoner ecu skedde den 15 januari 1993, och skall återbetalas i januari 1997. Räntan är här fast och betalas in årsvis. Den 31 december 1995 uppgick det utestående lånebeloppet till Ungern till 440 miljoner ecu. 2. TJECKIEN OCH SLOVAKIEN Kommissionen bemyndigades att i gemenskapens namn och inom ramen för ett G24-program för övergripande ekonomiskt stöd låna upp 375 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om högst sju år, i syfte att återutiåna dessa medel till Tjeckoslovakien på samma villkor. Den första delutbetalningen på 185 miljoner ecu skedde den 14 augusti 1991. Denna summa skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Den andra delen, 190 miljoner ecu, betalades ut den 2 mars 1992 och skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sex år. Efter den delning av republiken i Tjeckien och Slovakien som skedde den 1 januari 1993 föreslog kommissionen att också lånet skulle uppdelas mellan de två nya republikerna. Genom rådets beslut av den 24 januari 1994 delades lånet upp på så sätt att två tredjedelar, det vill säga 250 miljoner ecu, gick till Tjeckien och en tredjedel, 125 miljoner ecu, till Slovakien. Det utestående lånebeloppet till de två republikerna tillsammans den 31 december 1995 var 375 miljoner ecu. Slovakien: Inom ramen för en ny åtgärd för ekonomiskt stöd till Slovakien har kommissionen genom rådets beslut av den 22 december 1994 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 130 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om högst sju år, i syfte att återutiåna detta belopp till Slovakien på samma villkor. Detta stöd har ännu försenade inte genomförts strukturreformer i landet. Från och med oktober 1995 har dock tillståndet följd av till 10 för Slovakiens betalningsbalans och valutareserver kraftigt förbättrats. Under dessa villkor har kommissionen framlagt ett förslag till rådet som syftar till att annullera det medelfristiga lån som beviljades genom beslut 94/939/EG av den 22 oktober 1994. 3. BULGARIEN a) Bulgarien I Inom ramen för en G24-åtgärd för ekonomiskt stöd till Bulgarien har kommissionen bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 290 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om högst sju år, i syfte att återutiåna detta belopp till Bulgarien på samma villkor. Den första delutbetalningen om 150 miljoner ecu skedde den 14 augusti 1991. Denna summa skall återbetalas genom en engångsbetalning efter sju år. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Den andra delen, 140 miljoner ecu, betalades ut den 2 mars 1992 och skall återbetalas genom en engångsbetalning efter fem år. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. b) Bulgarien II Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn och inom ramen för en ny G24-åtgärd för perioden 1992-93 låna upp 110 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period på högst sju år, i syfte att återutiåna dessa medel till Bulgarien. På grund av förseningen av de ekonomiska reformerna i Bulgarien sköts dessa transaktioner emellertid upp till i december 1994, då en första utbetalning till Bulgarien om 70 miljoner ecu skedde. Detta belopp skall återbetalas genom en engångsbetalning den 7 december 2001. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Det utestående lånebeloppet den 31 december 1995 var 360 miljoner ecu. 4. RUMÄNIEN a) Rumänien I Inom ramen för en G24-åtgärd för övergripande ekonomiskt stöd har kommissionen bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 375 miljoner ecu, uppdelat på två delbelopp och för en period om högst sju år, i syfte att återutiåna detta belopp till Rumänien på samma villkor. Den första delutbetalningen om 190 miljoner ecu med en löptid på sju år skedde den 22 januari 1992. Denna summa skall återbetalas genom en engångsbetalning den 1 februari 1999. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. 11 Den andra delen, 185 miljoner ecu, betalades ut i april 1992 och skall återbetalas efter sex år. Återbetalningen skall ske i form av en engångsbetalning den 18 mars 1998. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. b) Rumänien II Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn och inom ramen för en ny G24-åtgärd låna upp 80 miljoner ecu för en period på högst sju år, i syfte att återutiåna dessa medel till Rumänien. Lånebeloppet betalades ut i form av en enda utbetalning den 26 februari en engångsbetalning den 26 februari 2000, medan räntan skall betalas halvårsvis. 1993. Beloppet återbetalas genom skall c) Rumänien III Genom rådets beslut av den 20 juni 1994 bemyndigades kommissionen att i gemenskapens namn och inom ramen för en ny, övergripande, makroekonomisk G24-åtgärd låna upp 125 miljoner ecu, uppdelat på två delar om 90 respektive 35 miljoner ecu och för en period på högst sju år. Detta skall ske i syfte att återutiåna dessa medel till Rumänien på samma villkor. Den första delutbetalningen om 55 miljoner ecu för en period på sju år genomfördes den 20 november 1995. Beloppet skall återbetalas genom en engångsbetalning den 20 november 2002, medan den rörliga räntan skall betalas halvårsvis. Den 31 december 1995 hade den andra utbetalningen ännu inte ägt rum. Det totala utestånde beloppet i lån till Rumänien den 31 december 1995 var 510 miljoner ecu. C. GEMENSKAPENS UPPLÅNING FÖR MAKROEKONOMISKT STÖD TBLL DE NYA OBEROENDE STATERNA I FÖRE DETTA SOVJETUNIONEN Medelfristiga lån om 1250 miljoner ecu Rådet beslutade i december 1991 att ställa en kreditmöjlighet om högst 1250 miljoner ecu till Sovjetunionens och dess delrepublikers förfogande för finansiering av import av jordbruksprodukter, livsmedel och läkemedel med ursprung i Europeiska gemenskapen eller Östeuropa. Såsom maximal löptid fastställdes tre år. Efter Sovjetunionens upplösning fördelades detta lånebelopp i början av 1992 mellan de nya oberoende staterna. 12 1. Lânekontrakt som undertecknats med utgångspunkt från den ursprungliga fördelningen De flesta av dessa lånekontrakt undertecknades under 1992, nämligen med Arménien (38 miljoner ecu), Kirgisistan (32 miljoner ecu), Turkmenistan (45 miljoner ecu) och Moldavien (27 miljoner ecu), samtliga den 10 juli 1992; lånet till Kirgisistan minskades senare på dess myndigheters begäran till 23,7 miljoner ecu, med Ukraina den 13 juli 1992 (130 miljoner ecu), med Vitryssland (102 miljoner ecu), Tadzjikistan (55 miljoner ecu) och Georgien (70 miljoner ecu) den 24 juli 1992, med Ryssland den 9 september 1992 (150 miljoner ecu), med Ryssland åter den 9 december 1992 (349 miljoner ecu), och med Kazakstan den 15 december 1992 (25 miljoner ecu). 2. Lånekontrakt som undertecknats med utgångspunkt från den modifierade fördelningen Under 1993 undertecknades ett antal lån med utgångspunkt från ändringar i den ursprungliga fördelningen av lånesumman. lånekontrakt med Den 5 maj 1993 undertecknades Arménien och Georgien (20 respektive 10 miljoner ecu). Det sammanlagda beloppet var ursprungligen avsett för Kazakstan. Den 6 december 1993 undertecknades ännu ett lånekontrakt, denna gång omfattande 40 miljoner ecu, med Georgien. Detta belopp motsvarar en minskning av lånebeloppet till Uzbekistan. Den 14 september 1994 undertecknades ett lånekontrakt omfattande 59 miljoner ecu med Uzbekistan. Den 12 oktober 1994 undertecknades kontrakt med Azerbajdzjan (68 miljoner ecu). 13 Land Arménien a Arménien b Azerbajdzjan Vitryssland Georgien a Georgien b Georgien c Kazakstan a Kazakstan b Kirgisistan Moldavien Ryssland a Ryssland b Tadzjikistan Turkmenistan Ukraina Uzbekistan Totalt Utnyttjande av lånebeloppet 1250 miltoner ecu Ursprunglig fördelning (1992) Fördelning den 3. 12. 1995 Utnyttjande per den 31. 12. 1995 38 68 102 70 55 32 27 150 349 55 45 130 129 38 20 68 100,5 70 10 , 40 25 0 23,7 27 72,9 349 55 45 129,8 59 37,9 19,6 50,3 100,5 69,4 9,8 34,1 24,9 22,7 27,0 70,0 299,7 54,5 44,9 129,8 58,8 1250 1132,9 1053,9 Den 31 december 1995 uppgick mottagarländernas faktiska utnyttjande av krediten till 1053,9 miljoner ecu. Datum för återbetalning av lånebelopp och för ränteinbetalningar Datumen för återbetalningar av lånebelopp och ränteinbetalningar varierar med lånebeloppens storlek och med kontraktsdatum: För lån till Arménien (38 miljoner), Vitryssland, Georgien (70 miljoner), Kirgisistan, Moldavien, Tadzjikistan, Turkmenistan, Ukraina, Ryssland (150 miljoner) skall räntor betalas den 20 april och den 20 oktober, och återbetalningar ske den 20 augusti 1995, utom för Vitryssland, Ukraina och Ryssland, där de sker med halva beloppet 20 augusti 1994 och halva beloppet 20 augusti 1995. För lån till Arménien (20 miljoner), Kazakstan, Ryssland (349 miljoner) och Georgien (lån på 10 och 40 miljoner) skall räntor betalas den 15 januari och 15 juli, och återbetalningar av lånebelopp ske den 15 januari 1996, utom för Ryssland (hälften 15 januari 1995, hälften 15 januari 1996) och för Georgiens lån på 40 miljoner, vilket skall återbetalas den 15 januari 1997. 14 För lån till Azerbajdzjan och Uzbekistan skall räntor betalas den 28 mars och den 28 september, och lånebeloppen återbetalas den 28 september 1997. Den 31 december 1995 hade uteblivna betalningar på 228,33 miljoner ecu konstaterats vad gäller såväl räntor som lånebelopp från Georgien, Arménien, Turkmenistan och Tadzjikistan (se del IV. 2 - Utnyttjande av garantier). Makroekonomiskt stöd till Moldavien Inom ramen för gemenskapens deltagande i de internationella stödåtgärderna för Moldavien har kommissionen genom ett beslut den 13 juni 1994 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 45 miljoner ecu, uppdelat i två delar och för en period om högst tio år, i syfte att återutiåna dessa medel till Moldavien på samma villkor. Den första delutbetalningen om 25 miljoner ecu skedde i december 1994. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika stora amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt och hållet återbetalt den 7 december 2004. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Den andra delutbetalningen om 20 miljoner ecu för en period på 10 år genomfördes i december 1994. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika stora amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt och hållet återbetalt den 8 augusti 2005. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Det totala utestående beloppet i lån till Moldavien uppgick den 31 december 1995 till 45 miljoner ecu. Makroekonomiskt stöd till Ukraina Inom ramen för ett internationellt stödprogram till förmån för Ukraina har kommissionen genom ett beslut av rådet den 22 december 1994 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 85 miljoner ecu för en period om högst tio år, i syfte att återutiåna dessa medel till Ukraina i form av en enda utbetalning. Lånet har getts i form av en engångsutbetalning den 28 december 1995. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika stora amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt och hållet återbetalt den 28 december 2005. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Det totala utestående beloppet i lån till Ukraina uppgick den 31 december 1995 till 85 miljoner ecu. 15 Makroekonomiskt stöd till Vitryssland Inom ramen för ett internationellt stödprogram till förmån för Vitryssland har kommissionen genom ett beslut av rådet den 10 april 1995 bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 75 miljoner ecu för en period om högst tio år, i syfte att återutiåna dessa medel till Vitryssland i form av två delutbetalningar. Den första delutbetalningen om 30 miljoner ecu skedde den 28 december 1995. Lånet skall återbetalas genom fem årliga, lika stora amorteringar med början det sjätte året. Det skall vara helt och hållet återbetalt den 28 december 2005. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Det totala utestående beloppet i lån till Vitryssland uppgick den 31 december 1995 till 30 miljoner ecu. D. GEMENSKAPENS UPPLÅNING FÖR MAKRO EKONOMISKT STÖD TILL DE BALTISKA STATERNA inom ramen för ett G24-program Kommissionen har, för övergripande ekonomiskt stöd till dessa tre länder, bemyndigats att i gemenskapens namn ta upp lån om 220 miljoner ecu för en period om högst sju år, i syfte att återutiåna medlen till dessa stater, uppdelat på två utbetalningar och på jämförbara villkor. Lånen skall fördelas på följande sätt: 40 miljoner ecu till Estland. 80 miljoner ecu till Lettland. 100 miljoner ecu till Litauen. De första utbetalningarna till Estland (20 miljoner ecu) och Lettland (40 miljoner ecu) skedde den 31 mars 1993. Lånen skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 31 mars år 2000. Räntorna är rörliga och skall betalas halvårsvis den 31 mars och den 30 september varje år. Den första delutbetalningen om 50 miljoner ecu till Litauen ägde rum den 27 juli 1993. Lånet skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 27 juli år 2000. Räntan är fast och skall betalas den 27 juli varje år. Hälften av den andra delutbetalningen till Litauen, dvs. 25 miljoner ecu av planerade 50 miljoner, ägde rum den 16 augusti 1993. Lånet skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 16 augusti år 2002. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis den 16 februari och den 16 augusti varje år. Det utestående beloppet i lån till de baltiska staterna den 31 december 1995 var 135 miljoner ecu. 16 A E. GEMENSKAPENS UPPLÅNING FÖR MAKRO E K O N O M I S KT I MEDELHAVSOMRÅDET STÖD TILL L Ä N D ER 1. ISRAEL Såsom en del av det finansiella biståndet till Israel och i de ockuperade områdena bemyndigades folken kommissionen i juni 1991 att ta upp lån i gemenskapens namn om 160 miljoner ecu, i en enda del och för högst sju år, i syfte att återutiåna dessa medel till Israel på samma villkor. Israel har också beviljats en räntesubvention om 27,5 miljoner ecu ur gemenskapens budget. Transaktionen inleddes den 2 mars 1992. Lånet skall återbetalas i sin helhet den 15 december 1997. Det utestående beloppet i lån till Israel den 31 december 1995 var 160 miljoner ecu. 2. ALGERIET I september 1991 bemyndigades kommissionen att i gemenskapens namn låna upp 400 miljoner ecu, uppdelat i två delbelopp och för en period om högst sju år. Medlen är avsedda att återutlånas till Algeriet på samma villkor. En första delutbetalning till Algeriet om 250 miljoner ecu skedde den 23 december 199Igenom ett övergångslån, vilket återbetalades med nettobeloppet av de medel som för en period om sex år upplånades den 14 januari 1992. Beloppet skall återbetalas genom en engångsbetalning den 15 december 1997. Räntan skall betalas den 15 december varje år. Den andra delutbetalningen om 150 miljoner ecu sköts upp till följd av förseningar av de ekonomiska reformerna i Algeriet, och ägde rum först i augusti 1994, i samband med återupptagandet av de strukturella förändringarna i Algeriet. Beloppet skall återbetalas i form av en engångsbetalning den 17 augusti 2001. Räntan skall betalas den 17 augusti varje år. i därmed beslutade Rådet nytt samband makroekonomiskt stöd i december 1994. Kommissionen har bemyndigats att i gemenskapens namn låna upp 200 miljoner ecu för en period om högst sju år, i syfte att återutiåna dessa medel två delutbetalningar. till Algeriet i form av om Den första delutbetalningen om 100 miljoner ecu med en löptid på sju år ägde rum den 27 november 1995. Lånet skall återbetalas genom en engångsinbetalning den 27 17 november år 2002. Räntan är rörlig och skall betalas halvårsvis. Det utestående beloppet i lån till Algeriet den 31 december 1995 var 500 miljoner ecu. DI. GEMENSKAPSGARANTIER TBLL TREDJE PART A. EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS (EIB) LÅN TELL LÄNDER I MEDELHAVSOMRÅDET; GARANTIER SOM BERÖR GEMENSKAPENS ALLMÄNNA BUDGET Enligt rådets förordning av den 8 mars 1977 garanterar gemenskapen av Europeiska investeringsbanken inom ramen för gemenskapens finansiella åtaganden gentemot länder i Medelhavsområdet. beviljas som lån de Detta beslut låg till grund för det avtal om garanti som undertecknades av Europeiska ekonomiska gemenskapen och EIB den 30 oktober 1978 i Bryssel och den 10 november 1978 i Luxemburg, genom vilket en generell garanti på 75 % av krediten infördes för lån till följande länder: Portugal (finansiellt protokoll; (ekonomiskt stöd samarbete), Malta, Tunisien, Algeriet, Marocko, Turkiet, Cypern, Egypten, Jordanien, Syrien, Israel, Jugoslavien och Libanon. före anslutningen), Grekland, Spanien Genom undantag täcks lån för katastrofhjälp till Portugal av en garanti på 100 %, i enlighet med rådets beslut av den 7 oktober 1975. För varje nytt finansprotokoll skall en ny förlängning av garantiavtalet fastställas. De lån som hade beviljats den 31 december 1995 uppick till totalt 7862 miljoner ecu, varav 1500 miljoner till Spanien, Grekland och Portugal och 6362 miljoner till tredje länder i Medelhavsområdet. Det utestående garanterade beloppet den 31 december 1995 var 2167 miljoner ecu (garantigränsen på 75 % beaktad), varav 385 miljoner i Spanien, Grekland och Portugal och 1782 miljoner i tredje länder i Medelhavsområdet. Genom rådets förordning (EEG) nr 1763/92 av den 29 juni 1992 om ekonomiskt samarbete med avseende på samtliga icke medlemsstater i Medelhavsområdet har det blivit möjligt att ge lån ur Europeiska investeringsbanken även vid sidan om dessa protokoll. Sådana EIB-lån får inte överstiga 1800 miljoner ecu. En generell garanti på 75 % ges. Den 31 december 1995 hade krediter om 1239 miljoner gjorts tillgängliga, varav 98 miljoner ecu betalats ut. Detta belopp motsvarar det för närvarande utestående beloppet. 18 A Den 31 december 1995 fördelade sig de lånebelopp som beviljats icke medlemsländer på följande sätt. Algeriet Cypern I Egypten Israel Jordanien Libanon Malta Marocko Slovenien Syrien Tunisien Turkiet Jugoslavien1 Protokoll, totalt Övergripande ekonomiskt samarbete Beviljade lån 640 142 802 215 198 222 85 517 150 323 418 90 760 _ ,. 4 J OZ 1 8 0U Medelhavsområdet, totalt 6362 Lånen löper normalt på 15 år och är amorteringsfria under 3-4 år. B. EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS LÅN TELL LÄNDER I CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA På en anmodan från rådet den 9 oktober 1989 beslutade Europeiska investeringsbankens styrelse den 29 november samma år att bemyndiga banken att bevilja lån på högst en miljard ecu ur egna medel för finansiering av investeringsprojekt i Ungern och Polen. Linen syftar till finansiering av projekt som uppfyller de kriterier som banken normalt lån ur egna medel. Garantiavtal med tillämpar när den beviljar gemenskapen täcker 100 % av transaktionerna och undertecknades i Bryssel den 24 april 1990 och i Luxemburg den 14 maj 1990. Den 14 maj 1991 utvidgade den budgetansvariga myndigheten denna garanti på 100 % till att även omfatta lån om högst 700 miljoner ecu till Tjeckoslovakien, Bulgarien och Rumänien. Det andra protokollet med Jugoslavien har sagts upp trots att det återstod 100 miljoner i anslag som kunde beviljas. 19 Utvidgandet av garantiavtalet undertecknades den 31 juli 1991. Kommissionen lade den 23 oktober 1992 fram ett förslag till rådets beslut om att utvidga denna garanti på 100 % till att omfatta även förluster som EIB lider i samband med lån till Estland, Lettland och Litauen. Detta förslag antogs av den budgetansvariga myndigheten den 15 mars 1993. Ett tak för lån från EIB till dessa länder fastställdes till 200 miljoner ecu under en period på tre år. Den 18 december 1992 föreslog kommissionen att en garanti på 100 % skulle omfatta även förluster som EIB lider i samband med lån till Albanien. Den budgetansvariga myndigheten förnyade den 13 december 1993 gemenskapsgarantin, som täcker 100 % av transaktionerna, för de lån som Europeiska investeringsbanken beviljar länder i Central- och Östeuropa, inklusive de baltiska staterna och Albanien, under de följande tre åren och till ett lånetak på sammanlagt 3 miljarder ecu. Garantiavtalet undertecknades i Bryssel den 22 juli 1994 och den 12 augusti 1994 i Luxemburg. Lånen är i allmänhet långfristiga. De löper på i genomsnitt 15 år, med 3-4 amorteringsfria år. Den 31 december 1995 hade krediter om 3541 miljoner ecu gjorts tillgängliga i länder i Central- och Östeuropa, medan dock endast 952 miljoner betalats ut. C. LÅN SOM BEVILJAS ÖVRIGA TREDJE LÄNDER AV EUROPEISKA INVESTERINGSBANKEN Rådet i sin sammansättning av ekonomi- och finansministrar antog den 19 maj 1992 de riktlinjer som kommissionen föreslagit vad gäller en utökning av Europeiska utanför gemenskapen, och anmodade banken att bevilja lån i enlighet med sina stadgar och gängse kriterier för finansiering av projekt av ömsesidigt intresse i vissa tredje länder (utvecklingsländer i Latinamerika och Asien) med vilka gemenskapen slutit samarbetsavtal. investeringsbankens verksamhet Ett generellt tak på 250 miljoner ecu har fastställts under en period om tre år. Detta tak skall omprövas efter det att perioden löpt ut. Lånen garanteras till 100 % i gemenskapernas budget. Kommissionen lade fram ett förslag till beslut därom den 3 juni 1992, vilket ledde fram till ett definitivt beslut av rådet den 15 februari 1995. Garantiavtalet mellan gemenskapen och Europeiska investeringsbanken undertecknades den 4 november 1993 i Bryssel och den 17 november 1993 i Luxemburg. Den 31 december 1995 uppgick de krediter som undertecknats till 607 miljoner ecu, medan endast 149 miljoner ecu betalats ut fram till det datumet. 