title: Uredba Sveta (ES) št. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti

eurovoc_concepts:
EU statistics
Economic and Monetary Union
European accounting system
confidentiality
data transmission
regional accounting

text: 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 3 31996R2223 30. 11. 1996 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 310/1 UREDBA SVETA (ES) ŠT. 2223/96 z dne 25. junija 1996 o Evropskem sistemu nacionalnih in regionalnih računov v Skupnosti SVET EVROPSKE UNIJE JE (4) ker mora Komisija za upravne in zlasti proračunske izra- čune Skupnosti uporabiti agregate nacionalnih računov; ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 213 Pogodbe, (5) ob upoštevanju osnutka Uredbe, ki jo je predložila Komisija, ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1), ob upoštevanju mnenja Evropskega monetarnega inštituta (2), ker je bil leta 1970 za področje, ki ga ureja ta uredba, objavljen upravni dokument z naslovom „Evropski sistem integriranih ekonomskih računov“ (ESR), ki ga je na svojo odgovornost pripravil Statistični urad Evrop- skih skupnosti; ker je bil ta dokument rezultat večlet- nega dela Statističnega urada Evropskih skupnosti, sku- paj z nacionalnimi statističnimi uradi držav članic, da bi začrtali sistem nacionalnih računov, ki bi ustrezal zahte- vam ekonomske in socialne politike Evropskih sku- pnosti, različico Sistema nacionalnih računov Združenih narodov, ki jo je do tedaj uporabljala Skupnost; je v Skupnosti predstavljal in ker ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (3), (6) ker je bila zaradi ažuriranja izvirnega besedila leta 1979 objavljena druga izdaja dokumenta (v nadaljnjem bese- dilu „druga izdaja ESR“) (4); (1) (2) (3) ker so za izvajanje in nadzor ekonomske in monetarne unije potrebne primerljive, ažurne in zanesljive informa- cije o strukturi in razvoju gospodarskega stanja vsake države in/ali regije; ker mora Komisija sodelovati pri upravljanju ekonomske in monetarne unije, zlasti poročati Svetu o doseženem napredku držav članic pri izpolnjevanju njihovih obve- znosti za uspešnost ekonomske in monetarne unije; ker so ekonomski računi osnovno orodje za analiziranje gospodarske situacije države in/ali regije, pod pogojem, da so narejeni na podlagi enotne celote načel, ki ne omogočajo različnih razlag; (7) (8) ker je februarja 1993 Statistična komisija Združenih narodov sprejela nov Sistem nacionalnih računov (SNR), tako da bi morali biti rezultati v vseh državah članicah Združenih narodov mednarodno primerljivi; ker bi morali biti v primeru okoljskih računov pozorni na sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 21. decembra 1994 z naslovom „Navodila za Evropsko Unijo o okoljskih kazalcih in okoljskem nacio- nalnem računovodstvu“; (1) UL C 287, 30. 10. 1995, str. 114. (2) Mnenje, dano dne 21. 6. 1995 (ni še objavljeno v Uradnem listu). (3) UL C 133, 31. 5. 1995, str. 2. (4) Eurostat: „Evropski sistem integriranih ekonomskih računov“ (ESR), druga izdaja, Statistični urad Evropskih skupnosti, Luksemburg, 1979. 4 (9) SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ker za medsebojno korist Skupnost sodeluje s tretjimi državami, zlasti tistimi v Evropskem gospodarskem pro- storu (EGP); (17) ker je treba pozneje sprejeti odločitev o tem, kako se bodo členile posredno merjene finančnega posredništva (pmsfp); storitve (10) ker mora biti Evropski sistem računov vzpostavljen za izpolnjevanje zahtev Ekonomske in monetarne unije ter ga bo treba uporabiti za izdelavo nacionalnih in regio- nalnih računov, predvidenih z zakonodajo Skupnosti; (18) ker je v skladu z načelom subsidiarnosti oblikovanje skupnih statističnih standardov za pripravo primerljivih informacij naloga, ki jo je mogoče učinkovito opraviti samo na ravni Skupnosti, in ker se bodo taki standardi izvajali v vsaki državi članici pod nadzorom organizacij in institucij, pristojnih za izračun uradnih statističnih podatkov; (11) (12) ker mora Komisija na določene datume dati uporabni- kom na voljo rezultate računov in tabel vseh držav čla- nic, pripravljene na podlagi sistema, ki ga določa ta uredba, zlasti glede spremljanja gospodarske konver- gence in doseganja čim večje usklajenosti ekonomskih politik držav članic; ker naj bi s to uredbo vzpostavljeni sistem postopoma nadomestil vse druge sisteme, kot referenčni okvir sku- in računovod- pnih standardov, opredelitev, klasifikacij skih pravil za izdelavo računov držav članic za potrebe Skupnosti, tako da bi lahko dobili podatke, primerljive med državami članicami; (13) ker morajo biti ti statistični podatki v skladu z načelom preglednosti dostopni državljanom; (14) ker mora s to uredbo vzpostavljeni sistem, ki predstavlja različico SNR, prilagojeno strukturam gospodarstev držav članic, upoštevati razporeditev SNR tako, da so podatki Skupnosti primerljivi s podatki, ki jih izračuna- vajo njeni glavni mednarodni partnerji; (15) ker morajo biti datumi razvrščeni glede na obsežno kategorijo računov in tabel ter ker morajo biti obdelane in sporočene Komisiji na določene datume samo tiste informacije, ki so bistvene za zahteve Skupnosti; (16) ker pa je glede na obseg in velikost zadevnih računov, na raven natančnosti in na geografsko zajetje, pa tudi glede na stanje v zvezi s tem v državah članicah, treba izjemoma in občasno omogočiti določena dodatna obdobja za posredovanje podatkov tistim državam člani- cam, ki objektivno ne morejo izpolniti skrajnih rokoviz te uredbe; (19) ker je treba določiti postopek za prilagoditev in ažurira- nje določb te uredbe, v sodelovanju s Statističnim pro- gramskim odborom (SPO) Evropske Skupnosti, ustanov- ljenim s Sklepom Sveta 89/382/EGS, Euratom (1); ker bo ta postopek prilagajanja omejen na spremembe, ki ne povečujejo lastnih virov; (20) ker sta se Odbor za statistični program in Odbor za monetarno in finančno statistiko ter statistiko plačilne bilance (OMFP), ustanovljen s Sklepom 91/115/EGS (2), odločila v korist osnutka te uredbe; (21) ker Direktiva Sveta 89/130/EGS, Euratom z dne 13. februarja 1989 o uskladitvi izračunavanja bruto nacio- nalnega proizvoda v tržnih cenah (BNPtc) (3) določa, da je BNPtc lahko primerljiv le, če se uporabijo opredelitve in računovodska pravila Evropskega sistema integriranih ekonomskih računov, in ker Uredba Sveta (EGS, Eura- tom) št. 1553/89 z dne 29. maja 1989 o dokončnih enotnih ureditvah za zbiranje lastnih virov iz davka na dodano vrednost (4) določa, da se za izračun tehtane povprečne stopnje DDV obdavčljive transakcije razčle- nijo s pomočjo nacionalnih računov, pripravljenih v skladu z Evropskim sistemom integriranih ekonomskih računov, ter ker bi bilo treba za tiste instrumente in v smislu Uredbe Sveta (ES) št. 3605/93 z dne 22. novem- bra 1993 o uporabi Protokola o postopku v zvezi s čezmernim primanjkljajem (5), Sklepa Sveta 94/728/ES, Euratom, z dne 31. oktobra 1994 o sistemu lastnih virov Evropskih skupnosti (6) in Odločbe Sveta 94/729/ES z dne 31. oktobra 1994 o proračunski disciplini (7), zago- (1) UL L 181, 28. 