20 A D. LÅN SOM BEVILJAS INVESTERINGSBANKEN SYDAFRIKA AV EUROPEISKA Rådet antog den 1 juni 1995 de riktlinjer som kommissionen föreslagit vad gäller en utökning av Europeiska investeringsbankens verksamhet i Sydafrika, och anmodade banken att bevilja lån i enlighet med sina stadgar och gängse kriterier för finansiering av projekt av ömsesidigt intresse i detta land. Ett generellt tak på 300 miljoner ecu har fastställts under en period om två år. Detta tak kan komma att gälla för två och ett halvt år. Lånen garanteras till 100 % i gemenskapernas budget. Kommissionen lade fram ett förslag till beslut därom den 5 december 1994, vilket ledde fram till ett definitivt beslut av rådet den 1 juni 1995. Garantiavtalet mellan gemenskapen och Europeiska investeringsbanken undertecknades den 4 oktober 1995 i Bryssel och den 16 oktober 1995 i Luxemburg. Den 31 december 1995 uppgick de krediter som undertecknats till 45 miljoner ecu. Ingen utbetalning har ännu ägt rum. 21 TREDJE DELEN: BEDÖMNING AV POTENTIELLA RISKER De siffror som angetts i de två föregående delarna av rapporten ger information om de kvantitativa aspekterna på de risker som belastar den allmänna budgeten. Dessa uppgifter behöver emellertid kompletteras med en redogörelse för de kvalitativa aspekterna, d. v. s. som berör typen av transaktioner och låntagarnas situation. I. TRANSAKTIONERNAS NATUR De risker för vilka siffror angetts i det föregående kan indelas i två kategorier: transaktioner med makroekonomiska mål och transaktioner med mikroekonomiska mål. A. TRANSAKTIONER MED MAKROEKONOMISKA MÅL Dessa transaktioner utgörs i första hand av betalningsbalanslån till medlemsstaterna, lån som i allmänhet bygger på väl definierade ekonomiska villkor och åtaganden. Transaktioner för makroekonomiskt stöd är av liknande slag men riktar sig till icke medlemsstater. Till denna kategori av transaktioner bör slutligen läggas den garanti på 500 miljoner ecu och det lån på 1250 miljoner ecu som syftar till att finansiera import av jordbruksprodukter och livsmedel till länder i före detta Sovjetunionen, eftersom riskerna härvidlag till stor del beror på den makroekonomiska och politiska utvecklingen i mottagarländerna. B. TRANSAKTIONER MED MIKROEKONOMISKA MÅL Här rör det sig om lån för finansiering av enskilda projekt, där återbetalningstiden vanligen är lång och återbetalning sker med hjälp av de medel som projektet i fråga är avsett att generera. I allmänhet är det statliga företag eller finansinstitutioner som beviljas dessa lån, och lånen omfattas, förutom av gemenskapsgarantin, av sedvanliga bankgarantier. Detta avser Euratomlån till medlemsstater och lån till medlemsstater inom ramen för de nya gemenskapsinstrumenten, samt Euratomlån och EIB-lån till länder utanför gemenskapen (Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa och vissa andra icke medlemsländer - utvecklingsländer i Asien och Latinamerika). 22 II. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE I TREDJE LAND A. ALGERIET 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE är av starkt beroende expansionen Trots vissa framsteg i fråga om stabilisering och strukturanpassningar under både 1994 och 1995 är Algeriets allmänna sociala och ekonomiska situation fortfarande svår. Den framtida takten i den ekonomiska tillväxten, återhämtningen inom investeringar, i nationella och utländska produktionen, social- och strukturomvandlingar och genomförandet av en effektiv arbetsmarknadspolitik pågående den demokratiseringsprocessen och kopplat till utgången av de nuvarande inre oroligheterna. År 1994 ökade BNP med endast 1,1 % (vilket dock skall jämföras med en minskning på 2 % år 1993). Enligt preliminära beräkningar ökade BNP i reala termer med 5,3 % under 1995. Under 1994/95 utsattes Algeriets ekonomi för ett nytt kraftigt inflationstryck (den årliga inflationen mätt på konsumentprisindex var 34 % i april 1995), som speglade avregleringen av priser, minskade subventioner och den stora nedskrivningen av dinaren (40,17 %) som beslutades i april 1994. Inflationstakten beräknas minska till 10,3 % till slutet av mars 1996. Det samlade budgetunderskottet minskade kraftigt från 8,7 % år 1993 till 2,8 % år 1995 och förväntas minska ytterligare till 1,3 % BNP under 1996, tack vare tullar, breddning av indirekt beskattning och högre skatteunderlaget och ytterligare nedskärningar av offentliganställdas löner, matsubventioner, jordbrukssubventioner, finansdepartementets finansiering av fonden för återuppbyggnad av industrin och bidrag till de fattigaste. Under 1994/1995 genomförde de algeriska myndigheterna en stram penning- och skattepolitik inom ramen för det stand-by-avtal med Internationella valutafonden som godkändes i maj 1994 och som följdes av en treårig utvidgad facilitet i maj 1995. Den ekonomiska politiken lade också stor tonvikt vid låga löneökningar. Marknadsbaserade styrmedel för att förvalta de statliga finanserna håller på att införas. Dessa åtgärder kompletterades med en stor nedskrivning av den algeriska dinaren, införande av en växelkursregim som bygger på en flytande växelkurs (med vissa interventioner), förstärkning av valutareserven, avreglering av priserna och en minskning av subventionerna. Importen har avreglerats helt och statliga importmonopol avvecklas gradvis. Framsteg gjordes också framför allt inom strukturanpassningen och genom en bankreform. En ny lag om utländska investeringar har godkänts och en myndighet med uppgift att främja utländska och inhemska investeringar har inrättats. inkomster från 23 2. BETALNINGSBALANS Avregleringen av importen i kombination med att landets invånare fick fri tillgång till utländsk valuta för bytesbalanstransaktioner ledde till att Algeriets bytesbalans försämrades kraftigt från ett överskott på 1,6 % av BNP år 1993 till ett underskott på 6,9 % under programåret 1994/1995. Läget för bytesbalansen förväntas även fortsättningsvis vara bekymmersamt med ett beräknat underskott på 5,7 % av BNP under 1995/96. Importen har ökat och därigenom bidragit till att minska bristen på reservdelar till industrin, råvaror och konsumtionsvaror. Exportinkomsterna minskade däremot något både under 1994 och under första kvartalet 1995, vilket har sin bakgrund i den låga exporten av fossila bränslen (både i fråga om kvantiteter och om priser). Den kraftiga nominella devalveringen av dinaren har förbättrat Algeriets konkurrenskraft på exportmarknaden och kommer att uppmuntra exportindustrin att rikta in sig på nya produkter och marknader. Den totala betalningsbalansen år 1995 beräknas ha försämrats kraftigt jämfört med föregående år, vilket har sin bakgrund i ett växande underskott i handelsbalansen och den återstående skuldtjänsten inklusive amorteringar (efter avtalen med Parisklubben och Londonklubben) för medelfristiga lån i utlandet. Därför planeras nu nya omläggningar av återbetalningarna hos Parisklubben och Londonklubben och ny internationella finansieringsinstitut, Europeiska unionen och andra bilaterala långivare (framför allt Japan). Utländska direktinvesteringar förväntas vara fortsatt låga under 1995. I september 1995 minskade landets valutareserv till 1,9 miljarder US-dollar, vilket motsvarar två månaders import (jämfört med 2,6 miljarder US-dollar, eller 2,9 månaders import, vid slutet av år 1994). IMF, andra finansiering från 3. UTLANDSSKULD Utlandsskulden (ungefär 33,8 miljarder US-dollar i slutet av år 1995) är fortfarande en stor påfrestning för Algeriets statsfinanser och betalningsbalans. Under 1994 och 1995 slöts avtal om omläggning av återbetalningarna med de statliga bilaterala långivarna i Parisklubben. Dessa avtal förväntas fortsätta inom ramen för det treåriga IMF-programmet. De algeriska myndigheterna kunde också sluta ett avtal med de långivande affärsbankerna inom Londonklubben, vilket innebär en omläggning av återbetalningsplanerna under tiden 1 mars 1994 till 31 december 1997 (3,2 miljarder US-dollar). Utlandsskuldens storlek i förhållande till BNP (ungefär 78 % i slutet av år 1995) förväntas vara relativt stabil under de närmaste åren. Återbetalningarnas storlek i förhållande till exporten (minskade drastiskt från 82 % år 1993 till ungefar 50 % år 1995) förväntas minska ytterligare till ungefar 40 % år 1996, tack vare den positiva effekten av avtalen med Londonklubben och Parisklubben för att mildra skuldbördan. 24 A B. VITRYSSLAND 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Efter det att Vitryssland blev självständigt år 1992 gick landet igenom en period av stor osäkerhet som berodde på konservatism och tveksamhet om hur de framtida banden till Ryssland skulle utformas. Landet inledde reformer senare än de flesta länderna i området och frångick den ryska rubeln först i april 1994. En avsevärd produktionsminskning (-20 % kunde konstateras år 1994 och år 1995 beräknas BNP i reala termer ha minskat med 7 %. Prishöjningarna, som berodde refinansiering av bankväsendet, nådde på centralbankens obegränsade hyperinflationsnivåer under 1993 och 1994. En strikt stabiliseringspolitik infördes i början av 1995 och penningexpansionen sattes under hård kontroll. Resultatet blev att inflationen sjönk från 40 % per månad i januari till 3 % i augusti. Marknadsmekanismer för fördelning av lån från centralbanken har införts. Myndigheterna förde en flexibel räntepolitik som syftade till att upprätthålla positiva och attraktiva realräntor för att få till stånd insättningar av rubier inom banksystemet. Budgetunderskottet, som låg kvar på mindre än 2 % år 1993 och 1994, beräknas till 3,2 % av BNP för 1995. Strukturreformerna är fortfarande Vitrysslands svaga punkt, eftersom de inleddes först nyligen. Betydande prisjusteringar skedde i slutet av år 1994 och i början av år 1995 och nu har de flesta priserna avreglerats. De flesta importlicenser och återköpskrav på export har avskaffats. Handeln med utlandet omfattas emellertid fortfarande av vissa restriktioner. Banksektorn är tyngd av dåliga lån och är som helhet fortfarande ineffektiv. Förfallna betalningar mellan företag motsvarar mer än 50 % av BNP. Privatiseringsprocessen har bara börjat och de företag som redan privatiserais motsvarar endast 6 % av värdet av de sammanlagda tillgångar som öronmärkts för privatisering. Reformeringen av jordbruket har varit särskilt långsam och privatiseringen av mark har ännu inte påbörjats. Den 12 september 1995 godkände IMF:s styrelse det första stand-by-avtalet med Vitryssland för att stödja landets reformprogram och behov av utländsk finanisering. 2. termer i reala BETALNINGSBALANS Bytesbalansen var negativ år 1993 och 1994 (ca -10 % av BNP). Preliminära beräkningar för 1995 visar en avsevärd ökning av exporten under första halvåret. i kombination med en minskad Rubelns värdestegring konkurrenskraft på grund av höjningen av importavgifterna förväntas emellertid hämma ökningen av exporten på kort sikt. Bytesbalansen beräknas fortfarande bli negativ för 1995 (-4 %) och 1996. Tack vare ett inflöde av hårdvaluta fanns ett överskott i kapitalbalansen under första halvåret 1995, men på grund av de stora amorteringskraven för utlandsskulden, beräknas ett underskott ha uppstått igen under andra halvåret. Valutareserven är fortfarande liten och motsvarade endast ca 1,5 månads import i slutet av år 1995. Trots att en lag om utländska investeringar, som garanterar att utländska företag fritt får föra hem sina vinster, antogs år 1992 är utländska direktinvesteringar fortfarande mycket sällsynta (beräknade till endast 20 miljoner US-dollar år 1995). Den positiva realräntan bidrog till en stabilisering av den vitryska rubeln i nominella termer och ledde till en betydande uppskrivning i reala termer mot US- 25 dollarn och den ryska rubeln under 1995. Om inflationstakten sjunker under tvåsiffriga tal skulle de emellertid vara svårt att vidmakthålla den nuvarande valutakursen utan att allvarligt skada landets konkurrenskraft. Genom att restriktionerna på valutatransaktioner hävdes kunde Vitryssland under 1995 gradvis röra sig mot en konvertibel valuta. I slutet av 1995 gav myndigheterna emellertid förvirrande signaler om att restriktioner för transaktioner med hårdvaluta mellan banker skulle återinföras. 3. UTLANDSSKULD Vitryssland har överlåtit sin andel av det före detta Sovjetunionens tillgångar och skulder till Ryssland. Vitrysslands utlandsskuld har alltså uppstått efter den 1 januari 1992. Den sammanlagda utlandsskulden beräknades till 2,1 miljarder US- dollar vid slutet av 1995 (dvs. 22 % av BNP). Ryssland är den största långivaren på grund av Vitrysslands innestående skulder för gas, som ackumulerats fram till slutet av 1994. Dessa betalningar omfattas nu av ett tak på 419 miljoner US-dollar inom ramen för det nuvarande IMF- programmet, men detta tak överskreds i slutet av 1995. Skulderna förväntas avvecklas gradvis enligt en långsiktig överenskommelse som för närvarande diskuteras mellan de ryska och vitryska myndigheterna. Skuldtjänsten inklusive amorteringar ökade avsevärt under 1995 på grund av återbetalningen av skulder till Tyskland och EG, men var ändå måttliga (7,6 % av exporten, inte inräknat avbetalningen av gasskulderna). 26 C. BULGARIEN 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Under 1995 befästes den återhämtning i den bulgariska ekonomin som inleddes under 1994. BNP i reala termer ökade med 2,5 %, vilket till stor del berodde på den gynnsamma exportutveckling som ägde rum trots levens stadiga reala värdestegring. I september 1995 minskade arbetslösheten ytterligare till 11,1 % (vilket skall jämföras med en arbetslöshet på ungefär 13 % i slutet av 1994). År 1995 sjönk den årliga inflationen till 33 % trots att vissa kontrollerade priser ökade (framför allt energipriserna). Införandet av en stram penningpolik under 1995 försvårades av ett stort kapitalinflöde som pressade upp växelkursen för leven. Bulgariens nationalbank (BNB) ingrep i avsikt att förhindra en nominell värdestegring av valutan. Den officiella räntesatsen sänktes för att begränsa det räntekänsliga (kortfristiga) kapitalinflödet. Trots ansträngningarna för att hålla den samlade penningpolitiken under kontroll, överskreds 1995 års mål för penningpolitiken. Manöverutrymmet för nationalbanken begränsades också av de ännu enorma likviditetskraven för statsbudgeten, av bankernas svårigheter och av de förlustgivande statligt ägda företagen. En måttligt restriktiv inkomstpolitik hjälpte regeringen i dess ansträngningar att dämpa inflationen. Vad beträffar finanspolitiken antogs i maj 1995 en ny budget som förutsatte ett budgetunderskott på 5,5 % av BNP för 1995. Preliminära beräkningar tyder emellertid på att underskottet uppgick till 6,7 % av BNP förra året, och alltså var i det närmaste oförändrat jämfört med 1994 (6,6 %). När det gäller sektoriella anpassningar och reformer uppnåddes blandat resultat under 1995. På minussidan kan noteras att vissa restriktioner för försäljning av jordbruksmark till privata ägare och nya priskontroller har införts. À andra sidan har vissa kontrollerade priser höjts, åtgärder har vidtagits för att sanera två banker med ekonomiska svårigheter och en förteckning över mer än 1 200 statligt ägda foretag har tagits fram inför en massprivatisering (genom kuponger) som skall påbörjas i mars 1996. Ytterligare ett 200-tal medelstora statligt ägda företag har valts ut för privatisering (genom direktförsäljning) under 1996. Den nuvarande politiken för att handskas med bankväsendets ekonomiska svårigheter tycks inte ännu ha givit några påtagliga resultat. Enligt de officiella prognoserna för 1996 förväntas BNP i reala termer öka med 3 %, inflationen minska till 20-25 %, budgetunderskottet minska till ungefär 5- 5,5 % och landets ställning gentemot omvärlden (handel och bytesbalans, valutareserv osv. ) stärkas. Inflationsmålet och de förväntade förbättringarna i handel och bytesbalans verkar emellertid vara ganska osäkra och är förmodligen orealistiska. 2. BETALNINGSBALANS I september 1995 fanns ett överskott i Bulgariens handelsbalans på 300 miljoner US-dollar. Landet fortsatte att dra fördel av den ökade tillgången till EU- marknaden, den ekonomiska återhämtningen i Västeuropa, den återupptagna handeln med östeuropeiska handelspartner och de positiva effekterna av valutakursjusteringarna under 1994. Vid samma tidpunkt noterades ett litet överskott i bytesbalansen på ungefar 100 miljoner US-dollar. De utländska direktinvesteringarna visade tecken på att öka 27 något under 1995 (165 miljoner US-dollar jämfört med 105 miljoner US-dollar år 1994). Vid slutet av oktober 1995 uppgick den officiella bruttoreserven till 1,8 miljarder US-dollar, vilket ungefär motsvarar 3,6 månaders import (vilket skall jämföras med 3 månaders import i slutet av år 1994). 3. UTLANDSSKULD Den principöverenskommelse som slöts i november 1993 med de kommersiella långivarna inom Londonklubben om ett program för skuld- och räntereduktioner (DDSR) godkändes slutgiltigt i juli 1994. Avtalet beräknas sammanlagt ha minskat Bulgariens berörda skuld på 8,2 miljarder US-dollar till affärsbanker i väst med ca 46 %. I april 1994 nåddes en tredje överenskommelse mellan inom Parisklubben om omläggning av Bulgarien och dess återbetalningar. Denna täcker alla åtaganden som följer av den förra omläggningen till och med den 30 april 1995. Dessa överenskommelser kommer att återupprätta Bulgariens trovärdighet i utlandet och bör därigenom öka dess attraktionskraft för utländska investerare och åter ge tillgång till internationella finansmarknader. I slutet av 1995 utgjorde utlandsskulden 83,0 % av BNP (jämfört med 109,3 % år 1994) och skuldtjänsten inklusive amorteringar hade minskat till 17,5 % (18,4 % år 1994). långivare 28 NYA SJÄLVSTÄNDIGA STATER I CENTRALASIEN 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Kazakstans BNP beräknas ha minskat med mer än 10 % under 1995, men återhämtningen i industriproduktionen har fortsatt och exporten har vänt uppåt igen. I början av oktober var budgeten nästan balanserad. Penning- och lånepolitiken har inriktats på inflationsbekämpning, vilket ledde till att den månatliga inflationen sjönk till ca 2,4 % i september och att alla mål i IMF- programmet enligt det nuvarande stand-by-avtalet uppfylldes med goda marginaler. Betydande ekonomiska strukturomvandlingen, framför allt i fråga om avregleringen av utrikeshandeln. har gjorts inom den framsteg Tadzjikistans BNP minskade med 12 % under 1994 och har enligt en försiktig bedömning minskat ytterligare under 1995, om än inte i lika stor utsträckning som under 1994. Budgetunderskottet (13,8 % av BNP år 1994) bör vara lägre för 1995-96. De positiva effekterna av den strama budgetkontrollen äventyrades under 1995 genom bankernas alltför stora långivning, vilket ledde till en mycket kraftig stegring av den månatliga inflationen (70 % i augusti) och till en fortsatt nedskrivning av den tadzjikistanska rubeln. Den tadzjikistanska rubeln infördes år 1995, för bankinsättningar upphävdes, brödpriserna anpassades och utrikeshandeln avreglerades. räntorna avreglerades, begränsningarna samtidigt som Turkmenistan har tvingats minska sin gasexport till grannländerna på grund av det stora antalet uteblivna betalningar och BNP minskade med 15 % under 1994. Andelen uteblivna betalningar för gasexporten nådde kritiska nivåer under 1995. Industriproduktionen minskade med 20 % (på årsbasis) och bomulls- och spannmålsskördarna blev inte så stora som beräknat. Turkmenistan hade en inflation på över 2 000 % under 1994, beroende på en kraftig penning- och låneexpansion. Inflationen beräknas ha ökat till ca 2 500 % under 1995. Myndigheterna har gjort stora ansträngningar under 1995 för att hindra budgetunderskottet från att öka, men inte tillräckligt för att dämpa inflationen. Reformeringsarbetet har gått mycket långsamt. 29 Uzbekistans BNP i reala termer beräknas ha minskat med ungefar 2 % under 1995 och ytterligare en måttlig minskning förväntas under 1996. Myndigheterna stramade upp sin finanspolitik betydligt under 1995 vilket ledde till att den årliga inflationen minskade från 1 280 % år 1994 till ca 250 % i september 1995. Inflationen tycks också ha minskat ytterligare under årets sista månader. Budgetunderskottet var mycket lågt under första halvåret 1995 (1 % av BNP), men steg till ca 4 % av BNP i slutet av 1995 på grund av stora höjningar av de offentliganställdas löner och sociala förmåner. Detta är ändå en stor förbättring jämfört med underskottet år 1994 (7 % av BNP). Budgetunderskottet år 1996 förväntas bli begränsat (4 % av BNP). Trots en stor ökning av utländska nettotillgångar, låg valutareserven och M2 i stort sett i linje med de planerade nivåerna, vilket berodde på en stram inhemsk lånepolitik. Vad gäller strukturreformer, genomfördes en stor avreglering av växelkursregimen, medan förseningar uppstod i reformeringen av bankväsendet och i privatiseringen av medelstora och stora företag. 