6. 1989, str. 47. (2) UL L 59, 6. 3. 1991, str. 19. (3) UL L 49, 21. 2. 1989, str. 2. Direktiva, nazadnje spremenjena z Aktom o pristopu iz leta 1994. (4) UL L 155, 7. 6. 1989, str. 9. (5) UL L 332, 31. 12. 1993, str. 7. (6) UL L 293, 12. 11. 1994, str. 9. (7) UL L 293, 12. 11. 1994, str. 14. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 5 toviti prehodno obdobje za izvajanje sistema, določe- nega s to uredbo, Dodatni roki, ki so bili dovoljeni nekaterim državam članicam v skladu s Prilogo B, se iztečejo najpozneje 1. januarja 2005. SPREJEL NASLEDNJO UREDBO: Člen 1 Namen Namen te uredbe je vzpostaviti Evropski sistem računov 1. 1995, v nadaljnjem besedilu ESR 95, z zagotovitvijo: (a) metodologije o skupnih standardih, opredelitvah, klasifika- cijah in računovodskih pravilih, namenjenih izdelavi raču- nov in tabel na primerljivih osnovah za namene Skupnosti, skupaj z rezultati, zahtevanimi v členu 3; (b) programa za posredovanje računov in tabel, pripravljenih v skladu z ESR 95, na določene datume za namene Sku- pnosti. 2. Ob upoštevanju členov 7 in 8 se ta uredba uporablja za vse akte Skupnosti, ki se sklicujejo na ESR ali njegove opredeli- tve. Ta uredba ne zavezuje nobene države članice, da uporab- 3. lja ESR 95 pri izdelavi računov za lastne namene. Po posvetovanju z Odborom za statistični program Komisija najkasneje 1. julija 2003 poroča Svetu o uporabi dovoljenih dodatnih rokov, pri čemer preveri, če so še vedno upravičeni. Po potrebi to poročilo spremlja predlog Komisije, ki ponovno dovoljuje dodatne roke tistim državam članicam, ki jih zahte- vajo. 2. Države članice posredujejo rezultate Priloge B, vključno s podatki, ki jih v skladu z nacionalno zakonodajo ali prakso o statistični zaupnosti podatkov označijo kot zaupne, na podlagi določb Uredbe Sveta (Euratom, EGS) št. 1588/90 z dne 11. junija 1990 o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti (1), ki ureja zaupno obravnavanje informa- cij. V okviru določb člena 2(2) se lahko za vse spremembe podat- kov (nove tabele, države in/ali regije) ki se zahtevajo od držav članic, upoštevajo odločitve Komisije po postopku iz člena 4. Člen 2 Metodologija Člen 4 Postopek 1. Metodologija ESR 95 iz člena 1(1)(a) je določena v Prilogi A. Spremembe metodologije ESR 95, ki so namenjene pojas- 2. njevanju in izboljšanju njene vsebine, sprejmejo po postopku iz člena 4, če ne spremenijo njenih osnovnih koncep- tov, če niso potrebni dodatni viri za njihovo izvajanje in če ne povzročijo povečanja lastnih virov. se V skladu z ustreznimi določbami Pogodbe Svet najpo- 3. zneje 31. decembra 1997 odloči o uvedbi sistema za razčleni- tev posredno merjenih storitev finančnega posredništva (pmsfp), opisanega v Prilogi I Priloge A, in sprejme po potrebi potrebne ukrepe za njegovo izvajanje. Komisiji pomaga Odbor za statistični program (v nadalj- 1. njem besedilu „odbor“). 2. Predstavnik Komisije predloži odboru osnutek potrebnih ukrepov. Odbor da svoje mnenje o osnutku v roku, ki ga lahko glede na nujnost zadeve določi predsednik. Mnenje se sprejme z večino, ki jo določa člen 148(2) Pogodbe za sprejemanje odločitev Sveta na predlog Komisije. Glasovi predstavnikov držav članic v odboru se ponderirajo na način iz navedenega člena. Predsednik ne glasuje. Člen 3 Posredovanje Komisiji Komisija sprejme ukrepe, ki se začnejo izvajati takoj. Če 3. ti ukrepi niso v skladu z mnenjem odbora, jih Komisija nemu- doma predloži Svetu. V tem primeru: 1. Države članice posredujejo Komisiji (Statističnemu uradu) račune in tabele, določene v Prilogi B, v rokih, navedenih za vsako tabelo. (1) UL L 151, 15. 6. 1990, str. 1. Uredba, spremenjena z Aktom o pri- stopu iz leta 1994. 6 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (a) Komisija za tri mesece od datuma predložitve odloži izvaja- nje ukrepov, o katerih je odločala; (b) lahko Svet s kvalificirano večino sprejme drugačno odloči- tev v roku iz točke (a). Brez poseganja v člen 19 Uredbe Sveta (EGS, Euratom) št. 4. 1552/89 z dne 29. maja 1989 (1) o izvajanju Sklepa 88/376/ EGS, Euratom o sistemu lastnih virov Skupnosti, Komisija in zadevne države članice preverijo uporabo te uredbe in predlož- ijo rezultat teh preverjanj odboru, predvidenem v členu 4(1) te uredbe. Člen 5 Naloge odbora Na pobudo predsednika ali na zahtevo države članice odbor preuči vse zadeve v zvezi z uporabo te uredbe. Člen 6 Sodelovanje z drugimi odbori 1. O vseh zadevah, ki so v pristojnosti Odbora za mone- statistiko plačilne bilance tarno in finančno statistiko ter (OMFP), Komisija zahteva njegovo mnenje, v skladu s členom 2 Sklepa 91/115/EGS. Komisija sporoči Odboru za bruto nacionalni proizvod, 2. ustanovljenemu z Direktivo 89/130/EGS, Euratom, vse infor- macije glede izvajanja te uredbe, ki so potrebne za izvajanje njegovih nalog. Člen 8 Prehodne določbe 1. Za namene proračuna in lastnih virov ter z odstopanjem od člena 1(2) in člena 7 je veljavni Evropski sistem integriranih ekonomskih računov v smislu člena 1(1) Direktive 89/130/ EGS, Euratom in z njo povezanih pravnih aktov, zlasti Uredb (EGS, Euratom) št. 1552/89 in št. 1553/89 ter Sklepov 94/728/ ES, Euratom in 94/729/ES, druga izdaja ESR, dokler Sklep 94/ 728/ES ostane v veljavi. Za namene poročanja držav članic Komisiji glede 2. postopka v zvezi s čezmernim primanjkljajem, določenem v Uredbi (ES) št. 3605/93, je Evropski sistem integriranih eko- nomskih računov druga izdaja ESR do 1. septembra 1999. 3. Uporaba druge izdaje ESR, kakor je določeno v odstavkih 1 in 2 tega člena, se zagotovi s prilagoditvijo podatkov na pod- lagi ESR 95, prejetih na osnovi člena 7(1), da bi se upoštevale spremembe, nastale zaradi razlik v konceptih, opredelitvah ali nomenklaturah med drugo izdajo ESR in ESR 95. Izvajanje tega načela je potrebno uvesti po postopku iz člena 6 Direktive Sveta 89/130/EGS, Euratom najpozneje decembra 1996. Člen 7 Člen 9 Datum uporabe in datum prvega posredovanje podatkov ESR 95 se prvič uporabi za podatke, določene v skladu s 1. Prilogo B, ki jih je treba posredovati v aprilu 1999. Ta uredba začne veljati 20. dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. Podatki so posredovani Komisiji (Statističnemu uradu) v 2. skladu z roki iz Priloge B. V Bruslju, 25. junija 1996. 3. Do prvega prenosa na podlagi ESR 95, v skladu z odstav- kom 1, države članice Komisiji (Statističnemu uradu) pošiljajo račune in tabele, pripravljene v skladu z drugo izdajo ESR. Za Svet Predsednik M. PINTO (1) UL L 155, 7. 6. 1989, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (EGS, Euratom) št. 2729/94 (UL L 293, 12. 11. 1994, str. 5). 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 7 PRILOGA A EVROPSKI SISTEM RAČUNOV ESR 1995 VSEBINA POGLAVJE 1: SPLOŠNE ZNAČILNOSTI. UPORABA ESR. Okvir za analizo in politiko. Osem značilnosti konceptov ESR. ESR 1995 in SNR 1993. ESR 1995 in ESR 1970. ESR KOT SISTEM. Statistične enote in njihovo združevanje. Institucionalne enote in sektorji. Lokalne enote enovrstne dejavnosti in dejavnosti. Rezidenčne in nerezidenčne enote; celotno gospodarstvo in tujina. Tokovi in stanja. Tokovi. Transakcije. Lastnosti transakcij. Transakcije med enotami in transakcije znotraj enot. Denarne ter nedenarne transakcije. Transakcije z nasprotnimi transakcijami in brez njih. Preurejanje transakcij. Preusmeritev. Razcepitev. Prepoznavanje glavnega udeleženca v transakciji. Mejni primeri. Druge spremembe sredstev. Druge spremembe obsega sredstev in obveznosti. Dobički in izgube iz lastnine. Stanja. Sistem računov in agregati. Računovodska pravila. Izrazoslovje za dve strani računov. Dvojno knjiženje/četverno knjiženje. Vrednotenje. Posebna vrednotenja proizvodov. Vrednotenje v stalnih cenah. Stran 18 18 18 19 25 25 26 26 27 27 27 28 28 28 29 29 29 29 29 29 30 30 30 30 30 31 31 31 31 31 32 32 32 33 8 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Stran POGLAVJE 1: (nadaljevanje) Čas zajemanja. Konsolidacija in neto izkazovanje. Konsolidacija. Neto izkazovanje. Računi, izravnalne postavke in agregati. Zaporedje računov. Račun blaga in storitev. Račun tujine. Izravnalne postavke. Agregati. Input-output okvir. POGLAVJE 2: ENOTE IN ZDRUŽEVANJE ENOT. MEJE NACIONALNEGA GOSPODARSTVA. INSTITUCIONALNE ENOTE. INSTITUCIONALNI SEKTORJI. Nefinančne družbe (S. 11). Podsektor: Javne nefinančne družbe (S. 11001). Podsektor: Nacionalne zasebne nefinančne družbe (S. 11002). Podsektor: Nefinančne družbe pod tujim nadzorom (S. 11003). Finančne družbe (S. 12). Podsektor: Centralna banka (S. 121). Podsektor: Druge denarne finančne institucije (S. 122). Podsektor: Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S. 123). Podsektor: Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S. 124). Podsektor: Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S. 125). Država (S. 13). Podsektor: Centralna država (S. 1311). Podsektor: Federalna država (S. 1312). Podsektor: Lokalna država (S. 1313). Podsektor: Skladi socialne varnosti (S. 1314). Gospodinjstva (S. 14). Podsektor: Samozaposleni (delodajalci in samozaposleni brez plačanih zaposlenih) (S. 141 + S. 142). Podsektor: Zaposleni (S. 143). Podsektor: Prejemniki dohodkov od lastnine (S. 1441). Podsektor: Prejemniki pokojnin (S. 1442). Podsektor: Prejemniki drugih transfernih dohodkov (S. 1443). Podsektor: Druga gospodinjstva (S. 145). Nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (NPISG) (S. 15). Tujina (S. 2). Sektorska klasifikacija proizvodnih enot po glavnih standardnih pravnih oblikah lastništva. 33 33 33 34 34 34 35 35 35 35 35 37 37 39 40 42 43 44 44 44 46 47 48 48 49 50 50 50 50 51 51 52 52 52 52 52 52 53 53 54 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije POGLAVJE 2: (nadaljevanje) LOKALNE ENOTE ENOVRSTNE DEJAVNOSTI IN DEJAVNOSTI. Lokalna enota enovrstne dejavnosti. Dejavnost. KLASIFIKACIJA DEJAVNOSTI. ENOTE HOMOGENE PROIZVODNJE IN HOMOGENE PANOGE. Enota homogene proizvodnje. Homogena panoga. KLASIFIKACIJA HOMOGENIH PANOG. POGLAVJE 3: TRANSAKCIJE S PROIZVODI. PROIZVODNJA KOT DEJAVNOST IN PROIZVODNJA KOT REZULTAT DEJAVNOSTI. Glavne, stranske in pomožne dejavnosti. Proizvodnja (P. 1). Čas zajemanja in vrednotenje proizvodnje. VMESNA POTROŠNJA (P. 2). Čas zajemanja in vrednotenje vmesne potrošnje. KONČNA POTROŠNJA (P. 3, P. 4). Izdatki za končno potrošnjo (P. 3). Dejanska končna potrošnja (P. 4). Čas zajemanja in vrednotenje izdatkov za končno potrošnjo. Čas zajemanja in vrednotenje dejanske končne potrošnje. BRUTO INVESTICIJE (P. 5). Bruto investicije v osnovna sredstva (P. 51). Čas zajemanja in vrednotenje bruto investicij v osnovna sredstva. Spremembe zalog (P. 52). Čas zajemanja in vrednotenje sprememb zalog. Pridobitve manj odsvojitve vrednostnih predmetov (P. 53). UVOZ IN IZVOZ BLAGA IN STORITEV (P. 6 in P. 7). Uvoz in izvoz blaga (P. 61 in P. 71). Uvoz in izvoz storitev (P. 62 in P. 72). TRANSAKCIJE Z OBSTOJEČIM BLAGOM. POGLAVJE 4: RAZDELITVENE TRANSAKCIJE. SREDSTVA ZA ZAPOSLENE (D. 1). Plače (D. 11). Plače v denarju. Plače v naravi. Socialni prispevki delodajalcev (D. 12). Dejanski socialni prispevki delodajalcev (D. 121). Pripisani socialni prispevki delodajalcev (D. 122). 9 Stran 56 57 57 58 58 58 58 59 60 61 62 62 68 73 75 75 75 76 78 78 79 79 81 82 83 84 84 85 87 89 91 91 91 91 91 93 93 93 10 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Stran POGLAVJE 4: (nadaljevanje) DAVKI NA PROIZVODJO IN UVOZ (D. 2). Davki na proizvode (D. 21). Davki tipa davka na dodano vrednost (D. 211). Davki in dajatve na uvoz razen DDV (D. 212). Davki na proizvode razen DDV in uvoznih davkov (D. 214). Drugi davki na proizvodnjo (D. 29). Davki na proizvodnjo in uvoz, plačani institucijam Evropske unije. SUBVENCIJE (D. 3). Subvencije na proizvode (D. 31). Uvozne subvencije (D. 311). Druge subvencije na proizvode (D. 319). Druge subvencije na proizvodnjo (D. 39). DOHODEK OD LASTNINE (D. 4). Obresti (D. 41). Obresti na vloge, posojila ter terjatve in obveznosti. Obresti na vrednostne papirje. Obresti na menice in podobne kratkoročne instrumente. Obresti na obveznice in zadolžnice. Obrestne zamenjave in navadni terminski posli. Obresti na finančni najem. Druge obresti. Čas zajemanja. Razdeljeni dohodek družb (D. 42). Dividende (D. 421). Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb (D. 422). Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb (D. 43). Dohodek od lastnine, pripisan imetnikom zavarovalnih polic (D. 44). Najemnine (D. 45). Najemnine od zemljišč. Najemnine od podzemnih sredstev. TEKOČI DAVKI NA DOHODEK, PREMOŽENJE ITD. (D. 5). Davki na dohodek (D. 51). Drugi tekoči davki (D. 59). SOCIALNI PRISPEVKI IN PREJEMKI (D. 6). Socialni prispevki (D. 61). Dejanski socialni prispevki (D. 611). Pripisani socialni prispevki (D. 612). Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi (D. 62). Prejemki socialne varnosti v denarju (D. 621). Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi (D. 622). 94 95 95 95 96 96 97 98 98 99 99 99 101 101 101 101 101 101 102 102 102 103 103 103 104 105 105 106 106 106 106 107 107 108 110 110 111 112 112 113 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije POGLAVJE 4: (nadaljevanje) Socialni prejemki zaposlenih, financirani brez skladov (D. 623). Prejemki socialnega varstva v denarju (D. 624). Socialni transferji v naravi (D. 63). Socialni prejemki v naravi (D. 631). Prejemki socialne varnosti, povračila (D. 6311). Drugi prejemki socialne varnosti v naravi (D. 6312). Prejemki socialnega varstva v naravi (D. 6313). Transferji individualnega netržnega blaga ali storitev (D. 632). DRUGI TEKOČI TRANSFERJI (D. 7). Neto premije neživljenjskega zavarovanja (D. 71). Škodni zahtevki iz neživljenjskega zavarovanja (D. 72). Tekoči transferji v okviru države (D. 73). Tekoče mednarodno sodelovanje (D. 74). Raznovrstni tekoči transferji (D. 75). Tekoči transferji NPISG. Tekoči transferji med gospodinjstvi. Denarne kazni in penali. Loterije in igre na srečo. Plačila odškodnin. Na BNP temelječi četrti lastni vir. Drugo. POPRAVEK POKOJNINSKIH SKLADOV (D. 8) ZA SPREMEMBO NETO LASTNIŠKEGA KAPITALA GOSPODINJSTEV REZERVACIJAH. V KAPITALSKI TRANSFERJI (D. 9). Davki na kapital (D. 91). Investicijske podpore (D. 92). Drugi kapitalski transferji (D. 99). POGLAVJE 5: FINANČNE TRANSAKCIJE. KLASIFIKACIJA FINANČNIH TRANSAKCIJ. Denarno zlato in posebne pravice črpanja (PPČ) (F. 1). Denarno zlato (F. 11). Posebne pravice črpanja (PPČ) (F. 12). Gotovina in vloge (F. 2). Gotovina (F. 21). Prenosljive vloge (F. 22). Druge vloge (F. 29). Vrednostni papirji razen delnic (F. 3). Vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 33). Kratkoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 331). Dolgoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 332). IIzvedeni finančni instrumenti (F. 34). 