2. BETALNINGSBALANS Kazakstans bytesbalans beräknas ha haft ett underskott på ungefär 600 miljoner US-dollar (3 % av BNP) år 1995. Tack vare ett stort överskott i kapitalbalansen ökade den officiella bruttoreserven från 1,2 miljarder US-dollar i slutet av år 1994 till ungefar 1,7 miljarder i september 1995. Nettoreserven motsvarade 2,7 månaders import i september 1995. Trots en nominell nedskrivning på 16 % år 1995 ökade den kazakstanska tengens reella växelkurs gentemot US-dollarn med ca 20 %, vilket berodde på den högre inflationstakten. Kazakstan har fått ett strukturanpassningslån från världsbanken och ett stand-by-avtal med IMF. Ett omfattande ekonomiskt och finansiellt program på medellång sikt som inrättades nyligen kunde få stöd i början av 1996 genom ett avtal inom ramen för IMF: s utvidgade facilitet. Trots att handeln förbättrades och importvolymen minskade kraftigt, var underskottet i Tadjzikistans bytesbalans fortfarande mycket stort under 1994 (15 % av BNP). I kombination med ett mindre underskott i kapitalbalansen gav detta ett sammanlagt underskott i betalningsbalansen på 16 % av BNP och de officiella bruttoreserverna utplånades nästan fullständigt. Under 1995 skedde en imponerande förbättring av bytesbalansen, tack vare att handelsvillkoren förbättrades och importvolymerna minskades kraftigt. Trots det finns det fortfarande ett stort behov av utländsk finansiering. Underskottet i bytesbalansen förväntas uppgå till 9 % av BNP år 1996 till följd av en försämrad handelsbalans och en betungande skuldtjänst inklusive amorteringar. Det finansieringsbehov som följer av detta förväntas täckas delvis av omfattande lättnader i skuldtjänsten inklusive amorteringar och genom utbetalningar från IMF och Världsbanken. IMF: s styrelse kunde i början av år 1996 godkänna ett första dellån enligt ett nytt stand-by-avtal som kommer att kräva kompletterande finansiering från de officiella givarländerna. De senaste åren har den bristfälliga finanspolitiken och de obetalda gasleveranserna medfört stora påfrestningar för Turkmenistans bytesbalans. De turkmenska myndigheterna införde därför stränga restriktioner för tillgången till utländsk valuta i syfte att minska importen. Trots dessa åtgärder försvagades bytesbalansen på betalningsbasis ytterligare, från ett underskott på 8 % av BNP 30 år 1993 till ett underskott på 14 % av BNP år 1994. Under 1995 har gasexporten varit extremt låg. Trots detta har den officiella bruttoreserven fortsatt att växa och ligger på en mycket hög nivå (1,2 miljarder US-dollar, eller 10 månaders import i slutet av 1995). Den turkmenska manaten har fallit med 2 500 % i nominella termer sedan valutan infördes i november 1993. Den officiella växelkursen har hållits på en starkt övervärderad nivå jämfört med den parallella marknadskursen, för att hålla importkostnaderna nere. Det finns inget färdigt avtal med IMF, men de diskussioner som för närvarande fors mellan myndigheterna och IMF skulle kunna leda till ett stabiliseringsprogram med stöd från IMF. Uzbekistans handelsbalans beräknas ha varit balanserad under 1995 och underskottet i bytesbalansen var lågt (ca 2,5 % av BNP). Nya låneavtal, utländska direktinvesteringar och stora oväntade inflöden gav en markant ökning av den officiella bruttoreserven (med ca 500 miljoner US-dollar) till 1,8 miljarder US-dollar (6 månaders import). Bytesbalansen kan komma att försämras under 1996 på grund av de ökande infrastrukturen. Det finansieringsbehov som uppstår skulle till stor del fyllas genom uppköp från IMF och Världsbanken. Under 1995 sjönk växelkursen för den uzbekiska sumen markant i nominella termer, men ökade i värde i reala termer gentemot US- dollarn. investeringarna i 3. UTLANDSSKULD I slutet av september 1995 beräknades Kazakstans utlandsskuld till 3,3 miljarder US-dollar (ungefär 19 % av BNP) varav 1,4 miljarder US-dollar i skulder till Ryssland. Skuldtjänsten inklusive amorteringar för utlandsskulden beräknades motsvara ca 10 % av exporten. Under 1995 hade landet fortsatta svårigheter med att betala räntorna i tid. En omfördelning av ansvaret bland de institutioner som är ansvariga för skuldförvaltningen gjordes emellertid nyligen, vilket bör förhindra att detta upprepas. Totalt hade de förfallna betalningarna minskats till 6 miljoner US-dollar i slutet av oktober 1995. Tadzjikistans utlandsskuld (800 miljoner US-dollar) översteg i slutet av år 1995 landets BNP. Större delen av utlandsskulden utgjordes av lån på marknadsmässiga villkor och med relativt korta löptider. Långivarna är huvudsakligen andra länder som tidigare ingick i det före detta Sovjetunionen. Troligen kommer det att uppstå stora svårigheter med utlandsbetalningarna under 1996, när stora kapitalbelopp skall betalas tillbaka och anståndsperioder löper ut för uppskjutna avbetalningar. Under 1994 ökade Turkmenistans sammanlagda utlandsskuld kraftigt till 18 % av BNP, vilket framför allt berodde på att lån tagits för att finansiera underskottet i bytesbalansen. Skuldtjänsten inklusive amorteringar motsvarade 23 % av exporten. De många kortfristiga lånen ger särskild anledning till oro. Under 1995 motsvarade Uzbekistans utlandsskuld drygt 15 % av BNP (ca 1,3 miljarder US-dollar) och skuldtjänsten inklusive amorteringar motsvarade drygt 15 % av exporten. Enligt de nuvarande IMF-programmen (SBA och STF) har myndigheterna åtagit sig att hålla sig inom kumulativa kvartalstak för ingångna eller garanterade lån. 31 A D. TJECKIEN 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Den tjeckiska ekonomins återhämtning, som började år 1994, förstärktes markant under 1995. Den årliga ökningen av BNP i reala termer steg till 5,2 %. Denna starkare tillväxt beror till stor del på inhemsk efterfrågan, framför allt i form av investeringar. Industriproduktionen noterade en årlig ökning med 12,9 % i november 1995. Arbetslösheten, som låg på 2,9 % i december 1995, är fortfarande mycket låg. BNP:s ökning i reala termer förväntas uppgå till 5-6 % under 1996. Trots den starka återhämtningen minskade inflationen mätt på konsumentprisindex från 10,2 % i slutet av år 1994 till 7,9 % i november 1995. Den tjeckiska centralbanken räknar emellertid med att årets genomsnittliga inflationstakt kommer att ligga på ungefar 9,5 %, vilket innebär att det officiella målet att få ner inflationen under 9 % år 1995 troligen inte kommer att uppnås. Dessutom kommer den kraftiga ökningen i den inhemska efterfrågan, kapitalinflödets destabiliserande inverkan på penningtillgången och underskottet på arbetskraft (som har bidragit till en reallöneökning på ungefar 7,5 % under 1995) att göra det svårt för myndigheterna att uppnå målet de två närmaste åren. Penningtillgången ökade med 20,2 % under 1995 vilket skall jämföras med det ursprungliga officiella målet på 14-17 %. Denna snabba likviditetsökning beror på det starka inflödet av utländskt kapital, som centralbanken endast delvis har kunnat neutralisera genom operationer på den öppna marknaden, framför allt genom att öka kraven på minimireserver och genom att överföra insättningar från den nationella egendomsfonden från affärsbankerna till centralbanken. När det gäller finanspolitiken visar preliminära beräkningar att statsbudgeten i slutet av 1995 hade ett överskott på 8,6 miljarder tjeckiska kronor (ungefär 331 miljoner US-dollar). I december 1995 antog parlamentet en balanserad budget för 1996. I fråga om strukturreformer avslutades den andra omgången av storskalig kupongprivatisering i november 1994. Privatiseringen av de återstående statligt kontrollerade företagen accelererade under 1995 när en andel på 27 % av landets telemonopol SPT med ett värde på 1,32 miljarder US-dollar, såldes till ett nederländskt-schweiziskt telekommunikationskonsortium, beslut fattades om att sälja en andel på 49 % av tjeckiska raffinaderier och regeringen tillkännagav en plan på att privatisera ytterligare andelar av 53 stora statliga företag. 2. BETALNINGSBALANS Överskottet i bytesbalansen (2,2 % av BNP år 1993) försvann under 1994 och förväntas omvandlas till ett underskott på 3,5 % av BNP (ungefär 1,5 miljarder US-dollar) år 1995. Denna försämring av bytesbalansen beror på den ökande inhemska efterfrågan, uppskrivningen av den tjeckiska kronan i reala termer och handelsrestriktionerna från Slovakiens sida. Mellan januari och september 1995 uppgick underskotten i handelsbalansen och bytesbalansen till 2,7 miljarder US- dollar respektive 1 miljard US-dollar. Underskottet i bytesbalansen finansieras emellertid mer än väl av ett enormt inflöde av utländskt kapital. Kapitalbalansen visade ett överskott på 6 miljarder US-dollar januari-september 1995. 1 detta belopp ingår nära 2 miljarder US-dollar i utländska nettodirektinvesteringar, 0,7 miljarder US-dollar i aktieinvesteringar, 2,1 miljarder US-dollar i långfristigt kapital och 1,2 miljarder US-dollar i kortfristigt kapital. De rekordhöga utländska direktinvesteringarna motsvarar i 32 stort sett SPT-transaktionen. Det stora inflödet av kortfristigt kapital beror till större delen på valutaarbitrage för att dra fördel av kombinationen av relativt stora skillnader mellan inhemska och utländska räntor och den starka tjeckiska kronan. Tjeckiens tillgång till den internationella kapitalmarknaden har förbättrats tack vare att landets kreditvärdighet har uppvärderats flera gånger. I augusti 1995 gav IBCA i London Tjeckien ett A", i september 1995 flyttade Moody's upp landet från Baa2 till Baal, och i november 1995 flyttade Standard & Poor upp sin värdering från BBB+ till A. Tjeckien har alltså blivit ett av de få utvecklingsländer som kan visa upp en "A "-värdering. Tjeckiens officiella inträde i OECD den 21 december 1995 bör bidra till att ytterligare förbättra utlandets syn på landet. Det stora kapitalinflödet har pressat upp den nominella växelkursen och har gett en snabb ökning av den officiella valutareserven, som i november 1995 låg på 12,9 miljarder US-dollar (eller ca 8 månaders import), jämfört med 6,2 miljarder US-dollar i slutet av år 1994. För att uppväga eller begränsa delar av kapitalinflödet har myndigheterna betalat tillbaka alla återstående skulder till IMF i förtid (värda 1,1 miljarder US-dollar). I slutet av juni 1995 införde myndigheterna också gränser för de sammanlagda kortfristiga utländska lån som tjeckiska banker får ta. En ny lag om valutahandel trädde i kraft den 1 oktober 1995, varigenom den tjeciska kronan blev fullständigt konvertibel vid bytesbalanstransaktioner (och det tjeckisk-slovakiska clearingsystemet avskaffades omedelbart). Det blev dessutom möjligt att gradvis införa en fullständigt konvertibel kapitalbalans. Slutligen överväger den tjeckiska centralbanken några möjligheter att öka flexibiliteten i sin valutapolitik, bland annat genom att utvidga det band inom vilket den tjeciska kronan tillåts fluktuera i förhållande till D- mark/US-dollar eller genom att revalvera kronkursen centralt. Inget beslut väntas emellertid i fråga om valutapolitiken före de allmänna valen i juni 1996. 3. UTLANDSSKULD Tjeckiska företag och banker har tagit stora lån utomlands, varför utlandsskulden har ökat avsevärt sedan år 1993, och ökningstakten har höjts under 1995. Ändå är Tjeckiens utlandsskuld fortfarande låg. Den totala lånesumman i konvertibel valuta ökade från 6,9 miljarder US-dollar i slutet av år 1992 till 15 miljarder US- dollar i juni 1995, men utlandsskuldens andel av BNP var fortfarande relativt måttlig, nämligen 31 %. Skuldtjänsten inklusive amorteringar i förhållande till exporten, som ligger på under 15 %, är fortfarande låga. Prognoserna för år 1995 och 1996 pekar på en fortsatt ökning av skulderna och skuldtjänsten inklusive amorteringar, men förväntas ändå fortsätta ligga på rimliga nivåer. 33 A E. ESTLAND 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Efter en kraftig nedgång under 1992 och början av år 1993 började Estlands ekonomi att återhämta sig i slutet av år 1993. BNP ökade med 4 % år 1994 och förmodligen med lika mycket under 1995. Arbetslösheten, som ligger på ca 5,4 %, är fortfarande måttlig. Den makro-ekonomiska stabiliseringen åstadkoms i stor utsträckning i och med att ett valutaråd inrättades i juni 1992 som beslutade att ökningen av den monetära basen skulle begränsas av reserven av hårdvaluta och guld i centralbanken. Vid samma tidpunkt infördes en ny valuta, den estniska kronan. Detta visade sig vara framgångsrikt för att stabilisera ekonomin. Inflationen fortsatte att minska under 1995 och låg på 29 % i slutet av året jämfört med 47 % i slutet av år 1994. Enligt valutarådet får centralbanken inte låna ut till staten, vilket har bidragit till budgetdisciplinen. Statsbudgeten exklusive nettoutlåning uppvisade ett överskott år 1995 (0,8 % av BNP). De ökade statliga WdepositsW till bankväsendet medförde ett något lägre överskott för statsbudgeten inklusive nettoutlåning (0,3 % av BNP). I budgeten för 1996 förutses en i stort sett balanserad budget. Estland har redan genomfört större delen av de strukturreformer som leder till en marknadsekonomi. Priserna och utrikeshandeln har avreglerats. Den småskaliga privatiseringen av ungefär 1 000 små företag har nu i stort sett genomförts. Av 500 medelstora och stora företag återstår ungefär 100 i statlig ägo. Privatiseringen av mark, som det tog lång tid att inleda, har påskyndats. Reformeringen av den finansiella sektorn framstår som det känsligaste området. Estlands centralbank har ökat sin övervakningskapcitet och minskat sin andel i sparbanken till 25 % av kapitalet. Staten har också minskat sitt minoritetsägande i affärsbanker till mindre än 10 %. Kraven på tillräckligt kapital höjs gradvis. Estland har fortfarande en liberal lagstiftning för utländska investeringar. Frihandelsavtalet med Europeiska unionen trädde i kraft den 1 januari 1995. 34 2. BETALNINGSBALANS Utrikeshandeln fortsatte att växa i snabb takt, framför allt när det gäller importen (däri också en stor andel varor i samband med investeringar), som under 1995 ökade med 33 % jämfört med år 1994. Estlands utrikeshandel med Europeiska unionen ökade markant efter självständigheten, men det fmns ett stort underskott på den estniska sidan. Det bilaterala handelsunderskottet år 1994 uppgick till 1,3 miljarder US-dollar och det ökade ännu snabbare under 1995 när det uppgick till 1,2 miljarder US-dollar för de första sju månaderna1. Det sammanlagda handelsunderskottet ökade avsevärt och beräknas till 620 miljoner US-dollar, eller 17 % av BNP år 1995. Bytesbalansen försämrades också kraftigt och nådde ett underskott på ca 10 % av BNP (icke inräknat statliga transfereringar). Enligt bestämmelserna från valutarådet är den estniska kronan knuten till D- marken med en fast kurs på 8 mot 1. Mot bakgrund av den fortsatta tvåsiffriga inflationen har detta lett till en förlust av konkurrenskraft gentemot utlandet, vilket måste tas med vid bedömningen av den framtida utvecklingen av utrikeshandeln. I mars 1995 godkände IMF ett nytt stand-by-avtal på femton månader för ett belopp av 14 miljoner SDR (21 miljoner US-dollar), men myndigheterna har inte för avsikt att göra uppköp inom ramen för avtalet om inte betalningsbalansen försvagas oväntat. För tredje året i följd noterades ett överskott i kapitalbalansen, vilket framför allt berodde på stora inflöden av utländska direktinvesteringar på ca 200 miljoner US-dollar (ungefar 5,9 % av BNP). Den officiella valutareserven fortsatte att växa och låg i slutet av år 1995 på 580 miljoner doller, vilket motsvarar ungefar tre månaders import. 3. UTLANDSSKULD Estland har inte ärvt några utlandsskulder från före detta Sovjetunionen. Under 1995 beräknas utlandsskulden ha vuxit från 271 miljoner US-dollar till 353 miljoner US-dollar (eller 9,9 % av BNP). Skuldtjänsten inklusive amorteringar låg på en fortsatt låg nivå och utgjorde mindre än 1 % av exporten av varor och tjänster exklusive faktorinkomster. En betydande andel av Estlands utlandsskuld har lånats upp hos internationella finansinstitutioner. IMF har beviljat Estland en systemomvandlingsfacilitet (Systemic Transformation Facility, STF) på 35 miljoner US-dollar och har betalat ut 59 miljoner US-dollar inom ramen för de olika stand-by-programmen sedan år 1992. Uppgifterna från år 1994 och 1995 är inte helt och hållet jämförbara. Handeln med EU år 1995 omfattar även Sverige och Finland, som är två mycket betydelsefulla partner för Estland. 35 F. UNGERN 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Trots de stabiliseringsåtgärder som den ungerska regeringen vidtog i mars 1995, beräknas BNP i reala termer ha ökat med ca 2 % under 1995, vilket bara är något lägre än de 2,9 % som noterades för år 1994. Även om den ekonomiska tillväxten mattades av under andra halvåret 1995 förväntas ökningen av BNP ligga kvar kring 2-3 % under 1996. Efter att som mest ha varit uppe i 11,8 % i början av år 1993, hade arbetslösheten minskat till 10,4 % i slutet av år 1995. Inflationen ökade betydligt under 1995, vilket till stor del beror på regeringens sparprogram, som antogs i mars 1995 och som innebar att den ungerska forinten devalverades snabbare, en tilläggsavgift på 8 % på import infördes och den indirekta beskattningen ökade. Inflationen mätt på konsumentprisindex ökade från 21,2 % i december 1994 till 28,5 % i december 1995. Lönerna ökade emellertid ganska måttligt (19 %) under 1995, varför reallönerna sjönk med ungefär 10 %. Myndigheterna strävar efter att få ner inflationen till ungefar 20 % för 1996, vilket är ett ambitiöst mål. Tack vare högre inkomster än väntat från privatisering (se nedan) och från företagsbeskattning och tullar blev det statliga budgetunderskottet mycket lägre än vad som beräknades i tilläggsbudgeten i mars 1995. Budgetutfallet för socialförsäkringssystemet verkar emellertid ha varit sämre än planerat och det statliga budgetunderskottet exklusive privatiseringsinkomsterna är fortfarande högt (6 % av BNP). Meningsskiljaktigheter inom den koalitionsregering som tillträdde i juli 1994 ledde inledningsvis till en låsning i privatiseringsprocessen. Privatiseringstakten ökade emellertid under' andra halvåret 1995, särskilt i slutet av året. Utförsäljningen av stora delar av elektricitets-, gas-, bank-, telekommunikations- investerare, har givit och kemisektorerna, privatiseringsinkomster på ungefär 3,3 miljarder US-dollar, vilket är betydligt högre än vad regeringen ursprungligen hade som målsättning. till utländska framför allt 2. BETALNINGSBALANS Bytesbalansunderskottet för 1994 uppgick till 3,9 miljarder US-dollar (9,5 % av BNP) och ökade ytterligare i början av år 1995. Det sparprogram som antogs i mars 1995 har emellertid haft gynnsamma effekter på bytesbalansunderskottet. Bytesbalansen beräknas ha haft ett underskott på ungefär 2,3-2,5 miljarder US- dollar (ca 6 % av BNP) i slutet av år 1995 och ha varit balanserad under årets sista månader. Kapitalbalansen förbättrades också betydligt under 1995. Ungerns centralbank fortsatte att sälja ett stort antal internationella obligationer under första halvåret 1995 (1,8 miljarder US-dollar), inhemska företag och banker tog upp stora lån utomlands och de utländska direktinvesteringarna beräknas ha ökat från 1,2 miljarder US-dollar år 1994 till ett rekord på över 3 miljarder US-dollar år 1995. Under fjärde kvartalet 1995 utgjordes en betydande andel av kapitalinflödet av kortfristiga arbitragetransaktioner där investerarna försöker dra fördel av kombinationen av den stora skillnaden mellan inhemska och utländska räntenivåer och en relativt låg förutbestämd månatlig devalvering av den ungerska forinten inom ett system med glidande paritet. Det ökade kapitalinflödet har gjort det möjligt för Ungern att finansiera sitt ännu höga bytesbalansunderskott, och det har också medfört en kraftig ökning av 36 valutareserven. De officiella reserverna har ökat från 6,8 miljarder US-dollar vid slutet av år 1993 till nära 12 miljarder US-dollar vid slutet av år 1995, vilket motsvarar ungefär 12 månaders import. Efter mer än ett års segslitna diskussioner kom de ungerska myndigheterna i december 1995 fram till en preliminär överenskommelse med IMF i form av ett artonmånaders stand-by-avtal. Denna överenskommelse kommer emellertid att vara av förebyggande natur, då myndigheterna i princip inte tänker göra några uppköp inom ramen för avtalet. I själva verket beslutade Ungern i november 1995 att betala tillbaka ca 600 miljoner US-dollar i förväg av ett IMF-lån som löper ut i slutet av år 1998. Till följd av den nya valutalag och därmed sammanhängande regler som trädde i kraft den 1 januari 1996 har den ungerska valutan blivit fullständigt konvertibel vid bytesbalanstransaktioner. Forinten devalverades med 8,3 % i mars 1995 och ett system med glidande paritet infördes där valutan devalveras varje månad med en i förväg anmäld procentsats. Den månatliga devalveringstakten minskades från 1,9 % till 1,3 % andra halvåret 1995 och till 1,2 % i januari 1996. Forintens växelkurs fastställs i förhållande till en valutakorg som innehåller ecu (70 %) och amerikanska US-dollar (30 %). 