11 Stran 113 113 113 113 114 114 114 114 115 115 116 116 117 118 118 118 118 119 119 119 119 120 121 121 122 123 125 127 129 129 130 130 130 131 131 132 132 133 133 134 12 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Stran POGLAVJE 5: (nadaljevanje) Posojila (F. 4). 135 Kratkoročna posojila (F. 41). Dolgoročna posojila (F. 42). 135 135 Delnice in drug lastniški kapital (F. 5). 137 Delnice in drug lastniški kapital razen delnic vzajemnih skladov (F. 51). 138 Delnice, ki kotirajo na borzi, razen delnic vzajemnih skladov (F. 511), ter delnice, ki ne kotirajo na borzi,. razen delnic vzajemnih skladov (F. 512) 138 Drug lastniški kapital (F. 513). 139 Delnice vzajemnih skladov (F. 52). 139 Zavarovalne tehnične rezervacije (F. 6). 139 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja ter v rezervacijah pokojninskih. skladov (F. 61) 140 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja (F. 611). 140 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov (F. 612). 141 Prenosne premije in škodne rezervacije (F. 62). 142 Druge terjatve in obveznosti (F. 7). 142 Komercialni krediti in predujmi (F. 71). Druge terjatve in obveznosti razen komercialnih kreditov in predujmov (F. 79). 143 143 Pojasnjevalna postavka: neposredne tuje naložbe (F. m). 144 RAČUNOVODSKA PRAVILA ZA FINANČNE TRANSAKCIJE. 144 Vrednotenje. 144 Čas zajemanja. 147 Izračun finančnih transakcij iz sprememb v bilancah stanja. 147 Priloga 5. 1 Povezave z merami denarja. 147 POGLAVJE 6: DRUGI TOKOVI. 149 POTROŠNJA STALNEGA KAPITALA. PRIDOBITVE MANJ ODSVOJITVE NEFINANČNIH NEPROIZVEDENIH SREDSTEV (K. 2). DRUGE SPREMEMBE SREDSTEV (K. 13 — K. 12). DRUGE SPREMEMBE OBSEGA (K. 3 — K. 10 in K. 12). EKONOMSKI NASTANEK NEPROIZVEDENIH SREDSTEV (K. 3). EKONOMSKI NASTANEK PROIZVEDENIH SREDSTEV. NARAVNA RAST NEGOJENIH BIOLOŠKIH VIROV (K. 5). EKONOMSKO IZGINOTJE NEPROIZVEDENIH SREDSTEV (K. 6). IZGUBE ZARADI KATASTROF (K. 7). ZASEGI BREZ NADOMESTILA (K. 8). DRUGE SPREMEMBE OBSEGA NEFINANČNIH SREDSTEV, D. N. DRUGE SPREMEMBE OBSEGA FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, D. N. 149 149 150 150 151 151 151 152 152 152 152 153 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije POGLAVJE 6: (nadaljevanje) SPREMEMBE V KLASIFIKACIJAH IN STRUKTURI (K. 12). Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi (K. 21. 1). Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti (K12. 2). NOMINALNI DOBIČKI/IZGUBE IZ LASTNINE. Nevtralni dobički/izgube iz lastnine (K. 11. 1). Realni dobički/izgube iz lastnine (K. 11. 2). Dobički iz lastnine po vrstah finančnih sredstev. Gotovina in vloge (AF. 2). Posojila (AF. 4) ter druge terjatve in obveznosti (AF. 7). Vrednostni papirji razen delnic (AF. 3). Delnice in drug lastniški kapital (AF. 5). Zavarovalne tehnične rezervacije (AF. 6). Finančna sredstva v tujih valutah. 13 Stran 154 154 154 155 156 156 157 157 157 157 158 158 158 POGLAVJE 7: BILANCE STANJA. 159 VRSTE SREDSTEV. Nefinančna proizvedena sredstva (AN. 1). Nefinančna neproizvedena sredstva (AN. 2). Finančna sredstva in obveznosti (AF. ). VREDNOTENJE VKNJIŽB V BILANCAH STANJA. Splošna načela vrednotenja. NEFINANČNA SREDSTVA (AN. ). Proizvedena sredstva (AN. 1). Osnovna sredstva (AN. 11). Opredmetena osnovna sredstva (AN. 111). Neopredmetena osnovna sredstva (AN. 112). Zaloge (AN. 12). Vrednostni predmeti (AN. 13). Neproizvedena sredstva (AN. 2). Opredmetena neproizvedena sredstva (AN. 21). Zemljišča (AN. 211). Podzemna sredstva (AN. 212). Druga naravna sredstva (AN. 213 in AN. 214). Neopredmetena neproizvedena sredstva (AN. 22). Finančna sredstva in obveznosti (AF. ). Denarno zlato in posebne pravice črpanja (AF. 1). Gotovina in vloge (AF. 2). Vrednostni papirji razen delnic (AF. 3). Posojila (AF. 4). Delnice in drug lastniški kapital (AF. 5). 160 160 160 161 163 163 164 164 164 164 164 164 165 165 165 165 165 165 165 166 166 166 166 167 167 14 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 POGLAVJE 7: (nadaljevanje) Zavarovalne tehnične rezervacije (AF. 6). Druge terjatve in obveznosti (AF. 7). Stran 167 168 Pojasnjevalni postavki. 168 Trajno potrošno blago (AN. m). Neposredne tuje naložbe (AF. m). 168 168 Finančne bilance stanja. 169 Priloga 7. 1: Opredelitev skupin sredstev. Priloga 7. 2: Preglednica vknjžb od začetne do končne bilance stanja. 170 178 POGLAVJE 8: ZAPOREDJE RAČUNOV IN IZRAVNALNE POSTAVKE. 181 ZAPOREDJE RAČUNOV. 184 Tekoči računi. 184 Račun proizvodnje (I). Računi razdelitve in porabe dohodka (II). 184 184 Računi primarne razdelitve dohodka (II. 1). 186 Račun ustvarjanja dohodka (II. 1. 1). Račun alokacije primarnega dohodka (II. 1. 2). 186 186 Račun podjetniškega dohodka (II. 1. 2. 1). 186 Račun alokacije drugega primarnega dohodka (II. 1. 2. 2). 192 Račun sekundarne razdelitve dohodka (II. 2). 192 Račun prerazdelitve dohodka v naravi (II. 3). 200 Račun porabe dohodka (II. 4). 200 Račun porabe razpoložljivega dohodka (II. 4. 1). Račun porabe prilagojenega razpoložljivega dohodka (II. 4. 2). 200 200 Računi akumulacije (III). 202 Račun kapitala (III. 1). 202 Račun sprememb neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev (III. 1. 1). 202 Račun pridobitev nefinančnih sredstev (III. 1. 2). 202 Finančni račun (III. 2). Račun drugih sprememb sredstev (III. 3). 202 202 Račun drugih sprememb obsega sredstev (III. 3. 1). 209 Račun revalorizacije (III. 3. 2). 209 Račun nevtralnih dobičkov in izgub iz lastnine (III. 3. 2. 1). Račun realnih dobičkov in izgub iz lastnine (III. 3. 2. 2). 209 209 Bilance stanja (IV). 218 Začetna bilanca stanja (IV. 1). Spremembe bilance stanja (IV. 2). Končna bilanca stanja (IV. 3). 218 218 218 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 15 Stran POGLAVJE 8: (nadaljevanje) RAČUNI TUJINE. 218 Tekoči računi. 223 Zunanji račun blaga in storitev (V. I). Zunanji račun primarnih dohodkov in tekočih transferjev (V. II). 223 223 Račun zunanje akumulacije (V. III). 223 Račun kapitala (V. III. 1). Finančni račun (V. III. 2). Račun drugih sprememb sredstev (V. III. 3). 223 223 223 Bilance stanja (V. IV). 224 RAČUN BLAGA IN STORITEV (0). INTEGRIRANI EKONOMSKI RAČUNI. AGREGATI. 232 233 243 Bruto domači proizvod v tržnih cenah (BDP). 243 Poslovni presežek celotnega gospodarstva. 243 Raznovrstni dohodek celotnega gospodarstva. 243 Podjetniški dohodek celotnega gospodarstva. 243 Nacionalni dohodek (v tržnih cenah). 243 Nacionalni razpoložljivi dohodek. 244 Varčevanje. 244 Saldo tekočih transakcij s tujino. 244 Neto posojanje (+) ali izposojanje (–) celotnega gospodarstva. 244 Neto vrednost celotnega gospodarstva. 244 MATRIČNI PRIKAZ. 244 Matrični prikaz računov ESR. 245 Lastnosti matrik računov. 248 Prilagoditev matrike manjšega formata posameznim vrstam analiz. 249 POGLAVJE 9: INPUT-OUTPUT OKVIR. 264 TABELE PONUDBE IN PORABE. TABELE, KI POVEZUJEJO TABELE PONUDBE IN PORABE S SEKTORSKIMI RAČUNI. SIMETRIČNE INPUT-OUTPUT TABELE. 268 282 282 POGLAVJE 10: MERE CEN IN OBSEGA. 287 PODROČJE UPORABE INDEKSOV CEN IN OBSEGA V SISTEMU RAČUNOV. 288 Integrirani sistem indeksov cen in obsega. 288 Indeksi cen in obsega za druge agregate. 289 SPLOŠNA NAČELA MERJENJA INDEKSOV CEN IN OBSEGA. 290 Opredelitev cen in obsegov tržnih proizvodov. 290 Razlike v kakovosti in razlike v ceni. 290 16 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Stran POGLAVJE 10: (nadaljevanje) Načela za netržne storitve. 291 Načela za dodano vrednost in BDP. 292 TEŽAVE PRI UPORABI NAČEL. 292 Splošna uporaba. 293 Uporaba pri posameznih tokovih. 293 Tokovi blaga in tržnih storitev. 293 Tokovi netržnih storitev. 294 Davki in subvencije na proizvode in uvoz. 295 Potrošnja stalnega kapitala. 296 Sredstva za zaposlene. 296 Stanje proizvedenih osnovnih sredstev in zaloge. 296 Mere realnega dohodka za celotno gospodarstvo. 297 IZBIRA OBRAZCA INDEKSNEGA ŠTEVILA IN BAZNEGA LETA. 298 MEDPROSTORSKI INDEKSI CEN IN OBSEGA. 298 POGLAVJE 11: PREBIVALSTVO IN INPUTI DELA. 300 CELOTNO PREBIVALSTVO. 300 EKONOMSKO AKTIVNO PREBIVALSTVO. 301 ZAPOSLENOST. 302 Zaposleni. 302 Samozaposlene osebe. 303 Zaposlenost in rezidenčnost. 303 BREZPOSELNOST. 304 DELOVNA MESTA. 305 Delovna mesta in rezidenčnost. 305 SKUPAJ OPRAVLJENE URE. 305 EKVIVALENT POLNEGA DELOVNEGA ČASA. 306 INPUTI DELA ZAPOSLENIH V STALNEM NADOMESTILU. 307 POGLAVJE 12: ČETRTLETNI EKONOMSKI RAČUNI. 308 POGLAVJE 13: REGIONALNI RAČUNI. 310 REGIONALNO OZEMLJE. ENOTE IN REZIDENČNOST. METODE REGIONALIZACIJE. AGREGATI PO DEJAVNOSTIH. RAČUNI GOSPODINJSTEV. 310 310 311 312 314 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije PRILOGE I. POSREDNO MERJENE STORITVE FINANČNEGA POSREDNIŠTVA (PMSFP). Spremembe v poglavjih ESR, če se PMSFP razporedijo. II. LEASING IN NAKUP TRAJNEGA BLAGA NA OBROKE. Opredelitve. Leasing. Operativni leasing. Finančni leasing. Nakup na obroke. Obravnava v računih. Operativni leasing. Finančni leasing. Nakup na obroke. III. ZAVAROVANJE. Uvod. Opredelitve. Socialno zavarovanje. Sheme socialne varnosti države. Zasebne sheme socialnega zavarovanja s skladi. Sheme socialnega zavarovanja brez skladov, ki jih upravljajo delodajalci. Druga zavarovanja. Druga življenjska zavarovanje. Druga neživljenjska zavarovanja. Pozavarovanje. Izvajalci pomožnih zavarovalnih dejavnosti. Obravnava v računih. Socialno zavarovanje. Sheme socialne varnosti države. Zasebne sheme socialnega zavarovanja s skladi. Sheme socialnega zavarovanja brez skladov, ki jih upravljajo delodajalci. Druga zavarovanja. Druga življenjska zavarovanja. Druga neživljenjska zavarovanja. Pozavarovanje. Izvajalci pomožnih zavarovalnih dejavnosti. Primeri knjiženja. IV. KLASIFIKACIJE IN RAČUNI. Klasifikacije. Klasifikacija institucionalnih sektorjev (S). 17 Stran 315 315 321 321 321 321 321 322 322 322 322 323 325 325 325 325 325 326 326 326 326 326 327 327 327 327 327 328 329 330 331 331 333 333 334 339 339 339 18 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Stran Klasifikacija transakcij in drugih tokov. 340 Klasifikacija izravnalnih postavk (B). 343 Klasifikacija sredstev (A). 344 Prerazvrstitve in šifriranje dejavnosti (A), proizvodov (P) in investiij (investicije v osnovna sredstva) (Pi). 346 Klasifikacija individualne potrošnje po namenu (COICOP). 354 Klasifikacija funkcij države (COFOG). 355 Računi. 357 Tabele 2. 1 2. 2 2. 3 3. 1 3. 2 3. 3 3. 4 3. 5 5. 1 8. 1 8. 2 8. 3 8. 4 8. 5 8. 6 8. 7 8. 8 8. 9 Sektorji in podsektorji. Vrste proizvajalcev, glavne dejavnosti in funkcije po sektorjih. Sektorska klasifikacija proizvodnih enot po glavnih standardnih pravnih oblikah lastništva. Razmejevanje med tržnimi proizvajalci, proizvajalci za lastno končno porabo in drugimi netržnimi proizvajalci pri institucionalnih enotah. Institucionalne enote, lokalne EED in proizvodnja ter razmejevanje med tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim. Razlikovanje tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim pri lokalnih EED in njihovi proizvodnji. Obravnava transporta izvoženega blaga. Obravnava transporta uvoženega blaga. 40 42 55 64 67 68 88 89 Klasifikacija finančnih transakcij. 128 Pregledni prikaz računov, izravnalnih postavk in temeljnih agregatov. Račun I: Račun proizvodnje. Račun II. 1. 1: Račun ustvarjanja dohodka. Račun II. 1. 2: Račun alokacije primarnega dohodka. Račun II. 1. 2. 1: Račun podjetniškega dohodka in račun: II. 1. 2. 2 Račun alokacije drugega primarnega dohodka. Račun II. 2: Račun sekundarne razdelitve dohodka. Račun II. 3: Račun prerazdelitve dohodka v naravi. Račun II. 4. 1: Račun porabe razpoložljivega dohodka. Račun II. 4. 2: Račun porabe prilagojenega razpoložljivega dohodka. 8. 10 Račun III. 1. 1: Račun sprememb neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev. 8. 11 Račun III. 1. 2: Račun pridobitev nefinančnih sredstev. 8. 12 Račun III. 2: Finančni račun. 8. 13 Račun III. 3. 1: Račun drugih sprememb obsega sredstev. 8. 14 Račun III. 3. 2: Račun revalorizacije. 8. 15 Račun IV: Bilance stanja. 8. 16 Zaporedje vseh računov za tujino (račun zunanjih transakcij). 8. 17 Račun 0: Račun blaga in storitev. 8. 18 Integrirani ekonomski računi. 8. 19 Matrični prikaz zaporedja vseh računov in izravnalnih postavk za celotno gospodarstvo. 8. 20 Shematični prikaz matrike družbenih računov. 8. 21 Primer bolj podrobne matrike družbenih računov. 8. 22 Primer bolj podrobne podmatrike: neto dodana vrednost (osnovne cene). 182 185 187 189 193 196 199 201 203 204 205 207 210 214 219 224 232 234 250 257 260 262 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 9. 1 9. 2 9. 3 9. 4 9. 5 9. 6 9. 7 9. 8 9. 9 9. 10 9. 11 9. 12 9. 