3. UTLANDSSKULD under samma period. inklusive Skuldtjänsten Eftersom bytesbalansunderskottet var betydligt större än nettoinflödet av utländska direktinvesteringar ökade både brutto- och nettoutlandsskulden från en redan hög utgångspunkt snabbt från slutet av år 1992 till tredje kvartalet 1995. Bruttoutlandsskulden i konvertibla valutor steg från 21,5 miljarder US-dollar i slutet av år 1992 till 31,7 miljarder (74,1 % av BNP) i november 1995. Nettoutlandsskulden ökade från 13,1 miljarder US-dollar till 20,4 miljarder US- dollar amorteringar (förhandsbetalningar inräknade) har också ökat sedan 1992 och beräknas ha motsvarat ca 50 % av den årliga exporten år 1995. På plussidan kan noteras att betalningsstrukturen för skulden har förbättrats betydligt sedan 1992 och är för närvarande mycket gynnsam (medelfristiga och långfristiga skulder står för ca 90 % av den sammanlagda skulden). Det minskade stora ökningen av utländska underskottet direktinvesteringar i samband med privatiseringarna bör också ha lett till en avsevärd minskning i nettoutlandsskulden under andra halvåret 1995. Den ungerska centralbanken har meddelat att den kommer att använda sina stora reserver till att betala tillbaka ungefär 3 miljarder US-dollar i utlandsskulder (inräknat 1 miljard US-dollar i förhandsbetalningar) under de första fyra månaderna 1996, vilket bör säkerställa en minskning av den sammanlagda bruttoskulden under den perioden. i bytesbalansen och den 37 A G. ISRAEL 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Enligt de första beräkningarna växte Israels ekonomi med 6,9 % under 1995, vilket är den högsta tillväxten på 23 år. Den ökade tillväxten har drivits på av investeringar. Fredsprocessen gav också en ökning av den ekonomiska tillväxten och medförde att den arabiska handelsbojkotten mot Israel delvis hävdes. Arbetslösheten sjönk till ca 6,3 % från 7,8 % år 1994. Ändå står Israles ekonomi inför några allvarliga problem, framför allt vad gäller handeln. Inflationen år 1995 väntas ha varit ungefär 8,0 %. Detta är den lägsta nivån på en hel generation och ligger på den lägre nivån av regeringens ursprungliga mål på 8-11 %. Den israeliska centralbanken anser emellertid att de ekonomiska villkoren med en hög inhemsk efterfrågan, minskande arbetslöshet och ett stort underskott i bytesbalansen fortfarande kräver en mycket försiktig penningpolitik. Industrin har klagat över att den starka israeliska shekeln har skadat exporten och ökat underskottet i bytesbalansen. Efter överläggningar om nedskärningar i budgeten började emellertid shekeln att försvagas under de sista veckorna på året. Dessa nedskärningar kommer troligen att tillkännages i januari och skulle i så fall leda centralbanken till att sänka räntorna. Underskottet i statsbudgeten ökade från 2 % av BNP år 1994 till 3,5 % år 1995, vilket beror på att statens inkomster blev lägre än beräknat, framför allt på grund av en skattereform och för att större överföringar än beräknat gjordes till den palestinska myndigheten. till sammanlagt 600 miljoner US-dollar år 1995, jämfört med målet på 1,5 miljarder US-dollar. Det finns planer på att införa omsättningsbara kuponger för att subventionera privatiseringsinvesteringar och öka allmänhetens stöd till privatiseringsprocessen. Syftet med detta skulle vara att uppnå en jämn fördelning av förmånerna till befolkningen, vilket skulle göra det lättare att hantera inflytelserika lobbygruppers inblandning och vissa politiska gruppers motstånd. Dessutom bör det bidra till den israeliska kapitalmarknadens utveckling. från privatiseringar uppgick Inkomsterna 2. BETALNINGSBALANS Det beräknade underskottet i varu- och tjänstebalansen, exklusive import av försvarsmateriel, ökade stort till 10,2 miljarder US-dollar år 1995 från 7,9 miljarder US-dollar år 1994. Underskottet i bytesbalansen ökade också kraftigt. Israel väntar fortfarande på 1 miljard US-dollar i stöd från USA, som försenats på grund av budgetkrisen i Washington, och den statistiska centralbyrån uppskattar att utan detta stöd skulle bytesbalansunderskottet uppgå till sammanlagt 5,2 miljarder US-dollar, eller ungefar 6 % av BNP. Det är en kraftig ökning från 2,5 miljarder US-dollar (3 % av BNP) år 1994. De utländska investeringarna ökade till 1,5 miljarder US-dollar under de första nio månaderna 1995, vilket är nästan dubbelt så mycket som för hela år 1994. De utländska direktinvesteringarna uppgick till 826 miljoner US-dollar, utländska finansinvesteringar uppgick till 358 miljoner US-dollar och utländska investeringar i israeliska aktier sålda i utlandet uppgick till 329 miljoner US- dollar, vilket skall jämföras med 241, 146, respektive 242 miljoner US-dollar för samma period 1994. Valutareserven ökade väsentligt det senaste året och uppnådde en tillfredsställande nivå på 8,2 miljarder US-dollar (motsvarande 2,6 månaders import) i slutet av år 1995. 38 Israels centralbank håller fast vid en valutaordning med glidande paritet på årsbasis (för närvarande 6 %) och tillåter ett spelrum på 7 procentenheter runt den växelkurs som satts som mål. 3. UTLANDSSKULD Israels nettoutlandsskuld hade vuxit till 18,5 miljarder US-dollar i slutet av år 1995, jämfört med 16,5 miljarder US-dollar i slutet av år 1994. Mätt som procent av BNP fortsatte emellertid nettoskulderna till utlandet att minska och låg år 1995 på 22 %, jämfört med 28,6 % i början av nittiotalet. 1 november 1995 godkände den amerikanska administrationen Israels begäran om att fä använda alla finansiella garantier för år 1996, som uppgår till sammanlagt 2 miljarder US-dollar, till att finansiera underskottet i statsbudgeten. Tidigare har en klausul begränsat finansieringen av budgeten till 900 miljoner US-dollar, och återstoden var reserverad för infrastrukturprojekt såsom vatten, vägar, skolor och sjukhus. I november 1995 värderade Moody's landets skuld till A3 och i december uppgraderade Standard and Poor (S&P) Israels skuld till A- från BBB+. Både Moody's och S&P sade att de högre värderingarna berodde på att ett ökat politiskt nationellt samförstånd uppnåtts om budgetåtstramningar som är tillräckliga för att garantera att statsskulden, som beräknas till 114 % av BNP det här året, kommer att fortsätta minska. Israels allt säkrare geopolitiska läge, de ljusnande långsiktiga utsikterna, hög BNP per capita (beräknade till 15 000 US- dollar det här året, vilket ligger i nivå med ett antal europeiska länder) stöder också uppvärderingen. I december 1995 gav Israel för första gången ut obligationer i utlandet utan en garanti från den amerikanska staten. Utgivningen, som övertecknades 3,5 gånger, ses allmänt som ett tecken på Israels beslutsamhet i fråga om att upprätta en självständig närvaro på den internationella kapitalmarknaden innan det USA- stödda garantiprogrammet löper ut år 1998. Andra utgivningar utan att utnyttja de amerikanska lånegarantierna planeras för första halvåret 1996. / 39 H. LETTLAND 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE som Efter en kraftig produktionsnedgång under 1992 och 1993 har Lettlands ekonomiska situation under 1994 stabiliserats med en BNP-tillväxt på 2 %. I april 1995 förlängde IMF stand-by-avtalet med ytterligare 13 månader och gav därmed uttryck för sitt stöd för myndigheternas politik. Det var planerat att budgetunderskottet 1995 skulle begränsas till 2 % av BNP under 1994 och att det skulle finansieras genom utgivning av statsskuldsväxlar. i början av 1995 så att Lettlands budgetsituation försämrades emellertid budgetunderskottet ökade till 92 miljoner lat (184 miljoner US-dollar) år 1995, 4 % av BNP. Dessutom drabbades banksektorn av en kris i april 1995 som att Lettlands största affärsbank, Bänka Baltija (som ensam svarade för landets inlån) förklarades vara insolvent. I mitten av 1995 förklarades banker vara insolventa. eller medförde 20 % av åtta andra Ett resultat av finanskrisen var att penningmängden M2 minskade med 10 % under andra kvartalet, vilket troligen har haft en hämmande effekt på ekonomin (det saknas dock detaljerade siffror för att kunna fastställa krisens faktiska inverkan). Den höga procentandelen sparkapital av kontanter i utländska valutor har emellertid dämpat krisens hämmande effekt. Arbetslösheten förblev stabil och uppmättes vid utgången av 1995 till omkring 6,3 %. Enligt aktuella beräkningar uppvisade Lettland ingen tillväxt under 1995. Lettlands centralbank höll fast vid sin försiktiga penningpolitiska linje och därmed fortsatte inflationen att bromsas och föll från 26 % år 1994 till omkring 23 % år 1995. Myndigheterna har antagit ett åtgärdspaket för att klara av finanssektorns överhängande och införa ett deponeringssystem för försäkringar. Övriga strukturreformer fortsattes under Privatiseringsorganet fungerar nu fullt ut och under 1995 har ytterligare privatiserais. Försäljningen av Universal Banks aktier, en av de tre långsiktiga behov, bland annat genom att bankerna, påbörjades under slutet av året. 1995. 230 företag största statliga Frihandelsavtalet med den Europeiska unionen trädde i kraft den 1 januari 1995. 2. BETALNINGSBALANS Importen och exporten ökade under 1995 med 200 miljoner US-dollar, medan landets handel fortsatte att orientera sig mot väst. Efter en kraftig nedgång 1994 stabiliserades bytesbalansen på omkring 4 % av BNP. Bakom detta döljer sig ett underskott i handelsbalansen på omkring 8 % av BNP som delvis kompenseras av ett överskott av tjänster, främst inom transportsektorn. Myndigheterna har lyckats hålla växelkursen stabil med en informell koppling till SDR. Trots spekulationer, som under våren medförde en förlust av utländsk valuta till ett belopp av 90 miljoner US-dollar, höll sig växelkursen för den lettiska lat 1995 i huvudsak kvar på den tidigare nivån med en tvåsiffrig inflationstakt. Detta tolkas som en real uppskrivning av växelkursen. Landets ekonomiska konkurrenskraft totalt tycks emellertid hålla sig på en acceptabel nivå. För att kunna täcka underskottet i bytesbalansen är Lettland beroende av privata kapitalinflöden, som 1995 visade sig vara betydande trots bankkrisen. Således kunde skadorna som orsakats av krisen begränsas och Lettlands reserver är fortfarande förhållandevis starka och uppgick vid årsslutet till ungefar 600 miljoner US-dollar i nettoreserver, vilket täcker 5 månaders import. 40 3. UTLANDSSKULD Lettland har inte tagit över någon utlandsskuld från det forna Sovjetunionen och landets utlandsskulder är således av senare datum. Under 1994 steg utlandsskulden från 360 miljoner US-dollar till omkring 540 miljoner US-dollar, eller 12 % av ÊNP. Skuldtjänstkvoten inklusive amorteringar (skuldtjänst i förhållande till export) är fortfarande mycket låg, 2,6 %. Omkring hälften av Lettlands utlandsskuld består av lån till internationella finansinstitut. Lettland har skulder på 163 miljoner US-dollar till IMF (95 som en följd av åtgärderna av stand-by-avtalet 1992 och 1993, och 68 systemomvandlingsfaciliteten (Systemic Transformation Facility, STF) I augusti 1995 lånade myndigheterna motsvarande 45 miljoner US- japanska marknaden för att finansiera budgetens ökande behov. miljoner miljoner till 1993-1994, dollar på den 41 A I. LITAUEN 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Efter fyra år av lågkonjunktur började Litauens ekonomi 1994 återhämta sig med en ökning med 2 % av BNP. Tillväxten för 1995 är uppskattningsvis 3 %, trots BNP-fallet under första kvartalet. Arbetslösheten har emellertid stigit markant under 1995. Den uppgick till 7 % vid årsslutet jämfört med 4 % i slutet av 1994. inflationsmål på 25 %. Målsättningen Inflationen, som nådde hyperinflationsnivå under 1992 sjönk under 1993 och början av 1994. Den första april 1994 inrättades ett valutarådssystem enligt vilket penningmängden inte får överstiga marknadsvärdet på litauiska centralbankens reserv av guld och hårdvaluta. Efter inrättandet av valutarådet sjönk inflationen kraftigt och prishöjningarna föll betydligt under 1994 och slutade på 45 %. Inflationstrycket kvarstod emellertid under 1995, till stor del beroende på valutan litas låga växelkurs, en höjning av konsumentpriserna och kapitalinflödet. Följden blev att inflationen som vid årsslutet uppskattades till 35 %, var högre under 1995 än myndigheternas för budgetunderskottet för 1995 (3,4 % av BNP) kunde i stort uppnås. Regeringen har fortsatt genomföra strukturreformer. De enda exemplen på styrd prissättning är vissa monopolsituationer. Privatisering av bostäder och småskalig verksamhet har så gott som genomförts, men i och med förseningen av inrättandet av privatiseringsorganet kommer privatiseringen av storskalig verksamhet att på allvar komma igång först under 1996. Det känsligaste området är bankreformerna. Efter antagandet av centralbankslagen och lagen om av affärsbanker övervakningsbestämmelserna, genomgick banksektorn en drastisk omorganisering under 1995 när 14 mindre banker av 28 (som emellertid endast stod för 1,6 % av den totala banksektorns tillgångar) förklarades vara insolventa och kommer förmodligen i de flesta av fallen att gå i konkurs. I december förklarades även två privata banker, Litimpeks och insolventa. Myndigheterna förbereder för tillfället, tillsammans med stöd från IMF och Världsbanken, nya åtgärder som skall konsolidera banksektorn. Den 1 januari 1995 trädde frihandelsavtalet med den Europeiska unionen i kraft. Litauen har fortfarande en liberal lagstiftning för utrikeshandel och utländska investeringar. Innovative Bank, vara av 1995 och den skärpningen i början följande 2. BETALNINGSBALANS Västs andel av Litauens export fortsätter att växa. 1994 gick ca 50 % av landets export till marknader i väst. Under första halvåret 1995 lär exporten ha ökat med 19,7 %, jämfört med en oförändrad import. Detta medförde att underskottet i bytesbalansen kunde stabiliseras till en nivå som ligger nära 1994 års nivå (278 miljoner US-dollar, eller omkring 4 % av BNP, exklusive statliga transfereringar). Under valutarådssystemet knöts valutan litas till kursen 4 LTL=1 USD. Valutan litas låga växelkurs har lett till ökat förtroende för valutarådet, vilket förklarar det ökade kapitalinflödet fram till slutet av november. Dessutom medförde betydande medelfristiga och långfristiga lån under 1995 ett stort överskott i kapitalbalansen motsvarande ungefär 300 miljoner US-dollar. I december ledde Litimpeks och Innovative Banks insolvens emellertid till betydande förluster i de utländska valutareserverna till ett belopp av 45 miljoner 42 US-dollar. Vid slutet av året hade valutareserven uppnått ett värde av 800 miljoner US-dollar, eller 3,5 månaders import. I oktober 1994 beviljade IMF en med tre år utvidgad facilitet på 134,55 miljoner SDR, av vilka 51,75 miljoner SDR (75 miljoner US-dollar) redan tagits i anspråk. Därmed torde Litauen vara i stånd att stärka de nödvändiga reserverna och finansiera den viktiga energi- och investeringsrelaterade importen. 3. UTLANDSSKULD Litauen har inte övertagit några skulder från före detta Sovjetunionen. Under 1995 ökade skuldsättningen till utlandet med mer än 300 miljoner US-dollar och nådde därmed upp till 860 miljoner. Trots denna markanta ökning är utlandsskuldens andel av BNP (14%) ganska låg. Landets skuldtjänstkvot inklusive amorteringar i förhållande till exporten var också låg (omkring 2 %). I december 1995 lånade Litauen för första gången ett belopp på 60 miljoner US- dollar på privatkapitalmarknaden. 43 J. MOLDOVA 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Efter en minskning med 31 % under 1994 beroende på svåra väderförhållanden och de ständiga störningarna i produktionen och handeln till följd av centralplaneringens sammanbrott har Moldovas BNP enligt uppskattningar ökat med omkring 1 % 1995. Denna förbättring beror dels på en återhämtning av den viktiga jordbruksproduktionen tack vare att klimatet stabiliserats, och dels på en långsammare tillbakagång av industriproduktionen som uppskattas ha minskat med MbaraM 10 %. Den officiella arbetslösheten var i slutet av 1995 fortfarande ganska låg (2 %), men en stor del av arbetskraften är långtidspermitterad utan lön och den faktiska arbetslösheten kommer troligtvis att överstiga 10 %. Efter sex månaders låg inflation, med en månatlig inflationstakt under 0,75 %, jämfört med en årlig inflation på omkring 800 % 1993 och 120 % 1994, ökade inflationstrycket igen under hösten 1995 på grund av ett ökat kapitalinflöde. Med en genomsnittlig inflationstakt på 3,5% mellan september och december uppgick inflationstakten för hela året till 24%. Under sista kvartalet stramade centralbanken åt sin penningpolitik, vilket visade sig i ett ökat räntetryck uppåt. Budgetunerskottet förväntas ha minskat från 8 % 1994 till 4 % i 1995, vilket inte långt från det officiella målet på 3,5 %. Endast en noggrann kontroll av har möjliggjort denna minskning. Skatteintäkterna var fortfarande privatiseringsintäkterna var lägre än väntat på grund av bristen är utgifterna otillräckliga och på inhemskt kapital. Vad gäller strukturreformerna har en del viktiga åtgärder påbörjats 1995. Privatiseringsprocessen har gått långsammare i början av 1995, men har fått ny fart efter parlamentets antagande av det nya privatiseringsprogrammet 1995/96 i mars. Regeringen har beräknat att den privata sektorns andel av ekonomin kommer att öka till omkring 2/3 fram till november 1995 (slutet av kupongsystemet för tilldelning av aktier). Omstrukturering av företagen har skett med stor framgång. Tre stora statliga förlustföretag har likviderats och ändringar har gjorts i konkurslagstiftningen. 2. BETALNINGSBALANS inverkan Betalningsbalansen utsattes för hårt tryck i under första halvåret av 1995, främst på grund av fortsatt från den chock som försämringen av bytesförhållandet medförde i form av en stigande kostnad för energiimporten till världsmarknadens prisnivå. Under det andra halvåret var emellertid exporten högre än väntat och förenat med en betydande minskning av importen, mestadels energi, ledde detta till ett skenbart jämviktsläge i handelsbalansen. Följaktligen beräknas underskottet i bytesbalansen ha minskat markant från reviderade 13 % av BNP 1994 till 3,5 % 1995. Medel- och långfristiga lån utgjorde fortfarande huvuddelen av kapitalinflödet 1995. Direktinvesteringarna var fortfarande låga. Centralbankens bruttoreserver uppgick i slutet av 1995 till 265 miljoner US-dollar, eller motsvarande 4,8 månaders import, jämfört med 3 månaders import vid slutet av 1994 och 1,4 månaders import vid slutet av 1993. 44 A 3. UTLANDSSKULD Moldova accepterade en nollösning med Ryska federationen och belastas därför inte av det forna Sovjetunionens skulder. Landets totala utlandsskuld beräknas ha uppnått omkring 650 miljoner US-dollar vid slutet av 1995 ( eller omkring 42 % av BNP), och långivarna har huvudsakligen varit Ryssland, IMF och Världsbanken. Förhållandet mellan räntor på utlandslån och export förväntas ha ökat från 2 % 1994 till upp mot 13 % 1995. 45 K. RUMÄNIEN 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Den förbättrade ekonomiska tillväxten i Rumänien som påbörjades 1994 fortsatte en bra bit in på 1995 främst genererad av export, ökad privatkonsumtion och investeringar. BNP-tillväxten i fasta priser ökade till 5 % (jämfört med 3,9 % 1994) på grund av ökad jordbuksproduktion och en imponerande återhämtning av industriproduktionen (+ 14 % under de första 11 månaderna i 1995). Investeringarna ökade snabbt under de första nio månaderna 1995, jämfört med 6,3 % under samma period förra året. Särskilt uppmuntrande förefaller den ökade privatinvesteringen vara (+ 9,3 % under samma period). Inflationen minskade från en årlig inflationstakt på 62 % 1994 till 24,3 % fram till oktober 1995. Budgetunderskottet var 1995 2,8 % av BNP. Arbetslösheten fortsatte att minska, från 11 % 1994 till omkring 9 % i oktober 1995. Den strama finanspolitiken som infördes 1994 lättades upp något under andra och tredje kvartalet 1995, som ett resultat av en framgångsrik inflationsbekämpning och förmodligen även med tanke på parlamentsvalen 1996. Under 1996 förväntas BNP i fasta priser öka med 4 % och investeringar med 8,8 %. Arbetslösheten beräknas stiga till 11,2 %. Relationstalet mellan budgetunderskottet och BNP kommer att minska ytterligare till 2,2-2,4 % och den årliga inflationen beräknas minska till 20 %. Strukturreformerna fortsätter med blandade resultat. Godkännandet i parlamentet av den sedan länge väntade konkurslagen i mars 1995 bör nu göra det möjligt att fortare kunna avsluta och lägga ned olönsamma företag. Under 1995 inledde myndigheterna ett massprivatiseringsprogram genom att ge ut privatiseringskuponger. Mot bakgrund av den nuvarande lagstiftningen skall upp emot 3900 statligt ägda företag säljas ut. Handeln med aktier kommer att underlättas i och med inrättandet av aktiebörsen den 20 november 1995. Lagförslag som berör privatiseringen av banker behandlas för närvarande av parlamentet. 