13 A. I. 1 A. I. 2 A. III. 1 A. III. 2 A. III. 3 A. III. 4 A. III. 5 A. IV. 1 A. IV. 2 A. IV. 3 A. IV. 4 A. IV. 5 A. IV. 6 A. IV. 7 Poenostavljena tabela ponudbe. Poenostavljena tabela porabe. Poenostavljena združena tabela ponudbe in porabe. Poenostavljena simetrična input-output tabela (proizvod po proizvodu). Tabela ponudbe v osnovnih cenah, skupaj s pretvorbo v kupčeve cene. Tabela porabe v kupčevih cenah. Poenostavljena tabela trgovskih in transportnih marž. Poenostavljena tabela davkov minus subvencij na proizvode. Tabela porabe uvoza. Tabela porabe domače proizvodnje v osnovnih cenah. Tabela, ki povezuje tabele ponudbe in porabe s sektorskimi računi. Simetrična input-output tabela v osnovnih cenah (proizvod po proizvodu). Simetrična input-output tabela za domačo proizvodnjo (proizvod po proizvodu). Učinki alokacije PMSFP po institucionalnih sektorjih, skupaj s spremembami za netržne proizvajalce. Učinki alokacije PMSFP izključno nominalnemu sektorju. Sheme socialne varnosti, ki jih organizira država. Zasebne sheme socialnega zavarovanja s skladi. Sheme brez skladov, ki jih upravljajo delodajalci. Druga življenjska zavarovanja. Druga neživljenjska zavarovanja. Račun 0: Račun blaga in storitev. Zaporedje vseh računov za celotno gospodarstvo. Zaporedje vseh računov za nefinačne družbe. Zaporedje vseh računov za finančne družbe. Zaporedje vseh računov za državo. Zaporedje vseh računov za gospodinjstva. Zaporedje vseh računov za neprofitne izvajalce storitev za gospodinjstva. 19 Stran 264 264 265 266 269 270 274 275 279 280 282 284 286 318 319 334 335 336 337 338 357 357 371 380 390 401 412 20 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 POGLAVJE 1 SPLOŠNE ZNAČILNOSTI 1. 01. Evropski sistem nacionalnih in regionalnih računov (ESR 1995 ali enostavno ESR) je mednarodno primerljiv računovodski okvir za sistema- tično in podrobno opisovanje celotnega gospodarstva (regij, držav ali skupine držav), njegovih sestavnih delov in odnosov z drugimi gospodar- stvi. ESR 1995 nadomešča Evropski sistem integriranih ekonomskih računov, objavljen leta 1970 (ESR 1970; druga, nekoliko spremenjena izdaja je bila objavljena leta 1978). ESR 1995 je popolnoma usklajen z revidiranimi priporočili nacionalnega računovodstva, ki veljajo po vsem svetu, s Sistemom nacionalnih računov (SNR 1993 ali enostavno SNR; priporočila so bila izdelana pod skupno odgovornostjo Združenih narodov, MDS, Komisije Evropskih skupnosti, OECD in Svetovne banke). Seveda je ESR osredotočen na razmere in potrebe po podatkih v Evropski uniji. Podobno kakor SNR je ESR usklajen s koncepti in klasifikacijami, ki se uporabljajo v mnogih drugih socialnih in ekonomskih statistikah. Značilni primeri so statistike zaposlenosti, predelovalnih dejavnosti in zunanje trgovine. ESR je zato lahko osrednji referenčni okvir za socialne in ekonomske statistike Evropske unije in njenih držav članic. 1. 02. Okvir ESR sestavljata dve glavni skupini tabel: (a) sektorski računi (1); (b) input-output okvir (2) in računi po dejavnostih (3). Sektorski računi zagotavljajo sistematični opis posameznih stopenj ekonomskega procesa po institucionalnih sektorjih: proizvodnje, ustvarjanja dohodka, razdelitve dohodka, prerazdelitve dohodka, porabe dohodka ter finančne in nefinančne akumulacije. Sektorski računi zajemajo tudi bilance stanja za prikaz stanja sredstev, obveznosti in neto vrednosti ob začetku in koncu obračunskega obdobja. Input-output okvir in računi po dejavnostih podrobneje opisujejo proizvodni proces (stroškovno strukturo, ustvarjeni dohodek in zaposlenost) ter tokove blaga in storitev (proizvodnjo, uvoz, izvoz, končno potrošnjo, vmesno potrošnjo in investicije po skupinah proizvodov). ESR vsebuje koncepta prebivalstvo in zaposlenost (4). Ta koncepta sta pomembna za sektorske račune, pa tudi za input-output okvir. ESR ni omejen samo na letno nacionalno računovodstvo, ampak velja tudi za četrtletne (5) in regionalne račune (6). UPORABA ESR Okvir za analizo in politiko 1. 03. ESR omogoča analizo in ovrednotenje: (a) strukture celotnega gospodarstva. Značilni primeri so: 1. dodana vrednost in zaposlenost po dejavnostih; 2. dodana vrednost in zaposlenost po regijah; (1) Glej poglavje 8: „Zaporedje računov in izravnalne postavke“. (2) Glej poglavje 9: „Input-output okvir“. (3) Glej poglavje 8: „Zaporedje računov in izravnalne postavke“. (4) Glej poglavje 11: „Prebivalstvo in inputi dela“. (5) Glej poglavje 12: „Četrtletni ekonomski računi“. (6) Glej poglavje 13: „Regionalni računi“. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 21 3. razdelitev dohodka po sektorjih; 4. uvoz in izvoz po skupinah proizvodov; 5. izdatki za končno potrošnjo po skupinah proizvodov; 6. investicije v osnovna sredstva in stanje osnovnih sredstev po dejavnostih; 7. struktura stanj in tokov finančnih sredstev po vrstah sredstev in po sektorjih. (b) posebnih delov ali vidikov celotnega gospodarstva. Značilni primeri so: 1. bančništvo in finance v nacionalnem gospodarstvu; 2. vloga države; 3. gospodarstvo posamezne regije (v primerjavi s celotnim nacionalnim gospodarstvom). (c) razvoja celotnega gospodarstva v času. Značilni primeri so: 1. analiza stopenj rasti BDP; 2. analiza inflacije; 3. analiza sezonskega gibanja izdatkov gospodinjstev na osnovi četrtletnih računov; 4. analiza spreminjanja pomena posameznih vrst finančnih inštrumentov v času, npr. naraščajoči pomen opcij; 5. primerjava strukture nacionalnega gospodarstva po dejavnostih v daljšem obdobju, npr. v obdobju 30 let. (d) celotnega gospodarstva v primerjavi z drugimi celotnimi gospodarstvi. Značilni primeri so: 1. primerjava vloge države v državah članicah Evropske unije; 2. analiza medsebojnih odvisnosti gospodarstev Evropske unije; 3. analiza sestave in usmerjenosti izvoza Evropske unije; 4. primerjava stopenj rasti BDP ali razpoložljivega dohodka na prebivalca med Evropsko unijo, ZDA in Japonsko. 1. 04. Za Evropsko unijo in njene države članice so značilnosti iz tega okvira glavna podlaga pri oblikovanju in nadziranju njihovih socialnih in eko- nomskih politik. Nadalje, je ESR zelo pomemben tudi za nekatere posebne naloge: (a) za spremljanje in vodenje evropske monetarne politike: konvergenčna merila za Evropsko monetarno unijo so opredeljena na podlagi pod- atkov nacionalnih računov (javnofinančni primanjkljaj, javni dolg in BDP); (b) za podeljevanje denarnih pomoči regijam Evropske unije: izdatki za strukturne sklade Evropske unije delno temeljijo na regionaliziranih podatkih nacionalnih računov; (c) za določitev lastnih virov Evropske unije, ki so odvisni od podatkov nacionalnih računov na tri načine: 1. vsi viri Evropske unije so določeni v odstotku bruto nacionalnih proizvodov (BNP) držav članic; 2. tretji lastni vir Evropske unije je lastni vir iz DDV. Prispevki držav članic vanj so v veliki meri določeni s podatki nacionalnih računov, ker se ti uporabljajo za izračun povprečne stopnje DDV; 3. relativne velikosti prispevkov držav članic za četrti lastni vir Evropske unije temeljijo na njihovih bruto nacionalnih proizvodih. Osem značilnosti konceptov ESR 1. 05. Za zagotavljanje ravnovesja med potrebami po podatkih in možnostmi njihovega zagotavljanja imajo koncepti ESR osem pomembnih značil- nosti. Te so: (a) mednarodna primerljivost; (b) usklajenost s koncepti drugih socialnih in ekonomskih statistik; (c) konsistentnost; 22 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (d) praktična uporabnost; (e) različnost od večine upravnih konceptov; (f) kakovostna zgradba in stalnost za daljše obdobje; (g) poudarek na opisovanju gospodarskega dogajanja v denarnih in lahko opazljivih izrazih; (h) prilagodljivost in večnamenska uporabnost. 