2. BETALNINGSBALANS Den uppåtgående trenden i den ekonomiska aktiviteten som kunde ses under 1995 medförde en markant ökning av importen och detta, tillsammans med en något lägre exporttillväxt, har medfört ett ökat underskott i bytesbalansen. I september 1995 hade underskottet i bytesbalansen nästan uppnått 1 miljard dollar, mot ett underskott på 430 miljoner som noterades 1994. Myndigheterna har uttryckt en växande oro vad beträffar den försvagade ställningen gentemot omvärlden och tänker införa nyare och effektivare stödåtgärder för att främja exporten. I detta avseende förväntas exporten av jordbruksprodukter, som i liberaliserades under den senare halvan av 1994, medföra handelsbalansen. Finansiella instrument för exportstöd som planeras, skulle omfatta räntesubventioner och skattelättnader. Det rumänska handelscentret för främjande av export skall påbörja sin verksamhet i början av 1996. Det associationsavtal med EU som underlättar Rumäniens tillgång till EU-marknaden trädde i kraft den 1 februari 1995. Vad beträffar kapitalbalansen, minskade utländska direkt- och portfölj investeringar till 306 miljoner US-dollar under de första tio månaderna 1995 (mot 341 miljoner US- dollar 1994). Vid mitten av 1995 uppgick de ökade privatinvesteringarna till totalt 1,4 miljarder US-dollar. Utbetalningar av statliga lån är fortfarande den viktigaste källan till extern finansiering. I detta avseende godkände IMF i december 1995 en förbättringar 46 förlängning av det nuvarande stand-by-avtalet till och med april 1997 och har beslutat att utöka den enligt avtalet tillgängliga summan med 188,5 miljoner SDR (till omkring 320,5 miljoner SDR, eller omkring 475 miljoner US-dollar). Världsbankens FESAL (280 miljoner US-dollar) kan göras tillgänglig inom kort. Efter att ha varit borta i upp till 15 år har Rumänien återvänt till de internationella kapitalmarknaderna 1995 med två sammanslagna lån till Rumäniens centralbank till ett belopp på 150 miljoner respektive 110 miljoner US-dollar. Centralbanken har godkänts att låna upp till 1 miljard US-dollar 1996 och i och med att soliditeten ökar kan även banker och företag fä tillgång till den internationella kapitalmarknaden. Fram till oktober 1995 uppgick centralbankens reserv av utländsk valuta till 2,5 miljarder US-dollar, motsvarande 2 månaders import. Centralbankens behållning var något mer än 695 miljoner US-dollar. Detta motsvarade 0,6 månaders import. För närvarande har Rumänien en flytande valutakurs och en interbank-valutamarknad som har utvecklats sedan 1994. Under 1995 sattes den rumänska valutan leu under tryck, vilket avspeglade sig i landets försämrade bytesbalans. Detta har så småningom medfört en sänkning av valutans värde med 10 % av referensvalutakursen som fastställts av nationalbanken. Skillnaden mellan referenskursen och valutakursen som de privata växelkontoren erbjuder, har gått upp med 20 % fram till november 1995 från den normala nivån som ligger mellan 3 och 5 %, vilket visar en förnyad uppdelning av valutamarknaden. 3. UTLANDSSKULD Den totala utlandsskulden (medel- och långfristiga lån) hade i oktober 1995 stabiliserats på 4,8 miljarder US-dollar, eller 18,7 % av BNP (18,9 % 1994). Skuldtjänstkvoten inklusive amorteringar ökade till 13 % (8,9 % 1994) och förväntas öka ytterligare till närmare 22 % 1996. Trots denna snabba ökning befinner sig skuldkvoten och skuldtjänstkvoten på en hanterlig nivå. 47 L. RYSSLAND 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Efter flera år med kraftig konjunkturnedgång fortsatte produktionen att minska under 1995, om än i en långsammare takt (-4 % av BNP). Industriproduktionen minskade bara med 3 % föregående år, jämfört med en minskning med 24 % 1994. Arbetslösheten ökade till 8,2 % vid årets slut, jämfört med 7 % vid slutet av 1994. Prisökningarna, som 1992-1993 hade uppnått hyperinflationsnivåer, var fortfarande höga 1994 och i början av 1995, med en månatlig ökning på 18 % i januari. 1995 kom vändpunkten för makroekonomisk stabilisering. I mars antog duman budgeten för 1995 med ett underskottsmål på 5,5 % av BNP (jämfört med 11 % 1994). I april godkände IMF:s styrelse ett tolvmånaders stand-by-avtal med Ryssland, som från början hade som mål att få ner den månatliga inflationen till 1 % vid årets slut, främst genom en stram penningpolitik. Under första halvåret 1995 växte den monetära basen med 7 % och med 6 % det andra halvåret. Budgetunderskottet på omkring 4% av BNP höll sig inom målsättningen på 5,5 %. Intäkterna ökade trots ökade innestående skatter, medan utgifterna skars ned med omkring 17 % 1994. Inflationen sjönk emellertid endast långsamt till en månadsnivå på 3,2 % i december från den höga nivån i början på året, men var fortfarande betydligt högre än målet från början. I december godkände parlamentet 1996 års budget som förutser ett underskott på 3,85 %. Utrikeshandeln, som utsatts för administrativ snedvridning fram till början av 1995, har liberaliserats. Befrielse av importen begränsades till några få fall. Efter genomförandet av massprivatiseringsplanen med kuponger till slutet av 1994 då 112 000 företag hade överförts till privata ägare, ökade privatiseringen under 1995 i en långsammare takt än under tidigare år. 2. BETALNINGSBALANS Efter en markant depreciering gentemot dollarn under första kvartalet, stabiliserades rubeln i juni en bra bit över nivån 5000 rubier per US-dollar och en real appreciering gjordes under resten av året. Denna positiva utveckling för rubeln, ett resultat av den strama penningpolitik som infördes i samband med stand-by-avtalet, gynnades av de höga räntenivåerna på marknaden för statsskuldsväxlar och följdes av betydande inflöden av hårdvaluta (inbegripet inlänningarnas försäljning av US-dollar ) införde myndigheterna, i syfte att motverka inflationsförväntningar, en växelkursram mellan 4 300 RUR/USD och 4 900 RUR/USD, vilket gav ett positivt resultat till slutet av året. I november angavs ett växelkursram för den första halvan av 1996 med en räckvidd från 4550 RUR/USD till 5150 RUR/USD. Tack vare ökade exportinkomster, vilka visade en tillväxt på 23 % i US-dollar under de tre första kvartalen av året, noterade handelsbalansen ett betydande överskott 1995, uppskattningsvis 17, 4 miljarder US-dollar jämfört med 14 miljarder US-dollar 1994. Detta tyder på att rubeln undervärderades i inledningsskedet, vilket endast delvis kompenserades av det här årets reala uppvärdering (+72 % i slutet av året). Bytesbalansen på 6 miljarder US-dollar (eller 1,5 % av BNP), visade fortfarande ett överskott trots underskottet i tjänstebalansen. Kapitalbalansen, belastad av höga amorteringar (omkring 12 miljarder US-dollar), visade ett underskott trots viktiga uppköp från IMF (5,4 miljoner US-dollar). Att 48 långivarna i Parisklubben gjorde en omläggning av lånen och återbetalningen av privata lån skjöts upp, innebar en stor lättnad till ett belopp av 24 miljarder US- dollar. Reserven av utländsk valuta stärktes avsevärt. Vid slutet av året uppgick den internationella nettoreserven till omkring 8 miljarder US-dollar, eller 1,2 månaders import, jämfört med endast 2,3 miljarder året innan. 3. UTLANDSSKULD Enligt överenskommelser med de Nya Oberoende Staterna skall Ryssland överta Sovjetunionens tillgångar och skulder. Dessa skulder, som omfattar en kapitalisering av ackumulerade restskulder, utgör på grund av lågkonjunkturen ett allt större problem för Ryssland. Vid slutet av 1995 uppskattades utlandsskulden till 130 miljarder US-dollar, motsvarande 33 % av BNP. Den största delen av skulden utgörs av bilaterala statliga lån (omkring 80 miljarder US-dollar). En annan stor del har lånats upp av affärsbanker (omkring 33 miljarder US-dollar) och en mindre men snabbt växande andel av skulden utgörs av lån från internationella finansinstitut. Den övervägande delen av Rysslands skulder härrör från före detta Sovjetunionen (omkring 115 miljarder US-dollar). Rysslands oförmåga att återbetala sina skulder har sedan 1992 gett upphov till flera förhandlingsrundor i Parisklubben. Den 3 juni 1995 ingick Ryssland ett avtal med sina långivare inom Parisklubben om en ny omläggning av de lån som förfaller till återbetalning under 1995. Den totala skuld tjänsten uppgick senare under 1995 till omkring 17,6 miljarder US-dollar (inbegripet 5 miljarder US- dollar i räntor), eller 22 % av den uppskattade exporten. Långivarna inom Parisklubben var även villiga att inleda förhandlingar om mer omfattande omläggningar av Rysslands skuld så snart en överenskommelse kan nås, i början av 1996, på en treårig utvidgad facilitet (EFF). På så sätt skall betalningarna under de följande åren kunna nå en mer realistisk nivå. Ett liknande övergripande avtal slöts i november med långivarna i Londonklubben. Målet är att nå en slutgiltig överenskommelse om de exakta villkoren i avtalet med omkring 600 banker i slutet av juni 1996. 49 A M. SLOVAKIEN 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE av har inflationen fortsatt gynnats av den Efter en ökning med 4,8 % 1994 fortsatte Slovakiens ekonomi att stärkas under 1995. Tillväxten av BNP ökade med 7,4 % i januari-september (från år till år) och industriproduktionen ökade med 10,1 % i november (från år till år). Nettoexporten som drivande kraft för ekonomisk expansion har fått ge vika för inhemsk efterfrågan. Arbetslösheten minskar stadigt och har minskat från 15,2 % i januari 1995 till 12,8 % sista november. Trots den positiva tillväxten visar inflationen en fortsatt nedåtgående trend och nådde i slutet av 1995 7,2 %, jämfört med 11,7 % i slutet av 1994. Slovakien är därmed ett av få länder som håller på att omvandla sin ekonomi som kan skryta med en ensiffrig inflationstakt. Reallönerna ökade med omkring 5 %, men detta tycks framför allt uppvägas av produktionsvinster. Sänkningen restriktiva makroekonomiska politiken. På grund av att intäkterna från mervärdes- och inkomstskatterna var högre än väntat stannade budgetunderskottet 1995 på 8,3 lägre än det planerade miljarder slovakiska kronor, vilket är betydligt underskottet på 21 miljarder slovakiska kronor. En stram penningpolitik under 1995 gjorde att penningmängden M2 ökade med 7,9 % under årets första nio månader, vilket endast är något över inflationsgränsen. För 1996 har Slovakiens nationalbank som mål att öka tillväxten av penningmängden M2 med 13,2 %, i linje med en sänkning av inflationen till 6-7,5 % och en real BNP-tillväxt på 5,8 %. Den nya regeringen som bildades i december 1994 beslutade i juni 1995 att stoppa planen för kupongprivatiseringen som infördes av den föregående regeringen. I stället för aktier i statliga företag har de ca 3,5 miljoner slovaker som köpte sådana kuponger 1994 tilldelats femåriga räntebärande statsobligationer utställda av den statliga egendomsfonden. Privatisering genom standardmetoder (ofta i form av direktförsäljning till chefer och anställda) har ökat sedan mitten av 1995, men har kritiserats för bristen på genomsynlighet. 2. BETALNINGSBALANS Betalningsbalansen har förbättrats väsentligt sedan det andra kvartalet 1994. Underskottet i bytesbalansen på 0,6 miljarder US-dollar (5,4 % av BNP) 1993 blev 1994 ett överskott på 0,7 miljarder (6 % av BNP) och de första 7 månaderna 1995 ett överskott på 4 miljarder US-dollar. Förbättringen i handelsbalansen i slutet av året antyder dock att överskottet i bytesbalansen kan ha börjat minska som ett tecken på en ökad inhemsk efterfrågan. Kapitalbalansen har också förbättrats även om nettoinflödet av utländska direktinvesteringar fortfarande är låga. Sedan mitten av 1994 har omkring 300 miljoner US-dollar i officiellt makroekonomiskt bidrag betalats ut (IMF, lån från Världsbanken för ekonomisk återuppbyggnad och från Japan Exim Bank). Slovakiens nationalbank utställde i juli 1994 även ett obligationslån på 250 miljoner US-dollar på den japanska Samurai-marknaden och vissa foretag och banker har kunnat få relativt långfristiga lån från utlandet. Slutligen har ett visst kapitalinflöde på kort sikt uppstått till följd av centralbankens strikta styrning av interbank-likviditeten och den slovakiska kronans stabilitet (och en förväntning under första halvåret 1995 att den skall skrivas upp i förhållande till den tjeckiska kronan). Det amerikanska kreditvärderingsinstitutet Standard & Poor flyttade i 50 april 1995 upp Slovakiens kreditvärdighet från BB" till BB+, och i maj 1995 gav Moody Slovakien en kreditvärdighet på Baa3 vad gäller investeringar. Denna positiva trend i både bytes- och kapitalbalansen har medfört en påtaglig ökning av reserverna. Statens reserver av utländsk valuta (utom bytesaffärer med guld) steg från 416 miljoner US-dollar i slutet av 1993 till 2,8 miljarder i oktober 1995, eller omkring 3,5 månaders import. Efter att den slovakiska kronan devalverades med 10 % i juli 1993 har den legat stilla i förhållande till en korg av västvalutor. I juli 1994 minskades antalet valutor i denna korg från fem till två, nämligen tyska mark och amerikanska dollar. Januari 1996 utvidgades det band inom vilket den centrala kronkursen tillåts fluktuera från +-1,5 % till +- 3 %. Trots en klart förbättrad situation i fråga om bytesbalansen har de slovakiska myndigheterna beslutat att bibehålla den importavgift som infördes i mars 1994 fram till 1996 års utgång. Från och med oktober 1995 har den slovakiska kronan gjorts helt konvertibel vad avser bytesbalanstransaktioner och det tjeckisk slovakiska clearingsystemet avskaffats. Myndigheterna planerar också att libéralisera vissa kapitalflöden. Halvårsrapporten från IMF: s stand-by-avtal som var planerad till februari 1995 har inte färdigställts. I varje fall meddelade myndigheterna i april 1995 att man inte hade för avsikt att göra fler uppköp under denna IMF-facilitet. 3. UTLANDSSKULD Slovakien övertog en relativt liten del av det sammanhållna Tjeckoslovakiens utlandsskuld. Även om skuld- och skuldtjänstkvoter inklusive amorteringar försämrats sedan landet blev självständigt, rör det sig om förhållandevis små belopp. Utlandsskulden har stigit från 25,7 % av BNP vid utgången av 1992 till 33,7 % i juli 1995. Skuldtjänsten inklusive amorteringar uttryckt som andel av exporten har stigit från 3,3 % 1992 till uppskattningsvis 9,5 % 1995. 51 N. TRANSKAUKASISKA REPUBLIKER 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Efter en kraftig nedgång 1990-93 (75 %), återhämtade sig Arméniens BNP 1994 (+5,4 %). Denna positiva tillväxttrend torde ha fortsatt under 1995 med en ökning på uppskattningsvis 5 %, delvis på grund av bättre resultat inom industriproduktionen som ökade med 10 % 1994 och med 13 % den första halvan av 1995. En stramare penningpolitik lyckades stoppa hyperinflationen under den andra halvan av 1994. Under 1995 beräknas inflationen nå 30 %, vilket är en minskning från 1900 % 1994, och ett resultat av ytterligare åtstramningar av penningpolitiken och ett ökat utbud av jordbruksprodukter. Under de senaste två åren har Arménien gått från en högexpansiv finanspolitik som kännetecknats av extremt stora underskott som finansierats av krediter från centralbanken till en politik med mycket lägre underskott som huvudsakligen finansieras av utländska källor. Budgetunderskottet efter bidrag uppskattas ha minskat till omkring 10 % av BNP 1995, från 16 % 1994 och omkring 50 % 1993. Utvecklingen av strukturreformerna har varit mycket positiva vad gäller liberaliseringen av priser, omstrukturering av företag och småskalig privatisering. I Azerbajdzjan minskade BNP - med omkring 20 % per år mellan 1992 och 1994 - fortsatte med en lägre takt - 15 % - under första halvan av 1995 men statistiken tar ingen hänsyn till aktivititeten från en växande informell sektor, främst inom handel och tjänster. Att stabilisera penningvärdet var ett av finanspolitikens främsta mål 1995 och den genomsnittliga månatliga inflationen föll till 1,5 % under perioden april-oktober 1995, jämfört med en årlig inflationstakt på omkring 1700 % 1994. Detta blev möjligt i och med finanskonsolideringen som påbörjades 1995. Nedskärningen i utgifterna gjorde att budgetunderskottet minskade till uppskattningsvis 8 % av BNP, jämfört med II % 1994. Huvuddelen av detta underskott finansieras av utländska fonder kopplade till det avtal som ingåtts med oljebolag i väst. Vad beträffar pris- och strukturreformerna handelsliberaliseringar, men det återstår fortfarande en hel del att göra inom omorganisering och privatisering av företag. Efter en kraftig nedgång mellan 1990 och 1994 (- 70 %) av Georgiens produktion, mötte ekonomin flera motgångar även under 1995, som framför allt berodde på bristen på energi. Ekonomin började emellertid att återhämta sig 1995, främst på grund av en ökad jordbruksproduktion trots bristen på basresurser och äganderätter. Den officiella arbetslösheten var fortfarande relativt låg, omkring 4 % 1995, men enligt en färsk inofficiell undersökning ligger den över 11 %. En stram finanspolitik har lyckats stoppa hyperinflationen (en genomsnittstalet på 2,5 % under de första åtta månaderna av 1995, jämfört med 66 % under de första nio månaderna av 1994) och stabilisera växelkursen för kupongen som ersattes av valutan lari i oktober 1995. Budgetunderskottet efter bidrag hade 1995 minskat till uppskattningsvis 7 %, främst genom nedskärningar i utgifterna och monetiseringen av utländskt bistånd i form av livsmedel. I fråga om inkomster har utvecklingen dock fortfarande gått mycket långsamt. Flera strukturreformer har införts (prisliberalisering, avskaffande av statliga ordersystem, privatiseringsprocess). Det krävs emellertid ytterligare inom områden som privatisering, betydande ansträngningar, nämligen framsteg gjorts fråga om har i 52 jordreform och i utformandet av ett lämpligt rättssystem för en marknadsbaserad ekonomi. 2. BETALNINGSBALANS På grund av den ökade importen i samband med officiella transfereringar försämrades Arméniens bytesbalans (före transfereringar) ytterligare räknat i US-dollar under första halvåret 1995. Räknat som procent av BNP minskade emellertid underskottet från 35 % 1994 till omkring 25 % under samma period. De statliga reserverna ökade 1995 och var i november uppe i 100 miljoner US- dollar (eller 2 månaders import), tack vare uppköp under IMF-programmen och krediter från Världsbanken. Under första halvåret 1995 var växelkursen för valutan dram stabil gentemot US-dollarn, medan den reala effektiva växelkursen steg med omkring 4 %, eftersom deprecieringen gentemot valutorna från före detta Sovjetunionen utjämnas av en appreciering gentemot övriga valutor. Mycket av den senaste försämringen i Azerbajdzjans bytesbalans har skett på grund av försämringen i bytesförhållandet (ökade priser på import från OSS- länder till världsnivå och ökade transportkostnader på grund av situationen i grannlandet Tjetjenien). Räknat som procent av BNP har handels- och bytesbalansen försämrats från 7 % och 8,5 % 1994 till 12,5 % respektive 16,9 % 1995. Under 1995 noterades viktiga inflöden i kapitalbalansen, vilket har sin bakgrund i att lån från EU används för import av livsmedel och läkemedel, men även i det avtal som ingicks mellan regeringen och ett konsortium av internationella oljebolag om att dela oljeproduktionen. Dessa inflöden har tillsammans med utbetalningar från IMF medfört att reserverna av internationell valuta stärkts och uppgick till omkring 140 miljoner US-dollar, 2 månaders import, i slutet av 1995 och förväntas stiga ytterligare före årsslutet 1995. Som ett resultat av åtstramningen av kreditgivningen i början på 1995 och i samband med att räntorna steg till positiva reala nivåer, var växelkursen för valutan manat i förhållande till US-dollarn i stort sett stabil under 1995, efter en devalvering på över 90 % 1994. Delvis på grund av att gaskonsumtionen har minskat kraftigt har underskottet i Georgiens handelsbalans minskat med 28 % under första halvåret 1995. Bytesbalansen, före transfereringar, har haft en liknande utveckling som handelsbalansen med ett förväntat underskott på 410 miljoner US-dollar 1995 (omkring 16 % av BNP), en minskning från 450 miljoner US-dollar (35 % av BNP) 1994. Officiella transfereringar har varit en betydande finansieringskälla för underskotten i bytesbalansen under de senaste åren. Kapitalbalansen som dominerats av officiella transaktioner, har på grund av att betydelsefulla amorteringsbelopp förfallit till betalning, haft ett underskott sedan 1994. Det därav följande underskottet i den totala betalningsbalansen finansierades till stor del genom ackumulation av skulder, vilket återspeglar att de officiella reserverna nästan var uttömda. Dessa reserver ökade emellertid kraftigt 1995 och var i slutet av november uppe i 165 miljoner US-dollar eller omkring 3 månaders import. Denna ökning härrörde delvis från planerade utbetalningar av IMF-krediter, men även från att man lyckats med införandet av den nya valutan, lari. Växelkursutvecklingen 1995 påverkades kraftigt av centralbankens till interventioner, centralregeringen. Detta har medfört en förhållandevis stabil officiell växelkurs för valutan och till en betydande appreciering av den reala effektiva växelkursen. att dämpa kreditexpansionen vilka haft syftet 53 A 3. UTLANDSSKULD De tre länderna gick med på en nollösning med Ryssland och blev därmed oberoende utan någon större förpliktelse gentemot utlandet. Sedan dess har situationen förvärrats eftersom Arménien och Georgien ligger efter med sin skuldtjänst inklusive amorteringar, medan Azerbajdzjan redan har förhandlat fram ett avtal om omläggning av lån. Arméniens utlandsskuld ökade snabbt till 310 miljoner US-dollar fram till slutet av juni 1995 (omkring 25 % av BNP) och uppskattningsvis till omkring 350 miljoner US-dollar i slutet av 1995, medan den totala skuldtjänsten inklusive amorteringar väntas överstiga 20 % av exporten av varor och tjänster exklusive faktorinkomster. Azerbajdzjan hade vid slutet av 1994 en sammanlagd utlandsskuld på 230 miljoner US-dollar och skulle kunna vara uppe i 277 miljoner US-dollar (omkring 15 % av BNP) 1995. Under 1995 kunde landet inte återbetala skulder som förfallit till betalning, men långivarna Ryssland, Turkmenistan och Turkiet har varit villiga att omförhandla lånen. Landets totala skuld består nu av kort- och medelfristiga lån som skall återbetalas mellan 1996 och 1999. Vid slutet av 1994 hade Georgien en sammanlagd utlandsskuld på nästan 1 miljard US-dollar (80 % av BNP). Huvuddelen av dessa skulder, främst avsedda att finansiera import, har förfallit till betalning. Under första halvåret 1995 uppgick den utgångna skuldtjänsten inklusive amorteringar till omkring 119 miljoner US- dollar (över 50 % av exporten av varor och tjänster exklusive faktorinkomster). Mot bakgrund av denna mycket tunga skuldbörda, har myndigheterna i Georgien anhållit om finansiellt stöd hos långivarna i syfte att anpassa utlandsskulderna till landets mycket begränsade skuldtjänstkapacitet inklusive amorteringar. 