1. 06. Koncepti so mednarodno primerljivi, ker: (a) je za države članice Evropske unije ESR standard za predložitev podatkov nacionalnih računov vsem mednarodnim organizacijam. Le v nacionalnih publikacijah dosledno upoštevanje standardov ESR ni obvezno; (b) so koncepti ESR popolnoma konsistentni s priporočili nacionalnega računovodstva, ki veljajo po vsem svetu, tj. s SNR. Mednarodna primerljivost konceptov je ključna za primerjave statistik med različnimi državami. 1. 07. Koncepti so usklajeni s koncepti drugih socialnih in ekonomskih statistik, ker: (a) ESR uporablja mnogo konceptov in klasifikacij (npr. NACE Rev. 1), ki se uporabljajo tudi v drugih socialnih in ekonomskih statistikah držav članic Evropske unije, npr. v statistikah predelovalnih dejavnosti, zunanje trgovine in zaposlenosti; konceptualne razlike med njimi so zmanjšane na minimum. Koncepti in klasifikacije Evropske unije so prav tako usklajeni s koncepti in klasifikacijami Združenih naro- dov; (b) podobno kakor pri SNR so koncepti ESR usklajeni tudi s koncepti najpomembnejših mednarodnih navodil za druge ekonomske statistike, zlasti s Priročnikom za plačilno bilanco (PPB) in Statistiko državnih financ (SDF) Mednarodnega denarnega sklada, Statistiko dohodkov OECD ter priporočili MOD o konceptih zaposlenosti, opravljenih urah in stroških dela. Usklajenost z drugimi socialnimi in ekonomskimi statistikami veliko pripomore k povezljivosti in primerljivosti podatkov. Posledica je izdelava boljših ocen nacionalnih računov. Nadalje, informacije, ki jih te posebne statistike vsebujejo, se lahko bolje povezujejo s splošnimi statistikami o nacionalnem gospodarstvu, tj. s podatki nacionalnih računov, npr. z BNP ali dodano vrednostjo po dejavnostih in sektorjih. 1. 08. Identitete v računovodskem okviru zagotavljajo konsistentnost konceptov, ki se uporabljajo za opis posameznih delov ekonomskega procesa (proizvodnje, delitve dohodka, porabe dohodka, akumulacije). Notranja konsistentnost omogoča medsebojno primerjavo statistik posameznih delov računovodskega okvira. To na primer omogoča izračun naslednjih razmerij: (a) produktivnost, kot je dodana vrednost na opravljeno uro (podatek zahteva konsistentnost med konceptoma dodane vrednosti in opravlje- nih ur); (b) nacionalni razpoložljivi dohodek na prebivalca (razmerje zahteva konsistentnost med konceptoma nacionalnega razpoložljivega dohodka in prebivalstva); (c) investicije v odstotku od stanja osnovnih sredstev (razmerje zahteva konsistentnost med opredelitvami teh tokov in stanj); (d) javnofinančni primanjkljaj in javni dolg v odstotku od bruto domačega proizvoda (podatka zahtevata konsistentnost med koncepti javnofi- nančnega primanjkljaja, javnega dolga in bruto domačega proizvoda). Notranja konsistentnost konceptov tudi omogoča, da se nekatere ocene izračunajo kot razlike, npr. varčevanje se lahko oceni kot razlika med razpoložljivim dohodkom in izdatki za končno potrošnjo (7). 1. 09. Da bi dosegli njihovo ustrezno merljivost, so koncepti ESR zasnovani kot uporabni koncepti. Uporabnost je razvidna na več načinov: (a) nekatere dejavnosti ali postavke so prikazane le, če so dovolj pomembne. To se nanaša na primer na proizvodnjo blaga za lastne potrebe gospodinjstev: tkalstvo in lončarstvo v proizvodnji nista zajeta zaradi domneve, da sta za države Evropske unije nepomembna. Drug zna- (7) Glej poglavje 8: „Zaporedje računov in izravnalne postavke“. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 23 čilen primer so majhna poceni orodja in naprave, ki so v investicijah v osnovna sredstva zajeti le, če kupčevi izdatki zanje presegajo 500 ECU (v cenah iz leta 1995) za kos (ali kadar so kupljeni v velikih količinah, v znesku celotnega nakupa); dokler tovrstni izdatki ne presež- ejo tega praga, se obravnavajo kot vmesna potrošnja; (b) nekaterim konceptom so priložena jasna navodila za ocenjevanje. Na primer za ocenjevanje potrošnje kapitala se priporoča linearna amor- tizacija, za ocenjevanje stanja osnovnih sredstev pa metoda stalne inventarizacije. Drug značilen primer je vrednotenje proizvodnje za lastne potrebe, ki naj bi bilo načeloma v osnovnih cenah, če pa to ni mogoče, se osnovne cene lahko približno ocenijo kot vsota različnih pripadajočih stroškov; (c) sprejeti so bili nekateri poenostavljeni dogovori. Na primer vse kolektivne storitve, ki jih zagotavlja država, so po dogovoru izdatki za končno potrošnjo; (d) koncepti so usklajeni s koncepti tistih socialnih in ekonomskih statistik, ki so vhodni podatki za sestavljanje nacionalnih računov. 1. 10. Kljub temu pa koncepti niso vselej enostavno uporabljivi, ker se običajno v več lastnostih razlikujejo od konceptov upravnih virov podatkov. Značilni primeri so poslovni izkazi, podatki o različnih vrstah davkov (DDV, dohodnina, uvozne dajatve itd. ), podatki socialne varnosti ter podatki nadzornih odborov bank in zavarovalnic. Ti upravni podatki so pogosto vhodni podatki za sestavljanje nacionalnih računov. Zato jih bo na splošno treba prilagoditi tako, da bodo usklajeni z ESR. Koncepti ESR se običajno razlikujejo od konceptov upravnih virov, ker: (a) se upravni koncepti med državami razlikujejo. Posledično mednarodne primerljivosti skozi upravne koncepte ni mogoče doseči; (b) upravni koncepti se v času spreminjajo. Posledično časovne primerljivosti skozi upravne koncepte ni mogoče doseči; (c) koncepti, na katerih temeljijo upravni viri podatkov, običajno med seboj niso konsistentni, povezovanje in primerjava podatkov, ki sta ključnega pomena za sestavljanje podatkov nacionalnih računov, pa sta mogoča le s konsistentno celoto konceptov; (d) upravni koncepti na splošno niso najbolj uporabni za ekonomsko analizo in vrednotenje ekonomske politike. Kljub temu pa upravni viri podatkov včasih ustrezajo potrebam nacionalnih računov in drugih statistik, ker: (a) se koncepti in klasifikacije, ki so bili sprva namenjeni statističnim potrebam, lahko uporabljajo tudi za upravne namene, npr. klasifikacija državnih izdatkov po vrstah; (b) lahko upravni viri podatkov izrecno upoštevajo (posebne) statistične potrebe po podatkih; to velja na primer za sistem Intrastat, ki zago- tavlja informacije o pretoku blaga med državami članicami Evropske unije. 1. 11. Temeljni koncepti ESR so kakovostno zgrajeni in stalni za daljše obdobje, ker: (a) so bili odobreni kot mednarodni standard za naslednja desetletja; (b) je bila v zaporedoma objavljenih mednarodnih navodilih nacionalnega računovodstva večina temeljnih konceptov le malo spremenjena. Konceptualna kontinuiteta zmanjšuje potrebo po preračunavanju časovnih serij ter po uvajanju in prevzemanju novih konceptov. Še več, zma- njšuje občutljivost konceptov na nacionalne in mednarodne politične pritiske, zaradi česar podatki nacionalnih računov že desetletja služijo kot objektivna baza podatkov za ekonomsko politiko in analizo. 