54 O. UKRAINA 1. ALLMÄNEKONOMISKT LÄGE Efter ett drastiskt produktionsfall på 38 % mellan 1990 och 1994, planade minskningen av BNP ut 1995 (en genomsnittlig skillnad på -13 %, jämfört med - 23% 1994). Industriproduktionen beräknas ha minskat med omkring 20 % förra året, efter en minskning med 36 % 1994. Den officiella arbetslösheten på 0,4 % återspeglar fortfarande inte den långvariga minskningen av produktionen. Internationella arbetsorganisationen beräknar att den dolda arbetslösheten är uppe i så mycket som 20 %. Under första halvåret 1995, har Ukrainas myndigheter fortsatt att tillämpa sin stabiliseringspolitik, först i samband med IMF:s systemomvandlingsfacilitet från oktober 1994 och sedan i IMF:s stand-by-avtalet (SBA) från april 1995. En relativt stram penning- och kreditpolitik har medfört en kraftig sänkning av inflationstakten till 5% per månad i mitten av 1995. En uppluckring av politiken under sommarmånaderna har emellertid förhindrat inflationen från att sjunka ytterligare andra halvåret 1995 till målet - en inflationstakt på 1-2 %. I genomsnitt har inflationen sjunkit från 401 % 1994 till 180 % 1995. Budgetunderskottet, enligt kontantprincipen, har mer än halverats, från 8,6 % av BNP 1994 till 4,1 % 1995. Målsättningen, en minskningstakt på 3,3 % av BNP, kunde emellertid inte uppnås, främst på grund av regeringens beslut att utvidga budgetgarantierna för den ukrainska gasimporten från Ryssland utöver det överenskomna slutdatumet i september 1995. Detta var en viktig grund för IMF: s beslut i december att senarelägga slutförandet av prövningen för det tredje kvartalet enligt SBA till dess att programmet kommer tillbaka på rätt spår. Att de allmänna utgifterna överskreds, hade dock även sin bakgrund i stora löneökningar till statligt anställda och stöd till kolgruvesektorn. Mellan hösten 1994 och våren 1995, lyckades man genomföra en hel del i fråga om liberalisering av priser och den utländska reformer, främst valutamarknaden såväl som en kraftig minskning av regeringens upphandling på jordbruksområdet. De dynamiska reformerna planade senare emellertid ut. Inom några områden skedde till och med en tillbakagång av tidigare uppnådda resultat. Utvecklingen var särskilt otillfredsställande i fråga om privatisering, men även utrikeshandelspolitiken var inte tillräckligt liberaliserad, vilket medförde att importen fortsatt hämmades, särskilt importen av jordbruksprodukter. 2. BETALNINGSBALANSEN Är 1995 var situationen för Ukrainas betalningbalans fortfarande svår. Underskottet i bytesbalansen stabiliserades vid 1,4 miljarder US-dollar (omkring 4,5 % av BNP). Handelsunderskottet förblev i stort oförändrat vid 2,1 miljarder US-dollar. Emellertid har den tidigare minskningen av handelsvolymen (omkring 15 % 1994) stannat upp. På det hela taget ökade exporten svagt (3 %), men ifråga om väst var expansionen dynamisk (15 %). Importen från länderna i väst ökade också kraftigt (omkring 10 %), men likväl minskade importen på det hela taget något på grund av en kraftig minskning av energiimporten. I samband med IMF: s stödprogram godtog myndigheterna i Ukraina att inte samla på sig ytterligare utlandsskulder gentemot Ryssland och Turkmenistan. Denna försäkran utgjorde även grunden för att Ryssland i mars 1995 beviljade en omläggning av ukrainska skulder från gasleveranser. Under loppet av 1995 har Ukraina emellertid, särskilt i och med att den kalla årstiden börjat, samlat på sig 55 utlandsskulder (främst till Ryssland). Detta har spelat en viktig roll för upphävandet av stand-by-avtalet. I slutet av 1995 var utlandsskulden 236 miljoner US-dollar. Under 1995 var de utländska finansieringarna något lägre än väntat, främst på grund av problemen med införandet av IMF-programmet. Ändå har de utländska bruttoreserverna ökat till en nivå som motsvarar en månads import. 3. UTLANDSSKULD Ukrainas utlandsskuld ökade från 7,1 miljarder US-dollar 1993 till 8,1 miljarder US-dollar 1995. Uttryckt i procent av BNP rör det sig om en minskning från 29 % till 24 %. Den externa skuldtjänstens (inklusive amorteringar) andel av exporten av varor och tjänster minskade från 12 % till 10 %. De ukrainska myndigheterna diskuterar för närvarande möjligheten av en omläggning av de lån från Ryssland för gasleveranser som Ukraina nyligen tecknat. 56 A STATISTIKBILAGA TABELLER FÖRKLARANDE ANMÄRKNINGAR 1 18 BILAGA: PRECISERINGAR AV SIFFERANGIVELSER I RAPPORTEN. 24 P> IABELL1 UTESTÅENDE BELOPP FÖR GODKÄNDA TRANSAKTIONER (i miljoner ecu) Transaktioner Högsta godkända totalbelopp Utestående lånebelopp den 30. 06. 95 Utestående lånebelopp den 31. 12. 95 Återstående godkänt belopp den 31. 12. 95 2200 8000 MEDLEMSSTATER A. Betalningsbalansen 1. Grekland 2. Italien B. Övrigt 3. Euratom 4. NGI,NGIjordbävn. stöd 5. EIB, medelhavsomradet; Spanien, Grekland, Portugal MEDLEMSSTATER TOTALT TREDJE LAND A. Ekonomiskt stöd I. Ungern 2. Tjeckien 3. Slovakien 4. Bulgarien 5. Rumänien 6. Algeriet 7. Israel 8. De baltiska staterna 9. Moldavien 10. Ukraina 11. Vitryssland 12. F. d. Sovjetunionen B. övriga åtgärder 13. EIB, medelhavsomradet 14. EIB, Central- och Östeuropa I 15. EIB, Central- och Östeuropa II 16. EIB, Latinamerika och Asien 17. EIB, Sydafrika 14000 4000 6830 1500 26330 1050 250 255 400 580 600 160 220 45 285 75 1250 6362 1700 3000 750 300 1000 4071 741 1289 439 7540 440 250 125 360 455 400 160 110 25 702 1756 658 24 107 1000 4045 720 1113 385 7263 440 250 125 360 510 500 160 135 45 85 30 347 1782 837 96 149 1200 4000 0 0 0 5200 260 0 130 40 70 100 0 85 0 200 45 18 3647 844 2905 601 300 TREDJE LAND TOTALT 17282 5572 5851 9245 TOTALT 43612 13111 13114 14445 1) Ingen utbetalning är planerad. 2) Den tredje och fjärde delutbetalningen hade ännu ej skett den 31. 12. 95, eftersom den italienska regeringen inte anhattjt om detta. BILAGA TILL TABELL 1 STÄLLNING DEN 31. 12. 95 VAD GALLER EUROPEISKA INVESTERINGSBANKENS TRANSAKTIONER Transaktion Godkända krediter Tillgängliga krediter minus annulleringar Första utbetalningar Utestående belopp den 31. 12. 95 EIB, Medelhavsomradet: Spanien, Grekland, Portugal 1500 6362 Tredje land - EIB, Medelhavsomr. 1700 Central- och Östeuropa I 3000 Central- och Östeuropa II 750 Latinamerika och Asien 300J Sydafrika Anmärkning: Det faktum att de första utbetalningarna ibland kan överstiga den totala godkända krediten beror pä variationer i ecu-kursen mellan dagen för undertecknandet av krediten och den 31. 12. 95. 1465 4972 1647 1894 607 45 1576 2715 856 96 149 385 1782 837 96 149 B ( U p c « k a t t a l n g a r l m t g o n e r e c u m e d u l c t a i e c « j r tt MAXIMAL RISK AR F O R ! A R I G E M £ N Ô K A P E N8 BUDGET 1906 1997 1906 1999 2000 2001 2002 2003 TOTAL LÅNEBELOPP A. Betainlngebalenalån L G m M a nd 2. Italien B. Strukturella lån 3. Euratom 4. NGI, NGIJordbavn. etöd 5. EIB; Medelh. gamla protok. Spa. , Gra. , Por. 600 600 183 306 73 600 1006 94 91 57 444 647 72 2939 13 42 45 16 42 50 Lånebelopp totalt 1633 1063 1747 109 2639 RÄNTOR A. BetaMngabalanalin 1. GraMand 2. Hallan B. Strukturella lan 3. Euratom 4. NGI, NGI Jordbavn. stOd 5. EIB; Medelhavsomradet, gamla protok. Spanien, Grekland, Portugal 99 266 67 99 33 48 216 42 69 27 48 216 10 20 20 160 160 3 12 15 1 10 11 Räntor totalt 636 400 313 190 182 71 21 92 7 7 14 23 23 21 21 2 5 7 2 3 5 1000 4045 720 1100 362 7226 190 1006 113 216 123 1647 MEDLEMSSTATER TOTALT 2068 1463 2060 299 2821 106 30 26 8873 TREDJE LAND LÅNEBELOPP A. Ekonomiskt stod 6. Ungern 7. Tjeckien B. Slovaklen 9. Bulgarlen 10. Rumänien 11. Israel 12. Algeriet 13. F. d. Sovjetunionen 14. Da battJeka statarna 15. Moldavien 16. Ukraina 17. Vitrysstand B. Garantier 18. EIB, Medelhavsomradet 19. EIB, Central- och Östeuropa I och II 20. B B, Latinamerika och Aston 260 204 134 30 80 127 63 140 160 250 143 141 44 12 Lånebelopp totalt 628 1161 RÄNTOR A. Ekonomiakt atod 6. Ungern 7. Tjeckien 6. Slovaklen 9. Bulgarien 10. Rumänien 11. Israel 12. Algeriet 13. F. d. Sovjetunionen 14. De baltiska staterna 15 Moldavian 16. Ukraina 17. Vitryssland B. Garantier 18. EIB, Medelhavsomradet 19. EIB, Central- och Osteuropa 1 och II 20. EIB, Latinamerika och Asien Räntor totalt 26 29 13 36 61 16 50 14 14 5 9 3 123 63 6 453 18 25 13 36 61 16 50 7 14 5 9 3 114 61 6 426 100 123 62 150 185 157 63 16 856 10 12 6 22 51 25 14 5 9 3 103 57 6 322 190 80 110 5 153 87 18 162 83 16 70 150 9 17 6 142 87 18 55 100 25 9 17 6 134 87 19 9 17 6 133 80 6 440 250 125 360 510 160 500 347 135 32 51 18 1155 560 105 451 452 499 451 252 4749 7 33 25 14 5 9 3 92 53 6 7 14 25 14 5 9 3 61 47 5 7 6 25 3 4 9 3 70 41 5 6 10 3 3 7 2 50 35 4 244 208 171 119 54 62 32 115 210 32 210 21 73 32 63 1 672 385 41 2004 2 5 2 40 29 4 82 TREDJE LANDER TOTALT 1081 1586 1178 695 660 670 570 334 6753 TOTALT (Osteuropa) (övriga) 3149 3049 3238 994 3481 776 600 360 15626 751 330 837 749 871 307 394 300 378 281 261 409 254 316 151 184 3876 2876 6 (uooakattnkM i miltoner «cu med ute inaaoHnktfrånomMrr ittrda. bes utade arter a v k o m ma «•tonen foreslaana tra reaktioner) TABELL 3 MAXIMAL TEORETISK RISK AR FOR AR I GEMENSKAPENS BUDGET 1808 1997 1096 1900 2 0 00 2001 2 0 02 2 0 03 TOTAL MEDLEMSSTATER LÅNEBELOPP A BetaWngsbaianslån 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella län 3. Euratom och NGI 4. EIB; Spanien. Grekland. Portugal 500 900 456 73 500 1006 165 67 961 72 2 5 39 55 45 58 SO 2 0 00 2 0 00 71 21 23 21 1000 8 0 45 1820 362 Lånebelopp totalt 1S32 1063 1748 108 2 6 39 92 2 0 23 2021 11227 RÄNTOR A. Betalningsbalanslån 1. Grekland 2. Italien B. Strukturella län 3. Euratom och NGI 4. EIB; Spanien, Grekland, Portugal Räntor totalt 65 425 152 33 705 48 553 111 27 48 638 30 20 5 53 5 53 3 40 340 170 15 15 11 11 7 7 2 5 2 3 190 3571 329 123 738 735 583 575 354 347 175 4212 MEDLEMSSTATER TOTALT 2237 1801 2483 691 3215 447 2370 2 1 96 15439 TREDJE LAND LÅNEBELOPP A. Ekonomiskt stöd 5. Ungern 6. Tjeckien 7. Slovakien 8. Bulgarien 9. Rumänien 10. Israel 11. Algeriet 12. F. d. Sovjetunionen 13 De baltiska staterna 14. Moldavien 15. Ukraina 16. Vitryssland 17. Euratom, Central- och Östeuropa B. Garantier 18. EIB, Medelhavsomradet 19. EIB, Central- och Östeuropa I och II 20. EIB, Latinamerika och Asien 21. EIB. Sydafrika Lånebelopp totalt RÄNTOR A. Ekonomiskt stod 5. Ungern 6. Tjeckien 7. Slovakien 6. Bulgarien 9. Rumänien 10. Israel 11 Algeriet 12. F. d. Sovjetunionen 13. De baltiska staterna 14. Moldavien 15. Ukraina 16. Vitryssland 17. Euratom. Central- och Östeuropa B. Garantier 18 EIB, Medelhavsomradet 19 EIB, Central- och Osteuropa I och II 20. EIB, Latinamerika och Asien 21 EIB, Sydafrika Räntor totalt 100 123 62 150 185 280 204 80 127 63 140 160 250 161 134 30 141 44 12 157 63 16 236 164 30 3 190 80 55 70 260 80 70 150 100 100 9 17 6 13 420 371 65 19 25 12 37 11 27 459 399 69 25 85 12 57 11 40 4 73 3 93 69 25 110 5 3 27 269 48 11 700 250 125 440 580 180 600 365 220 38 111 28 80 2347 1733 3 09 83 628 1178 856 623 850 1140 1219 1675 8 1 69 57 25 20 40 55 16 55 14 18 5 19 5 10 168 112 15 2 635 44 25 26 44 98 16 60 7 22 6 28 8 30 262 219 33 8 36 12 20 30 56 35 22 6 29 8 50 374 337 52 18 26 14 15 40 35 22 6 26 8 70 4 47 402 62 20 26 13 15 21 35 22 6 28 8 86 4 56 3 95 61 29 26 13 15 13 35 11 6 29 6 94 4 36 361 56 28 26 13 8 13 20 11 5 27 7 91 408 324 50 26 26 8 7 10 11 3 23 6 87 376 287 45 23 267 62 118 175 263 32 285 21 139 43 211 55 5 20 2927 2437 374 155 897 1086 1194 1203 1129 1028 912 8 0 83 TREDJE LÄNDER TOTALT 1263 2075 1942 1817 2 0 53 2 2 69 2247 2587 16252 TOTALT (Östeuropa) (övriga) 3500 3876 4425 2 5 08 5267 2716 4617 4783 31691 873 390 1132 943 1290 652 984 8 33 1086 967 1060 1209 1090 1157 1466 1121 8 9 80 7272 UtndexTiskiodikatofer Land: Algeriet Real BNP-tWvtxt (%) Produktion, fossila brinslen (%) Inflationstakt Växelkurs (dinar/USD) Nomtnd) effektiv växelkurs Real effektiv växelkurs (dac/dac) (padodam slut) (förenar. Q4/Q4) (• = dapnchring) (förändr. Q4/Q4) (• * dapradaring) 1993 1994 1995 Senaste uppg. el. uppskatta (E) -2,0 •0. 6 18,1 24. 0 -7. 9 12,8 1. 1 -2. 5 34,9 42,9 -78,6 -40,4 5. 3 1. 5 22. 2 (E) 52. 2 -21. 7 -34,5 Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) -6. 7 -4. 4 -2. 8 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (mrd USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) i miljarder USD i månader av import av varor och tjänster 11. 0 1. 6 0. 0 1. 5 1,9 9. 5 -6,9 0,0 2. 6 2,9 10. 5 -5. 7 100. 0 1. 9 (nov. ) 2. 0 (nov. ) Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, räknat 1 mrd USD, vid pariodans slut) medel- och långfristiga (> 1 år) kortfristiga («< 1 år) Betalning av lån i konvertibla valutor (mrd USD) lånebelopp räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USO) Avtal om minskad skuldbörda och omläggn. av lån (mrd USO) 25. 7 29. 6 33. 8 (E) 25. 0 OJ 9. 1 7,2 1. 9 51,8 206,8 82,2 inga inga 28. 9 0,7 4. 6 (3) 3. 2 1. 4 67,7 252. 0 48. 7 (3) Inga 4. 5 ingen uppg. ingen uppg. 3. 8 (3) 2. 2 (3) 16 (3) 78. 5 (E) 264. 4 (E) 49,1 inga 4. 8 IMF-avtal Typ/n (Datum / •) Löper enl. plan/ej enl. plan Landets kreditvärdighet enligt marknaden • indikatorer Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) S&P. s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) Euromoney Placering i rangordningen (1) (antal länder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (1) (antal länder) Kreditbedömning (2) Inga SB-a (0594-0595) Enl. plan SB-a (0594-0595) EFF (0595-0598) Enl. plan Ingen not. Ingen not. mars sept 68 79 (169) (170) mars sept 62 69 (127) (133) 28. 2 27. 1 Ingen not. Ingen not. mars sept 92 96 (167) (167) mars sept 75 78 (135) (135) 26. 3 24. 6 Ingen not Ingen not. mars sept 102 107 (187) (181) mars sept 89 91 (135)(135) 23. 5 22. 8 (1) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. (2) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. (3) Efter omläggning. A LaiwianiaajiMiiaaaiiiei Land: VKrysetand 1003 1004 -11,6 -10,0 1,5 •20,0 -36,0 2. 0 ReeJBNP-MH*xt(i«) Industriproduktion (ttrindring 1 %) Arbetslöshet (vid periodens slut) Inflationtakt Växelkurs (rubel/USD) Nominell effektiv växelkurs Real effektiv växelkurs (Wec/Wec) (maémtveröa) (KMndr. Q4VQ4; (- - depnewering) (XSntndr. Q*Q4; (- - dapcacJariog) 1890 032 ingen uppg. ingen uppg. 2220 2202 ingen uppg. ingen uppg. 1005 Seness» uppg. el. uppskatta <E) -70(E) -10. 0(E) ingen uppg. 290(E) 11500 ingen uppg. Ingen uppg Offentligt överskottfundenikott (i % av BNP) -8,3 -1,7 •3,2 Betalningsbalans Export av varor (milj. USD) Bytesbalans ( 1* av BNP) Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) Offentliga reserver av uti. valuta (vid perlodens slut) i milj. USO i månader av import 2841 -8,7 18 75,0 0,3 3136 -11,4 10 108,0 0,3 3135(E) •41(E) 20(E) 426. 0(E) 1,5 Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, räknat i milj USD, vid periodens slut) medel- och långfristiga (> 1 är) kortfristiga (=< 1 år) Betalning av lin i konvertibla valutor (milj. USO) linebelopp räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor (%) Betalningar på lin/export av varor {%) Eftersläpande betalningar (linebelopp och räntor, mrd USO) Avtal om omlaggn. av lin 964,0 1500,0 2085. 0(E) ingen uppg ingen uppg 14,7 ingen uppg ingen uppg. 25. 0 33,0 0,5 ingen uppg. ingen uppg. ingen uppg. 197,0 ingen uppg. ingen uppg. 20,0 48,0 5,7 493 med Ryssland ang. betaln för gas ingen uppg ingen uppg 239 0(E) 178. 0 (E) 61. 0(E) 22. 0(E) 66. 0(E) 76(E) 460 med Ryssland ang. betaln för gas IMF-avtal Typ/nr Datum/-) Löper enl. plan/ej enl. plan (-/Datum) Landets kreditvärdighet enligt marknaden • indikatorer Moody's vatutavardering på lång sikt (vid periodens slut) S&P:s vaiutaviidering på lång sikt (vid periodens slut) Euromoney Placering i rangordningen (1) (antal lindar) The Institutional Investor Placering i rangordningen (1) (antal lindar) Kreditbedömning (2) STF (08. 93 - 8. 94) Ej enl. plan Se fotnot (3) Ingen not Ingen not. mars aept 148 139 (166) (170) mara aept 100 (127) (133) STF (01. 95) S© fotnot (3) SB-a (07. 95-06 95) Ej enl. plan (4) Ingen not Ingen not mare sept 145 138 (167) (167) mars sept 108 109 (135) (135) 15. 5 15. 7 Ingen not Ingen not mars sept 135 134 (187) (181) mare sept 112 112 (135) (135) 15. 215. 5 Ju högra siffra, desto ligre kraditvirdighet. Lindarna betygsatts pi en skala från 0 till 100, dir 100 motsvarar den minsta risken for uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men i n di rangordnas ligre om det allminna betygsgenomsnittet stiger. Avvikelse från planen inom ramen for 1003 års tMF-systemomvandllngsfaciNtet (IMF) skedde i början av 1094. IMF reagerade dock positivt på det program som regeringen antog under hösten 1004, och gav sitt stöd genom en andra utbetalning inom STF i slutet av januari 1895. Den första kvartalsöversynen av programmet som planerades i ga rum i december 1905 kunde inte fullföljas 5 6 "- Lllnd«v1s«imfikator«r Land: Bulgarian Real BNP-t»vaxt (%) inaustnpradUMion (förändring 1 %) Aitetsloshet (%, vkj perlodens slut) Inflationstakt Växelkurs (leva/USD) Nominell effektrv växelkurs Real effektiv växelkurs (vid periodens skri) (vid periodens stut) (Mrëndr. Q4/Q4) (-•depreciering) (»råndf. Q4/Q4) (-»depreciering) 1903 1994 1995 Senaste uppg. el. uppskatta (E) -2,4 -8,5 16,3 63,8 32,7 -33,5 5Ô. 2 1. 4 4,0 12. 9 2,5 2,8 11. 1 (E) (E) 121,9 66,0 -101,8 ingen uppg. 33,0 69,8 -5,7 ingen uppg. Ofl«ntHgtövefskott/underskc4t 0 % av BNP) -15,7 •6. 6 -6,7 (E) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (mrd USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av uti. dtrektinv. (milj. USD) Offentliga reserver, inklusive guld (vid periodens skit) i miljarder USD i månader av import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld 0 konvertibla vahitor, räknat i mrd USD, vid periodens s/ut) medel- och långfristiga (> 1 är) kortfristiga (=< 1 är) Betalning av län i konvertibla valutor (mrd USD) länebelopp räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Betalningar pä län/export av varor och tjänster (%) Eftersläpande betalningar (länebelopp och räntor, mrd USD) Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av län IMF*vtal Typ/nr (Datum / - ) Löper enl. plan/ej enl. plan ( - / Datum) Landets kreditvärdighet enligt marknaden - indikatorer Moody's valutavärdering pä läng sikt (vid periodens slut) S&P:s valutavärdering pä läng sikt (vid periodens slut) Euromoney Placering i rangordningen (1 ) (antal länder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (1) (antal länder) Kreditbedömning (2) 3,7 -12,8 40 1. 0 2,0 4,2 -0,2 105 1. 3 3,0 4,8 2. 2 165 1,8 3,6 (E) (E) (E) (okt) (okt) 12,5 10,4 10,7 (E) 7,3 5,2 1. 6 1. 1 0,5 120,5 266,5 33,7 Ingen uppg. Londonkl. (förtängn, principavtal om DDSR) 8,9 1. 5 1. 0 0,5 0,5 109,3 202,2 18,4 ingen uppgift. Londonkl. DDSR (juli) Pariskl. omlaggn. (apr) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) 9. 2 1. 5 1. 1 0. 5 0,6 83,0 159,6 17,5 0. 0 inga - - SB-a+STF (0394-0395) SB-a upphävt i sept 94 Ingen not. Ingen not. mars sept 122 125 (169) (170) mars sept 91 89 (127) (133) 18. 9 19. 5 Ingen not. Ingen not. mars sept 88 98 (167) (167) mars sept 91 95 (135) (135) 19. 8 20. 8 Ingen not. Ingen not. mars sept 90 90 (187) (181) mar sept 93 94 (135) (135) 21. 9 22. 2 (1 ) Ju högre siffra desto högre kreditvärdighet. (2) Länderna betygsätts pä en skala frän 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 6 Underrtsklndlkatorer Land: Tjeckien ReaiBNP-tiitväxt(%) Irxkistriproduktion (förändring i %) Arbetslöshet (% av arbetskraften) (vid periodens slut) Inflationstakt Växelkurs (krona/USD) Nominell effektiv växelkurs Real effektiv växelkurs (dec/dec) (vid periodens slut) (föråndr. Q4/Q4) (- = depreciering) (föråndr. Q4/Q4) (- = depreciering) 1993 1994 •0. 9 -5,4 3,5 18,2 29,9 4,2 19,3 2,6 2,3 2,8 10,2 28,2 0,0 6,8 1995 Senaste uppg. el. uppskattn. (E) 5,2 12,9 2. 9 7. 9 26,3 ingen uppg. ingen uppg. (nov) (okt) Offentligt överskott/underskott (1 % av BNP) 0,5 0,1 0. 5 (E) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) i miljarder USD i månader av import av varor och tjänster Utlandsskuld (vid perlodens slut) Utlandsskuld (i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) medel- och långfristiga (> 1 år) kortfristiga (=< 1 år) Betalning av lån i konvertibla valutor (mrd USD) lånebelopp räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån IMF-avtal Typ/nr (Datum/-) Löper enl. plan/ej enl. plan (-/Datum) Landets kreditvärdighet enligt marknaden • Indikatorer Moody's valutavärdering pä lång sikt (vid periodens slut) S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) Euromoney Placering i rangordningen (1) (antal länder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (1 ) (antal länder) Kreditbedömning (2) 16728 0,5 542 3,9 2,8 8,5 6,5 2,0 1. 4 0,9 0,5 27,0 50,8 8,4 Inga Inga 18837 0,0 749 6,2 4,2 22195 -3. 5 1965 (E) (E) (jan-sept) 12,9 8,0 (nov) (nov) 10,7 15,0 (juni) 7,8 2. 9 2. 5 ingen uppg. ingen uppg. 29. 6 54,7 13. 0. Inga Inga 9,6 5,4 3,1 ingen uppg. ingen uppg. 31,0 67,6 14,0 Inga Inga (juni) (juni) (Jun0 (juni) (juni) (E) SB-a (0393-0394) Enl. plan - SB-a (0393-0394) Enl. plan Alla IMF-lån betalda före plan. Baa3 BBB mars sept 48 43 (169) (170) mars sept 42 40 (127) (133) 44. 6 46. 6 Baa2 (juni) BBB+ (juli) mars sept 40 39 (167) (167) mars sept 40 39 (135) (135) 49. 7 52. 8 Baa1 (sept) A (nov) mars sept 35 41 (187) (181) mars sept 33 30 (135) (135) 55. 8 58. 4 (1 ) Ju högre siffra desto lägre kredtivärdighet. (2) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger (b " ~-. Lli>d4Mits^dodMtatow Land: Estland RaxJBNP-t»vtxt(%) industriproduktion (lorandnng i %) Arbetslöshet (vid perlodens slut) 1993 1994 1995 Senaste uppg. el. uppskattn. (E) -3,5 -27,0 1,7 4,0 10,0 4,0 (E) 4. 0 ingen uppg. 5,4 Inflationstakt Vaxe4kurs(kronaAJSD) NCTrtneflerTe+äv växelkurs Real effektiv växelkurs (vid pariodans skit) (vid pariodens skit) (föråndr. Q4/Q4) (- • depreciering) (föråndr. Q4/Q4) (- - depreciering) 35,7 13,2 Ingen uppg. ingen uppg. 41,6 13,0 ingen uppg. ingen uppg. 28,0 11. 5 25,0 Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) Exklusive nettoutlåning ("Financial balance-) (1) Inklusive nettoutlåning f Fiscal balance") (1 ) 1,4 -0,7 0,9 0. 0 0,8 0,3 (E) (E) Betalningsbalans Export av varor (milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) (exkl. statl. transf. ) Nettoinflode av uti. direktinv. (milj. USD) Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) i milj. USD i månader av import av varor Utlandsskuld 801 -5,7 160,0 388 4. 0 1328 -9,0 212,0 447 3,2 1913 -10,6 190,0 584 2,8 (E) (E) (E) (E) (E) Utlandsskuld (i konvertibla valutor, räknat i måj. USD, vid periodens slut) medel- och långfristiga (> 1 år) kortfristiga (=< 1 är) Betalning av Un 1 konvertibla valutor (milj. USD) taneoeiopp räntor Utlandsskuld/BNP (%) UtterKteskukt/export av varor (%) Betalningar på lån/export av varor (%) Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån 135,5 271 353 (E) ingen uppg. ingen uppg. 13,5 ingen uppg. ingen uppg. 8. 6 17,0 1. 7 Inga Inga ingen uppg. ingen uppg. 2,1 0 2,1 7. 7 17,1 1. 5 Inga Inga ingen uppg. ingen uppg. 23 0 23 9. 9 13,5 1. 2 Inga Inga (E) (E) (E) (E) (E) (E) IMF-avtal Typ/nr (Datum/-) Löper enl. plan/ej enl. plan (•/Datum) Landets kretitvtfrdighet enligt marknaden - mdikatorer Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid perioden slut) Euromoney Placering i rangordningen (2) (antal länder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (2) (antal länder) Kreditbedömning (3) SBA/STF (1093-0395) Enl. plan SBA/STF (10930395) Enl. plan SBA (0495-0496) Enl. plan Ingen not. Ingen not. mars sept 126 122 (169) (170) mars sept 81 84 (127) (133) 21. 4 20. 9 Ingen not. Ingen not. mars sept 105 102 (167)(167) mars sept 88 86 (135)(135) 20. 7 23. 6 Ingen not. Ingen not. mars sept 66 76 (187)(181) mars sept 79 79 (135)(135) 25. 4 26. 3 I "Financial balance" räknas statens nettouppiåning alltså inte in, vilken den däremot gör i "Fiscal balance". (1 ) (2) Ju högre siffra desto lägre kreditvärdighet. (3) Länderna betygsätts pä en skala frän 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna betalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ända rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. s P> Lånderrlsklndlkatorer Land: Ungern Re^ BNP-thtväxt (%) IndListrioroduktion (förändring i %) Arbetslöshet (% av arbetskraften) (vid periodens skit) Inflationstakt Växelkurs (forint/USD) Nominell effektiv växelkurs Real effektiv växelkurs (dec/dec) (vid periodens slut) (föråndr. Q4/Q4) (- • depreciering) (föråndr. Q4/Q4) (- • depreciering) 1993 1994 -0,8 4,0 12,1 21,1 100,7 -3,1 10,2 2,9 9. 0 10,9 21,2 111,0 -14,3 0. 0 1995 Senaste uppg. el. uppskattn. (E) 2. 0 6,0 10,4 28,5 134,6 -25,4 -6,4 (E) (okt) (Q3) (Q3) Samlat statNgt överskott/underskott (1 % av BNP) (GFS-deflnttlon) -7,5 -6. 1 -3. 0 (E) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av uti. direktlnv. (milj. USD) Offentliga reserver (vid periodens slut) i miljarder USD i månader av import av varor Utlandsskuld 10371 -9. 6 2328 6,7 7,1 10219 -9,5 1100 7,0 7,4 16759 -6,0 3300 11,9 12,0 (E) (E) (E) Utlandsskuld (i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) medel- och långfristiga (> 1 år) kortfristiga (=< 1 är) Betalning av lån i konvertibla valutor (mrd USD) lånebelopp (1) räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, räknat milj. USD) Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån 24,6 28. 5 31,7 (nov) 22,6 2,0 4,9 3. 3 1. 6 68,0 237,2 47,4 Inga Inga 26. 1 2,4 6,2 4,3 1. 9 69,5 278,9 60,8 Inga Inga (nov) (nov) (E) (E) (E) (E) 28,5 3,2 8,4 ingen uppg. ingen uppg. 74,1 189,2 50,0 Inga Inga IMF-avtal Typ/nr (Datum/-) Löper enl. plan/ej enl. plan ( - / Datum) Landets kreditvärdighet enligt marknaden - Indikatorer Moody's valutavärdering på tång sikt (vid periodens slut) S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) Euromoney Placering i rangordningen (2) (antal länder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (2) (antal länder) Kreditbedömning (3) SB-a (0993-1294) Enl. plan SB-a Första över syn ej slutf. - Ba1 BB+ mars sept 47 46 (169) (170) mars sept 43 43 (127) (133) 44. 3 44. 8 Ba1 BB+ mars sept 44 46 (167)(167) mars sept 43 44 (135)(135) 46. 1 46. 2 Ba1 BB+ mars sept 50 44 (187)(181) mars sept 45 48 (135)035) 46. 4 45. 0 (1 ) Återbetalningar före plan inräknade. (2) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. (3) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. 6 Ukxlenlakindtkatorer Land: Israel Real BNP-tUtvaxt (%) Irriustrtproduktion (förändring i %) (i 1990 års priser) Arbetslöshet (rnedelvärde) Konsumentprisindex Växelkura (shekeVU8D) Nominell effektiv växelkurs (mot USD) Real efrektiv växelkurs (mot USD) (dec/dec) (vid pariodana aM) (färändr. Q4/Q4) (• » daprac. ) (föråndr. Q4/Q4) (- > daprac. ) 1993 1994 3. 5 6,5 10,0 11. 3 2. 986 -6. 1 1. 8 6. 5 7. 2 7. 8 14. 5 3,018 -8,1 2. 4 1995 Senaste uppg. el. uppsksttn. (E) 6. 9(E) ingen uppg. 6. 3(E) 8. 0(E) 3,140 -4. 0(E) 0. 9(E) Stadigt överskott/underskott (I % av BNP) -2. 5 -2. 0 -3. 5(E) Betalningebalans Varuhandel (mrd USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) Offentliga bruttoreserver av uti. valuta (vid periodens slut) (i månader av sammani. import) i miljarder USD i månader av import av varor och tjänster 14. 9 -1. 8 0 6. 382 2,4 16. 5 -3. 0 406 6. 689 2. 5 17. 8 (E) -6. 2 (E) 1. 350(E) 8. 158 (E) 2. 6 (E) Utlandsskuld Utlandsskuld (brutto) (räknat i mrd USD, vid periodens slut) medel- och långfristiga (> 1 år) kortfristiga (-< 1 år) Betalning av lån (mrd USD) lånebelopp * räntor (brutto) Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export (%) Betalningar på lån/export av varor och tjänster (•*) Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, räknat i mtlj. USD) Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån M F * v t al Typ/nr (Datum / - ) Löper enl. plan/ej enl. plan (-/Datum) Landets kreditvärdighet enligt marknaden • indikatorer Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) Euromoney Placering i rangordningen (1) (antal länder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (1) (antal länder) Kreditbedömning (2) 36,1 40,0 46. 8 (E) ingen uppg. ingen uppg. 4,1 1. 9 2. 2 55,8 242. 3 14,0 Inga Inga ingen uppg. ingen uppg. 4. 6 2,2 2,4 54,2 226,7 14,9 Inga Inga ingen uppg ingen uppg ingen uppg ingen uppg Ingen uppg 58. 9 (E) 262. 9(E) 13. 0 (E) inga inga Inga Inga Inga Ingen not. B8B+ marssept 29 29 (169) (170) mars sept 46 46 027) (133) 39. 6 40. 5 Ingen not. BBB+ mars sept 30 33 (167) (167) mars sept 43 46 (135) (135) 43. 4 46. 5 A3 A- mars sept 31 31 (187) (181) mars sept 42 43 (135) (135) 47. 9 49. 2 (1) Ju högre siffra desto lägre kreditvärdighet. (2) Länderna betygsätts på en skala från 0 tH1100, där 100 motsvarar minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. * : Exklusive kortfristiga skulder. lO 6 RealBNP-tlHväxt(%) Industriproduktion (förändring 1 %) Arbetslöshet (vid periodens slut) LänderrUklndlkatorer Land: Lettland 1993 1994 1995 Senaste uppg. el. uppskatta (E) -12,0 -32,6 5,8 2,0 -2,2 7,0 (E) 0,0 ingen uppg. 6,3 Inflationstakt Växelkurs (lats/USD) Nominell effektiv växelkurs Real effektiv växelkurs (vid periodens skit) (föråndr. Q4/Q4) (- = depreciering) (föråndr. Q4/Q4) (-'depreciering) 34,8 0,595 ingen uppg. ingen uppg. 26,0 0,548 ingen uppg. ingen uppg. 23,0 0,512 0,0 20,0 Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) Exklusive nettoutlåning ("Financial balance") (1) Inklusive nettoutlåning ("Fiscal balance") (1) Betalningsbalans Export (milj. USD) Bytesbalans, exkl. statl. transfereringar (i % av BNP) Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) Offentliga reserver av utländsk valuta (vid periodens slut) i milj USD i månader av import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld 0 konvertibla valutor, räknat i milj. USD, vid periodens slut) medel- och långfristiga (> 1 år) kortfristiga (=< 1 år) Betalning av lån i konvertibla valutor (milj. USD) lånebelopp räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor (%) Betalningar på lån/export av varor (%) Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) Avtal om minska skuldbörda och omlaggn. av lån IMF-avtal Typ/nr (Datum / - ) Löper enl. plan/ej enl. plan ( - / Datum) Landets kreditvärdighet enligt marknaden • indikatorer Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens skit) S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) Euromoney Placering i rangordningen (2) (antal tänder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (2) (antal länder) Kreditbedömning (3) 1. 0 0,6 -1. 7 -4. 1 -3. 8 -4. 4 (E) (E) 998 4. 6 51 510 5,6 225 225 0 20 n. a. n. a. 10,0 24,0 2,0 Inga Inga 951 -4. 6 155 620 5,5 359 359 0 27 20 7 10,0 38,0 3,0 Inga Inga (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) (E) 1204 -4,0 153 600 4. 8 540 540 0 31 16 15 12,0 45,0 2. 6 Inga Inga SB-a/STF (1293-0395) Enl. plan SB-a/STF (1293-0395) Enl. plan SB-a (0495-0496) Ej enl. plan Ingen not. Ingen not. Mar Sep 133 132 (169)(170) mars sept 89 87 (127) (133) 19. 5 20. 0 Ingen not. Ingen not. Mar Sep 104 125 (167) (167) mars sept 94 92 (135) (135) 19. 6 21. 3 Ingen not. Ingen not. Mar Sep 106 116 (187)(181) mars sept 91 89 (135)(135) 22. 6 23. 4 I "financial balance" räknas alltså statens nettoupplåning inte in, vilket den däremot gör i "fiscal balance". (1 ) (2) Ju högre siffra desto lägre kreditvärdighet. (3) Länderna betygsätts pä en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. \\ B Urideniskindikatorer Land: Litauen 1993 1994 1995 Senaste uppg. el. uppskatta. (E) RealBNP-tillvaxt(%) industriproduktion (förändring i %) Arbetslöshet (vid periodens slut) -16,2 -47,0 1. 6 1,5 1,0 4,0 Inflationstakt Växelkurs (litas/USD) Nominell effektiv växelkurs Real effektiv växelkurs (vid periodens skit) (vid periodens skri; för 1994:1. 4. 94) (föråndr. Q4/Q4) (- * depreciering) (föråndr. Q4/Q4) (- • depreciering) 188,6 3,9 ingen uppg. Ingen uppg. 45 4,0 ingen uppg. fogen uppg. (E) (E) 3,0 15,0 6,1 35 4,0 0,0 30,0 Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) Exklusive nettoutlåning ("Financial balance") (1) Inklusive nettoutlåning ("Fiscal balance") (1 ) Betalningsbalans 0,9 -4,6 -1,5 -4,2 -1,5 -3. 4 (E) (E) Export (milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP), exkl. stat I. transf. Nettoinflöde av uti. direktlnv. (milj. USD) Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut, uti. bruttotillgångar) i miljoner USD i månader av import av varor och tjänster 1877 -8,3 23 410 2,4 1930 -4,3 60 588 2,7 (E) (E) (E) 2250 -3,4 55 800 3,5 Utlandsskuld Utlandsskuld (7 konvertibla valutor, mHj. USD, vid periodens slut) medel- och långfristiga (> 1 år) kortfristiga (=< 1 år) Betalning av lån i konvertibla valutor (milj. USD) lånebelopp räntor Utiandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån IMF-avtal Typ/nr (Datum / - ) Löper enl. plan/ej enl. plan ( - / Datum) Landets kreditvärdighet enligt marknaden - indikatorer Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) Euromoney Placering i rangordningen (2) (antal länder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (2) (antal länder) Kreditbedömning (3) 345,3 530 860 (E) ingen uppg. ingen uppg. 15,0 ingen uppg. ingen uppg. 11. 2 16,3 0,7 Inga Inga ingen uppg. ingen uppg. 25,4 ingen uppg. ingen uppg. 9. 7 25,0 1. 0 Inga Inga ingen uppg. ingen uppg. 43,0 38 5 11. 0 35,0 2,0 Inga Inga (E) (E) (E) (E) (E) (E) SB-a/STF (1093-0394) Enl. plan STF (1093-0394) EFF (1094-1197) Enl. plan EFF (1094-1097) Enl. plan Ingen not. Ingen not. mars sept 134 130 (169) (170) mars sept 91 93 (127)(133) 18. 9 19. 0 Ingen not. Ingen not. mars sept 110 121 (167)(167) mars sept 97 96 (135) (135) 18. 4 20. 0 Ingen not. Ingen not. mars sept 108 118 (187)(181) mars sept 95 90 (135)(135) 21. 7 22. 9 I "financial balance" räknas alltså statens nettoupplåning inte in, vilket den däremot gör i "fiscal balance". (1 ) (2) Ju högre siffra desto lägre kreditvärdighet. (3) Länderna betygsätts pä en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. IZ~ e> RealBNP-tJlrväxt(%) rnclustriprtxkiktion (förändring i %) Arbetslöshet (% av arbetskraften) (vid periodens skit) Länderrteklndikatorer Land: Moldova 1993 1994 1995 Senaste uppg. el. uppskatta (E) •«. 7 -7,2 ingen uppg. -31. 2 -30,0 1. 0 LO -10,0 2. 0 (E) (E) (E) Inflationstakt Växelkurs (teu/USD) Nominell effektiv växelkurs Real effektiv växelkurs (vid periodens slut) (vid periodens slut) (föråndr. Q4/Q4) (- « depreciering) (föråndr. Q4/Q4) (- • depreciering) 837 3,64 ingen uppg. ingen uppg. 116 4,27 ingen uppg. ingen uppg. 24 4,50 ingen uppg. ingen uppg. Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) -6,8 -8,1 -4,0 (E) Betalningsbalans Export av varor (milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj USD) Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) i miljoner USD i månader av import av varor Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, räknat i milj. USD, vid perlodens slut) medel- och långfristiga (> 1 år) kortfristiga (=< 1 år) Betalning av lån i konvertibla valutor (milj. USD) lånebelopp räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utiandsskuld/export av varor (%) Betalningar på lån/export av varor (%) EftersläpanoVbetalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) Avtal om minskad skuldbörda, omlaggn. av lån IMF-avtal Typ/nr (Datum / - ) Löper enl. plan/ej enl. plan ( - / Datum) Landets kreditvärdighet enligt marknaden - Indikatorer Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) Euromoney Placering i rangordningen (1) (antal länder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (1 ) (antal länder) Kredrtbedömning (2) 451 -9. 3 14,0 76,6 1. 4 617 -12,9 23,0 178,8 3. 0 (E) (E) (E) 653 -3,5 19,7 265 4. 8 168,0 343,0 652,0 (E) ingen uppg. ingen uppg. 5,0 ingen uppg. ingen uppg. 23,0 37,3 1,1 Inga Inga ingen uppg. ingen uppg. 12,3 ingen uppg. ingen uppg. 26,0 55. 6 2,0 Inga Inga ingen uppg. ingen uppg. 84,9 ingen uppg. ingen uppg. 42,0 99,8 13,0 Inga Inga (E) (E) (E) (E) SB-a (0393-0394) Enl. plan SB-a (1293-0395) Enl. plan SB-a (0395-0396) Enl. plan Ingen not. Ingen not. mars sept 159 160 (169) (170) Ingen not. Ingen not. mars sept 148 155 (167) (167) Ingen not. Ingen not. mars sept 157 141 (187) (181) Ingen not. Ingen not. Ingen not. (1 ) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. (2) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. \h Landentsklndlkatorer Land: Rumanian RealBNP-tJlväxt(%) Iriduetrlproduktion (förändring i %) Anbetslösr»et(%vxlperx)dens8kit) Inflationstakt Växelkurs (lei/USD) HomneM effektiv växelkurs Real effektiv växelkurs (dec/dec) (vid periodens skri) (föråndr. Q4/Q4) (- * depreciering) (föråndr. Q4/Q4) (- » depreciering) 1993 1994 1985 Senaste uppg. el. uppskatter (E) 1,3 7,7 10,2 295,5 1276 -56,9 39,7 3,9 9,9 11,0 5,0 14,0 9. 0 (E) (E) (E) 61. 7 1767 -29,4 ingen uppg. 24,3 2547 ingen uppg. ingen uppg. (E) (okt) Offentflgt överskott/underskott (1 % av BNP) -0,1 -1. 0 -2,8 (E) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (mrd USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av uti. direktinv. (milj. USD) Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) i miljoner USD i månader av import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) medel- och långfristiga (> 1 år) kortfristiga (=< 1 år) Betalning av lån i konvertibla valutor (milj. USD) lånebelopp räntor Lmandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Betalningar på lan/export av varor och tjänster (%) Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån IMF-avtal Typ/nr (Datum/-) Löper enl. plan/ej enl. plan ( - / Datum) Landats kredrtvärdlghet enligt marknaden - indikatorer Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) S&P:s vaiutavärdering på lång sikt (vid periodens Skit) Euromoney Placering i rangordningen (1 ) (antal länder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (1 ) (antal länder) Kreditbedömning (2) 4,9 -4. 8 48 52 0,1 4,4 3,4 1. 0 330 147 183 21,4 81,0 6,4 Inga Inga 6,1 -1. 8 416 591 1. 1 5. 5 4. 5 1. 0 586 393 193 18,9 81,0 8,9 Inga Inga (E) (E) (E) 7. 4 -4. 7 306 695 0,6 6,0 (E) 4,8 1. 2 (E) (E) 653 428 225 18,7 80,0 13,0 Inga Inga (E) (E) (E) Inga SB-a/STF (0594-1295) Enl. plan SB-a förlängt t. o. m. 1997 och nöjt Enl. plan Ingen not Ingen not mars sept 66 75 (169)(170) mars sept 73 75 (127) (133) 24. 2 24. 4 Ingen not. Ingen not. mars sept 74 77 (167)(167) mars sept 76 74 (135)(135) 25. 4 26. 2 Ingen not. Ingen not mars sept 68 64 (187)(181) mars sept 73 71 (135)(135) 28. 1 29. 7 (1 ) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. (2) Länderna betygsätts på en skala från 0 tid 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. ^ UnderrlsWndllurtorer Land: Ryssland Real BNP-tHlväxt (%) Industriproduktton (förändring i %) Arbetslöshet (% vid periodens slut) Inflationstakt Växelkurs (nibel/USD) Nominell växelkurs Reel växelkurs (1) (dec/dec) (vid pariodena slut) (föråndr. QVQ4) (• - depreciering) (föråndr. decJdec. ) (- • depreciering) 1983 1994 1995 Senaste uppg. el. UDPSkattn. (E) -12. 0 -16,4 5. 1 840 1247 -62,5 -66,9 -15. 3 -21,0 7. 1 -42 (E) -30(E) 8. 2 315 3571 ingen uppg. -2. 2 231 4640 -30 72. 0 Offentligt överskott/underskott (1 % av BNP) -7,7 -11. 5 -3. 9(E) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (mrd USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoinflöde av uti. direktinv. (mrd USD) Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) (exkl. guld) (netto) i miljoner USD i månader av import av varor och tjänster 58 1. 6 0,7 6,4 1. 3 66 -0. 4 -0. 2 2. 3 0,4 81(E) 1. 6(E) ingen uppg. 8. 1(E) 1. 2(E) Utlandsskuld Utlandsskuld (1 konvertibla valutor, räknat 1 mrd USD, vid periodens slut) medel- och långfristiga (> 1 är) kortfristiga (=< 1 år) Betalning av lan i konvertibla valutor (mrd USD) lånebelopp räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Betalningar på lan/export av varor och tjänster (%) (före omlaggn. ) Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, mrd USD) Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av län IMF-avtal Typ/nr (Datum / - ) Löper enl. plan/ej enl. plan ( - / Datum) Landets kreditvärdighet enligt marknaden • Indikatorer Moody's vaiutavärdering pä lång sikt (vid periodens slut) S&P» valutavärdering pä lång sikt (vid periodens slut) Euromoney Placering i rangordningen (2) (antal länder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (2) (number of countries) Credit rating (3) 104,0 119,0 130. 