1. 12. Koncepti ESR so osredotočeni na opisovanje ekonomskega procesa v denarnih in lahko opazljivih izrazih. Stanja in tokovi, ki jih ni možno brez težav meriti v denarnih izrazih ali nimajo nedvoumne denarne protipostavke, se v večini primerov ne upoštevajo. To načelo se zaradi zahtev po konsistentnosti in potrebah po podatkih ne upošteva dosledno. Na primer konsistentnost zahteva, da je vrednost kolektivnih storitev, ki jih proizvede država, zajeta kot proizvodnja, ker so sredstva za zaposlene ter nakupi vseh vrst blaga in storitev s strani 24 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 države brez težav merljivi v denarnih izrazih. Še več, opisovanje kolektivnih storitev države v primerjavi s preostalim nacionalnim gospodar- stvom za potrebe ekonomske analize in politike prav tako povečuje uporabnost nacionalnih računov kot celote. 1. 13. Področje uporabe konceptov ESR je mogoče ponazoriti z upoštevanjem nekaj pomembnih mejnih primerov. V meje proizvodnje ESR (glej odstavke od 3. 07. do 3. 09. ) spadajo: (a) proizvodnja individualnih in kolektivnih storitev države; (b) proizvodnja stanovanjskih storitev za lastne potrebe gospodinjstev, ki bivajo v lastnih stanovanjih; (c) proizvodnja blaga za lastno končno potrošnjo, npr. kmetijskih proizvodov; (d) gradnja za lastne potrebe, vključno z gradnjo za lastne potrebe gospodinjstev; (e) proizvodnja storitev plačanega gospodinjskega osebja; (f) gojenje rib v ribogojnicah; (g) zakonsko prepovedana proizvodnja, npr. prostitucija in proizvodnja drog; (h) proizvodnja, kjer prihodki niso v celoti prijavljeni davčnim organom, npr. skrivna proizvodnja tekstila. V meje proizvodnje ne spadajo: (a) gospodinjske in osebne storitve, ki so proizvedene in potrošene znotraj istega gospodinjstva, npr. čiščenje, priprava hrane, nega bolnih in starejših; (b) prostovoljne storitve, katerih rezultat ni blago, npr. hišniške storitve in čiščenje brez plačila; (c) naravno razmnoževanje rib v odprtih morjih. Na splošno ESR zajema vso proizvodnjo, ki izhaja iz dejavnosti proizvodnje znotraj meja proizvodnje. Posebni izjemi od tega pravila sta: (a) proizvodnja pomožnih dejavnosti ni zajeta; vsi inputi, ki jih te dejavnosti potrošijo (material, delo, potrošnja stalnega kapitala itd. ), so zajeti kot inputi v glavno ali stransko dejavnost, ki jo pomožna dejavnost podpira; (b) proizvodnja, proizvedena za vmesno potrošnjo v isti lokalni enoti enovrstne dejavnosti (EED, glej odstavek 1. 29. ), ni zajeta; kot proizvod- nja pa je zajeta vsa proizvodnja, ki je proizvedena za druge lokalne enote enovrstne dejavnosti, ki pripadajo isti institucionalni enoti. Iz računovodske logike ESR izhaja, da so v primerih, ko so dejavnosti upoštevane kot proizvodnja in je rezultat njihove proizvodnje zajet, zajeti tudi sočasni dohodki, zaposlenost, končna potrošnja ipd. Na primer ker je proizvodnja stanovanjskih storitev za lastne potrebe zajeta kot proizvodnja, so zajeti tudi dohodek in izdatki za končno potrošnjo, ki jih proizvodnja za lastne potrebe ustvarja za ta gospodinjstva. Nasprotno velja, kadar dejavnosti niso zajete kot proizvodnja: gospodinjske storitve, proizvedene in potrošene znotraj istega gospodinjstva ne ustvarjajo dohodka in izdatkov za končno potrošnjo, zato v skladu s koncepti ESR tukaj zaposlenosti ni. ESR vsebuje tudi številne posebne dogovore, npr. : (a) vrednotenje proizvodnje države; (b) vrednotenje proizvodnje zavarovalnih storitev in posredno merjenih storitev finančnega posredništva; (c) uvrščanje vseh kolektivnih storitev, ki jih je proizvedla država, v izdatke za končno potrošnjo in nobenih v vmesno potrošnjo; (d) prikazovanje porabe posredno merjenih storitev finančnega posredništva kot vmesne potrošnje nominalnega sektorja ali nominalne dejav- nosti. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 25 1. 14. Koncepti ESR so večnamenski; za večino uporab so sicer sprejemljivi, v nekaterih primerih pa morajo biti dopolnjeni (glej odstavek 1. 18. ). 1. 15. Podrobnosti v konceptualnem okviru ESR ponujajo možnosti za prožno uporabo: nekateri koncepti v ESR niso izrecno navedeni, vendar jih je mogoče brez težav izpeljati. Na primer dodana vrednost v stroških faktorjev se lahko izračuna z odštevanjem neto drugih davkov na proizvod- njo od dodane vrednosti v osnovnih cenah. Drug primer je ustvarjanje novih sektorjev s preurejanjem podsektorjev, ki so opredeljeni v ESR. 1. 16. Prožno uporabo omogoča tudi uvajanje dodatnih meril, ki niso v nasprotju z logiko sistema. Ta merila so lahko na primer stopnje zaposlenosti po proizvodnih enotah ali velikost dohodkov gospodinjstev. Za zaposlenost je mogoče uvesti dodatno razčlenjevanje po stopnji izobrazbe, sta- rosti in spolu. 1. 17. To prožno uporabo je mogoče vgraditi v matriko družbenih računov (MDR). MDR je matrični prikaz, ki osvetljuje povezave med tabelami ponudbe in porabe ter sektorskimi računi (glej odstavke od 8. 133. do 8. 155. ). MDR navadno zagotavlja dodatne informacije o ravni in struk- turi (ne)zaposlenosti, in sicer preko razčlenitve sredstev za zaposlene po vrstah zaposlenih oseb. Ta razčlenitev velja za porabo dela po dejav- nostih, kakor prikazuje tabela porabe, pa tudi za ponudbo dela po socialno-ekonomskih skupinah, kakor prikazuje račun alokacije primarnega dohodka za podsektorje sektorja gospodinjstev. Na ta način so viri in poraba različnih kategorij dela sistematično prikazani. 1. 18. Za pridobitev nekaterih posebnih podatkov je treba izdelati satelitske račune. Značilni primeri so potrebe po podatkih za: (a) analizo vloge turizma v nacionalnem gospodarstvu; (b) analizo stroškov in financiranja zdravstvene oskrbe; (c) analizo pomena raziskovanja in razvoja ter človeškega kapitala za nacionalno gospodarstvo; (d) analizo dohodkov in izdatkov gospodinjstev na osnovi mikro konceptov dohodka in izdatkov; (e) analizo povezanosti okolja in gospodarstva; (f) analizo proizvodnje znotraj gospodinjstev; (g) analizo sprememb blaginje; (h) analizo razlik med podatki nacionalnih računov in podatki v poslovnih izkazih ter njihov vpliv na trg vrednostnih papirjev in devizni trg; (i) ocenjevanje davčnih prihodkov. 1. 19. Satelitski računi lahko zadovoljujejo takšne zahteve po podatkih s: (a) podrobnejšim prikazovanjem, kjer je to potrebno, in izpuščanjem nepotrebnih podrobnosti; (b) povečevanjem področja uporabe računovodskega okvira z dodajanjem nedenarnih informacij, npr. o onesnaženosti in okoljskih sredstvih; (c) spreminjanjem nekaterih temeljnih konceptov, npr. z razširitvijo koncepta investicij z zneskom izdatkov za raziskovanje in razvoj ali z izdatki za izobraževanje. 1. 20. Pomembna značilnost satelitskih računov je, da načeloma ohranjajo vse osnovne koncepte in klasifikacije standardnega okvira. Spremembe osnovnih konceptov uvedejo le, kadar jih posebni nameni satelitskih računov izrecno zahtevajo. V teh primerih morajo satelitski računi vsebo- vati tudi tabelo, ki prikazuje povezavo med