0 (E) ingen uppg. ingen uppg. 19. 4 (4) 14. 7 4,7 31,0 178,0 34,0 (6) Pariskl. (omlaggn. ) ingen uppg. ingen uppg. 19. 6 (5) 15,3 4,3 40. 0 180,0 31,0 (6) Pariskl. (omlaggn. ) ingen uppg. ingen uppg. 17. 6(5) 12. 3 5. 3 33. 0 (E) 160. 0 (E) 2 2. 0© (6) Pariskl. (omlaggn. ) STF (0793-0794) Ej enl. plan STF (0793-0794) Ej enl. plan SBA (0495-0496) Enl. plan Ingen not. Ingen not. mars sept 141 137 (169)(170) mars sept 87 92 (127) (133) 20. 2 19. 0 Ingen not. Ingen not. mars sept 138 136 (167) (167) mars sept 100 98 (135) (135) 18. 1 18. 4 Ingen not. Ingen not. mars sept 141 142 (187)(181) mars sept 98 97 (135) (135) 19. 5 19. 4 (1) Real växelkurs: (USD/rubelkursen x amerikanska prisnivån) / (ryska prisnivån). (2) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. (3) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. (4) Före omläggning. (5) Efter omläggning. (6) Sedan 1992 har Ryssland inte gjort några betalningar på privata lån som tagits upp av före detta Sovjetunionen. K ReaJBNP-bTtvä)d(%) Industriproduktion (föråndr. i %) Arbetslöshet (% av arbetskraften) (vW periodens slut) Länderrisklndlkatorer Land: Slovakien 1993 1994 1995 Senaste uppg. el. uppskatta (E) -4,1 -8. 6 14,4 4. 8 7,0 14,6 7,4 10,1 12,8 (jan-sept) (nov) (nov) Inflationstakt Växelkurs (kronaAJSD) NomineH effektiv växelkurs Reel effektiv växelkurs (dec/dec) (vid periodens slut) (föråndr. Q4/Q4) (- « depreciering) (föråndr. Q4/Q4) (- = depreciering) 25,1 33,2 ingen uppg. -1,8 11,7 31. 3 ingen uppg. 2. 4 7,2 29,5 ingen uppg. ingen uppg. (sept) Offentligt överskoWunderskott (i % av BNP) -7,6 -2,7 -2. 5 (E) Betalningsbalans Export av varor och tjänster (milj. USD) Bytesbalans (i % av BNP) Nettoirrflöde av uti. direktinv. (milj. USD) Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) i miljoner USD i månader av import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld (i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) medel- och långfristiga (> 1 år) kortfristiga (-< 1 år) Betalning av lån i konvertibla valutor (milj. USD) lånebelopp räntor UtJandsskuld/BNP (%) Utlendsskuld/export av varor och tjänster (%) Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån IMF-avtal Typ/hr (Datum/-) Löper enl. plan/ej enl. plan (-/Datum) Landats kreditvärdighet enHgt marknaden - Indikatorer Moody's vakitavärdering på lång sikt (vid periodens slut) S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) Euromoney Placering i rangordningen (1) (antal länder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (1) (antal länder) Kreditbedömning (2) 7568 -5,4 134 416 0,6 3,4 2,7 0,7 674 490 184 30,8 44,5 8,9 Inga Inga 8983 6,0 184 1691 2,3 11000 6,0 150 (E) (E) (E) 2799 3,4 (okt) (okt) 3,9 4,9 (juli) 3,2 0,7 791 ingen uppg. ingen uppg. 31,1 43,4 8. 8 inga Inga ingen uppg. ingen uppg. 1045 ingen uppg. ingen uppg. 33,7 44,5 9,5 Inga Inga (E) (juli) (juli) STF (0793-0794) Enl. plan STF (0793-0794) SB-a (0794-0396) SB-a (0794-0396) (3) (maj) (april) ingen not. Ingen not. mars sept 56 63 (169)(170) mars-sept 57 57 (127)(133) 31 30. 6 Baa3 (maj) BB- (feb) mars sept 64 66 (167)(167) mars sept 59 59 (135)(135) 31. 6 33. 1 Baa3 BB+ mara sept 53 51 (187)(181) mars sept 61 59 (135)(135) 33. 2 35. 7 (1 ) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. (2) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger (3) Den översyn efter halva löptiden som planerades för februari 1995 kunde inte slutföras. Länderriskindikatorer Land: Ukraina 1993 1994 1995 Senaste uppg. el. uppskatta (E) -17,1 -8,5 0,3 23,0 -35. 6 0. 3 -13. 0(E) -20. 0 (E) 0. 4(E) (dec/dec) (vid periodens slut) (förändr. Q4/Q4) (- • depreciering) (förändr. Q4/Q4) (• • depreciering) 10155 401 180 12610 25000 ingen uppg. ingen uppg. 108196 128000 ingen uppg. 2% 179400 186000 ingen uppg. 60% Real BNP-tJllväxt (föråndr. i %) Industriproduktion (förändr. i %) Arbetslöshet (vid periodens slut) Inflationstakt Växelkurs (Krb/USD) - kurs pé interbankmarkn. - kontantkurs Nominell effektiv växelkurs Real effektiv växelkurs Offentligt överskott/underskott (i % av BNP) -10,1 -8. 6 -4,1 Betalningsbalans Export av varor och tjänster (mrd USD) Bytesbalans (exkl. överföringar) (i % av BNP) Nettoinflöde av uti. direktinv. (mrd USD) Offentliga reserver av uti. valuta (vid periodens slut) i miljoner USD i månader av import av varor och tjänster Utlandsskuld Utlandsskuld. (i konvertibla valutor, räknat i mrd USD, vid periodens slut) medel- och långfristiga (> 1 år) kortfristiga (=< 1 år) Betalningar av lån i konvertibla valutor (milj. USD) lånebelopp räntor Utlandsskuld/BNP (%) Utlandsskuld/export av varor och tjänster (%) Betalningar på lån/export av varor och tjänster (%) Eftersläpande betalningar (lånebelopp och räntor, milj. USD) Avtal om minskad skuldbörda och omlaggn. av lån IMF-avtal Typ/nr (Datum / - ) Löper enl. plan/ej enl. plan ( - / Datum) Landets kreditvärdighet enligt marknaden • indikatorer Moody's valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) S&P:s valutavärdering på lång sikt (vid periodens slut) Euromoney Placering i rangordningen (1 ) (antal länder) The Institutional Investor Placering i rangordningen (1 ) (antal länder) Kreditbedömning (2) 14,4 -5,9 0,2 193 0. 2 14,8 -6. 0 0,09 646 0,5 15. 1 (E) -4. 5(E) 0. 12(E) 1100 1 4. 1 ingen uppg. ingen uppg. 202 ingen uppg. ingen uppg. 12. 1 28,5 1. 3 548 7. 1 ingen uppg. ingen uppg. 1794 ingen uppg. ingen uppg. 29,2 48,0 12. 4 2722 omlaggn. av skuld till Ryssl/Turkm. 8. 1 ingen uppg. ingen uppg. 1531 986 545 24. 1 (E) 53. 6 (E) 10. 2 (E) 236 omlaggn. av skuld till Ryssl/Turkm. - STF 26 Oct 94 Enl. plan SB-a Dec. 1995 Ej enl. plan Ingen not. Ingen not. mars sept 142 146 (169)(170) mars sept 96 95 (127)(133) 18. 2 18. 2 Ingen not. Ingen not. mars sept 149 147 (167)(167) mars sept 111 113 (135) (135) 15. 1 14. 5 Ingen not. Ingen not. mars sept 145 138 (187)(181) mars sept 109 111 (135)(135) 15. 5 15. 7 (1 ) Ju högre siffra, desto lägre kreditvärdighet. (2) Länderna betygsätts på en skala från 0 till 100, där 100 motsvarar den minsta risken för uteblivna återbetalningar. Ett land kan uppnå ett högre betyg men ändå rangordnas lägre om det allmänna betygsgenomsnittet stiger. \> FÖRKLARANDE ANMÄRKNING AR Syftet med tabellerna pä sidorna 1 till 3 är att ge en allmän översikt över de räntebetalningar och återbetalningar av lånebelopp som skall ske varje år i samband med in- och utlåning, och som medför risker som berör gemenskapens budget. Beloppen avser den maximala risk som transaktionerna kan utgöra för gemenskapen. Man kan alltså inte tolka beloppen så, att de faktiskt i helhet kommer att belasta budgeten. I tabell 3 är det inte ens säkert att alla angivna belopp kommer att betalas ut. Drpj s målsräntor och andra extrakostnader - till exempel för rättshjälp - har inte beaktats. I. TRANSAKTIONERNAS ART OCH NÄRMARE BESTÄMMELSER FÖR UTBETALNING AV GARANTIER UR BUDGETEN A. Transaktionernas art De risker för utbetalningar som belastar gemenskapens budget härrör från följande typer av transaktioner: - In- och återutlåning. - Garantier som beviljas tredje part. a) In- och återutlåning Gemenskapen tar upp lån på den internationella kapitalmarknaden och återutlånar dessa medel på samma villkor vad avser ränta och löptid. Återutlåning sker till medlemsstater (betalningsbalanslån), till tredje land (ekonomiskt stöd på medellång sikt) samt till företag (inom ramen för de nya gemenskapsinstrumenten och Euratom). Återbetalningen av lånen skall täcka motsvarande utbetalningar för det lån som gemenskapen tagit upp. I de fall då återbetalningar från låntagarna är försenade skall kommissionen återbetala lånet den dag som fastställts med hjälpa sina medel. b) Garantier som beviljas tredje part. Garantier innebär att gemenskapen står som garant för lån som beviljas av en finansinstitution (Europeiska investeringsbanken eller, i f. d. Sovjetunionens fall, affärsbanker). Om EIB konstaterar att låntagaren inte återbetalat ett av gemenskapen garanterat lån på utsatt tid, uppmanar banken gemenskapen att i enlighet med garantiavtalet gå in och täcka det belopp som låntagaren visat sig oförmögen att betala. Denna betalning skall äga rum högst tre månader efter det att investeringsbanken uppmanat gemenskapen därom. EIB skall förvalta lånet enligt god bankpraxis och driva in de betalningar som förfallit efter det att garantin trätt i kraft. 18 6 B. UPPBRINGANDE AV MEDEL FÖR UTBETAUNOLNG AV GARANTIN Vid försenade återbetalningar från låntagarens sida av lån som garanteras av gemenskapen kan de medel som krävs för att betala ut garantin uppbringas på följande sätt: ai I samband med in- och återutlåning: 1) Genom tillfälligt utnyttjande av de likvida medlen i enlighet med artikel 12 i budgetförordningen. Gemenskapen kan därigenom betala direkt på förfallodagen i de fall då låntagarens återbetalning försenas. 2) Om förseningen överstiger tre månader efter förfallodagen, kan kommissionen i det skedet utnyttja garantifonden för att täcka det belopp som inte betalts av låntagaren. Syftet med detta är att kompensera uttag ur kommissionens likvida medel. 3) I syfte att förse budgetposten för garantier med de anslag som krävs för att täcka den uteblivna återbetalningen kan en överföring ske. Detta förfarande är nödvändigt då anslagen till garantifonden är otillräckliga, och det kräver förhandsgodkännande från den budgetansvariga myndigheten. 4) Medel som betalats in av låntagare som tidigare varit försenade med betalningar, med följd att en garanti ur gemenskapsbudgeten utnyttjats, kan återanvändas. Därigenom kan utbetalningar ske med kort frist, så länge tillräckliga medel står till buds. b) Vad gäller gemenskapsgarantier för lån ur Europeiska investeringsbankens egna medel: Sedan förordningen om inrättandet av en garantifond för externa åtgärder trädde i kraft ingår det i överenskommelsen mellan gemenskapen och EIB att kommissionen skall bemyndiga banken att ur garantifonden lyfta de belopp som krävs för att täcka en försenad betalning senast tre månader efter det att banken anhållit om detta. Om fondens medel är otillräckliga skall garantin aktiveras på samma sätt som vid förfarandet för in- och återutlåning. H. ANTAGANDEN Vissa belopp är resultat av uppskattningar. Dessa har gjorts utifrån en rad antaganden: 19 stabilt sedan den 31 december 1995. Dock bör Vad gäller lån i andra valutor än ecu har man generellt sett antagit att kurserna legat in- och återutlåningstransaktioner inte föra med sig valutarisker för gemenskapen. Om inget annat anges antas den genomsnittliga räntesatsen vara 10 %. Denna räntesats är sannolikt lite för högt satt vad gäller EIB-lån enligt protokollen, där räntesubventioner ofta förekommer. A. MEDLEMSSTATER 1. Grekland: Det betalningsbalanslån som beviljats uppgår till 2200 miljoner ecu. Därav har 1000 miljoner hittills utbetalats, uppdelat i två delutbetalningar om 500 miljoner vardera, vilka skall återbetalas under 1996 respektive 1998. Den återstående krediten om 1200 miljoner ecu antas inte utbetalas under de närmaste åren. 2. Italien: Rådet beslutade den 18 januari 1993 om ett betalningsbalanslån omfattande 8000 miljoner ecu till Italien. Lånet skall utbetalas i fyra delar om 2000 miljoner ecu vardera, och beviljas - med undantag för den första delutbetalningen - under förutsättning att Italien uppnår de överenskomna målen med avseende på statsskuld och budgetunderskott. De första två utbetalningarna ägde rum 1993. Enligt rådets beslut kan den tredje och fjärde utbetalningen ske från och med den 1 februari 1994 respektive den 1 februari 1995. Italiens regering har ännu inte anhållit om dessa utbetalningar, och de ingår inte längre i planeringen. 3. EIB - gamla medelhavsprotokollen: Spanien. Grekland och Portugal: Detta gäller garantier som gemenskapen beviljat EIB för transaktioner i Spanien, Grekland och Portugal före dessa länders anslutning. Beloppen är nu slutliga, eftersom alla lånen är återbetalade. B. TREDJE LAND A. EKONOMISKT STÖD 1. Ungern I: Beloppen för de första två delarna är slutliga. Den tredje utbetalningen av det makroekonomiska stöd som beslutades om 1990 har inte ägt rum, eftersom Ungerns betalningsbalanssituation utvecklats på ett gynnsammare sätt än väntat. Ungern återbetalade den 20 april 1995 hela den första delen. 2. Ungern II: 180 miljoner ecu har beviljats och betalats ut. 20 6 3. Tjeckien och Slovakien: 375 miljoner ecu har beviljats. Längsta löptid är satt till 7 år (bullet). Krediten uppdelas i två delutbetalningar: den första omfattar 185 miljoner ecu och den andra 190 miljoner ecu, med en löptid på 6 år. Slovakien har beviljats ett lån på 130 miljoner ecu uppdelat i två delutbetalningar och med en maximal löptid på 7 år (bullet). Kommissionen har lagt fram ett förslag till rådet om ett beslut att häva detta lån till Slovakien. 4. Bulgarien I: 290 miljoner ecu har beviljats med en längsta löptid på 7 år (bullet) odh uppdelat på två delutbetalningar, varav den första omfattar 150 miljoner ecu och har en löptid på 7 år, och den andra omfattar 140 miljoner ecu och har en löptid på 5 år. 5. Bulgarien II: Bulgarien har beviljats ett ekonomiskt stöd genom beslut 1992. Stödet omfattar 110 miljoner ecu, är uppdelat i två delutbetalningar och har en maximal löptid på 7 år. Den första delutbetalningen på 70 miljoner ecu skedde den 7 december 1994. Den andra delutbetalningen på 40 miljoner ecu antas ske under det andra halvåret 1996. 6. Rumänien I: Ett belopp som beräknas till 375 miljoner ecu, med en längsta löptid på 7 år (bullet). Det delas upp i två delar, varav den första, som omfattar 190 miljoner ecu och har en löptid på sju år, utbetalades 1992. Den andra delen, som har en löptid på 6 år, utbetalades också 1992. 7. Rumänien II: En ny transaktion omfattande 80 miljoner ecu med en längsta löptid på 7 år skedde 1993. 8. Rumänien III: Ett lån på 125 miljoner ecu med en löptid på. 7 år, som skall utbetalas i två delar. Den första delutbetalningen på 55 miljoner ecu ägde rum i november 1995. Den andra delutbetalningen på 75 miljoner ecu antas ske under det andra halvåret 1996. 9. Moldavien: Ett lån på 45 miljoner ecu med en löptid på 10 år och uppdelat i två delutbetalningar. En första delutbetalning på 25 miljoner ecu skedde den 7 december 1994. En andra utbetalning till Moldavien på 20 miljoner ecu skedde i augusti 1995. 10. Ukraina I: Ett belopp på 85 miljoner ecu som skall utbetalas i en del och ha en maximal löptid på 10 år. Utbetalningen till Ukraina ägde rum den 28 december 1995. 11. Ukraina II: Ett lån på 200 miljoner ecu med en löptid på 10 år och uppdelat i två delutbetalningar. En första delutbetalning på 100 miljoner ecu antas äga rum under det andra halvåret 1996 och den andra utbetalningen på 100 miljoner under det första halvåret 1997. 12. Vitryssland: Ett lån på 75 miljoner ecu med en löptid på 10 år, som skall utbetalas i två delar. Den första delutbetalningen till Vitryssland på 30 miljoner 21 6> ecu ägde rum i december 1995. Den andra delutbetalningen på 25 miljoner ecu antas ske under det första halvåret 1996. 13. De baltiska staterna: Lån omfattande 220 miljoner ecu med en löptid på 7 år, varav en första delutbetalning på 110 miljoner ecu betalades ut 1993. De andra delutbetalningarna till Estland och Lettland kan förmodas ske under 1996. Hälften av den andra delutbetalningen till Litauen, dvs. 25 miljoner ecu av de 50 miljoner ecu som planeras, skedde i augusti 1995. En andra delutbetalning på 20 miljoner ecu respektive 40 miljoner ecu till Estland och Lettland antas äga rum under det andra halvåret 1996. Den andra halvan av den andra delutbetalningen ecu till Litauen (25 miljoner ecu) antas äga rum under det första halvåret 1996. 14. Algeriet I: Ett belopp på 400 miljoner ecu har beviljats. Det har betalats ut i två delar, omfattande 250 respektive 150 miljoner ecu. Den första delen, som har en löptid på 6 år, utbetalades i december 1991. Den andra delen, som omfattar 400 miljoner ecu, betalades ut den 17 augusti 1994. 15. Algeriet II: Ett belopp på 200 miljoner ecu har beviljats. Det skall betalas ut i två delar, med en längsta löptid på 7 år (bullet). Den första delutbetalningen på 100 miljoner ecu till Algeriet skedde i november 1995. En andra delutbetalningen på 100 miljoner ecu antas äga rum under andra halvåret 1996. 16. Israel: Ett lån på 160 miljoner ecu har betalats ut. Det skall återbetalas 1997. B. GARANTIER 1. EIB EIB har bidragit med de siffror som ligger till grund för de uppskattningar som gjorts vid sammanställningen av tabell 3 (om EIB: s långivning till tredje land ur bankens egna medel). För lån som ännu ej betalats ut antas en genomsnittlig utbetalning på 10 % av lånebeloppet det första året och 30 % under vardera av de tre följande åren. Den genomsnittliga löptiden för lånen antas vara 15 år med tre amorteringsfria år. 2. Livsmedelsbistånd till före detta Sovjetunionen Transaktionen omfattar 1 250 miljoner ecu med en längsta löptid på 3 år. Lånet är fördelat på att antal republiker i före detta Sovjetunionen. För lån som totalt understiger 100 miljoner ecu skall återbetalning ske genom engångsbelopp 3 år efter den dag då lånemedlen kan börja utnyttjas. Om lånebeloppet överstiger 100 miljoner ecu skall återbetalningen ske i två delar efter två respektive tre år. 22 Beroende på typ av låneavtal är lånens amorteringsdatum fastställda till den 15 januari, den 20 augusti och den 28 december. Det belopp som ännu inte utnyttjats den 31 december 1995 (13,93 miljoner ecu) avser Azerbajdzjan. 3. Euratomlån Händer i Central- och ÖsteuropaV 1100 miljoner ecu antas betalas ut i form av utbetalningar på 200 miljoner per år från och me<J 1996 och 150 miljoner år 2000 och 2001. Löptiden för lånen antas vara 20 år med 5 amorteringsfria år. 23 PRECISERINGAR AV SIFFERANGIVELSER I RAPPORTEN A. Det bevUjade kredittaket BILAGA är lika med summan av de maxbelopp som rådet har godkänt genom beslut (se tabell 1). För att den totala risk som belastar gemenskapens budget skall kunna beräknas måste följande faktorer beaktas: - Ökning av risken: till det högsta beviljade lånebeloppet läggs de upplupna räntorna, - Minskning av risken: Garantin till EIB begränsas till 75 % av lån till länder i Medelhavsområdet. Det faktum att vissa belopp redan har återbetalats, eftersom de belopp som anges - utom i fallet betalningsbalanslån - avser lånetaken och inte de utestående beloppen. De krediter som godkänns utnyttjas inte alltid i sin helhet. De godkända beloppen fördelar sig på följande sätt: Medlemsstater Betalningsbalanslån Nya gemenskapsinstrument (NIC) Euratom EIB; Spanien, Grekland, Portugal Medlemsstater totalt 14 0002 6 830 4 0003 1 500 26 330 2 Godkänt utestående belopp: när detta belopp nås begränsas möjligheten till nya lån till de belopp som återbetalas i forhållande till tidigare transaktioner. Därav 1100 miljoner ecu som kan beviljas länder i Östeuropa och inom OSS: 24 Tredje land Ungern I Ungern II Tjeckien Slovakien I Slovakien II Bulgarien I Bulgarien I Rumänien I Rumänien II Rumänien III Israel Algeriet I Algeriet II F. d. Sovjetunionen De baltiska staterna Moldavien Ukraina Vitryssland EIB, gamla protokollen EIB, Central- och Östeuropa I EIB, Central- och Östeuropa II EIB, nya protokollen EIB, övergripande ekonomiskt samarbete Andra tredje länder Sydafrika Tredje land totalt Övergripande totalbelopp 870 180 250 125 130 290 110 375 80 125 160 400 200 1 250 220 45 85 75 3 032 1 700 3 000 1 530 1 800 750 300 16 674 43 004 B. Utestående belopp vid in- och återutlåning är den del av lånebeloppet som vid ett visst datum återstår att betala tillbaka (se tabell 1). Jämfört med ovan beskrivna totalbelopp omfattar alltså utestående belopp inte de delar av ett lån som ännu ej utbetalats, och inte heller de belopp som redan återbetalats. Det kan liknas vid de "faktiskt" utlånade medlen vid en viss tidpunkt. C. Den totala risken på årsbasis är en uppskattning av den totala summan av räntor och amorteringar som förfaller ett visst budgetår. 25 e> Detta belopp beräknas på grundval av enbart utbetalningar (tabell 2), varvid det lånebelopp som skall återbetalas motsvarar det utestående beloppet, på grundval av utbetalda lån, lån om vilka beslut fattats men där ingen utbetalning skett samt förslag från kommissionen om vilka beslut ännu inte fattats (tabell 3), varvid det lånebelopp som skall återbetalas motsvarar det totala taket för de godkända krediterna plus de lånebelopp som föreslagits av kommissionen men där beslut ännu ej fattats. 26 6 ISSN 1024-4506 KOM(96) 243 slutlig DOKUMENT SV 01 Katalognummer : CB-GO-96-252-SV-C ISBN 92-78-04580-2 ByrAn för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg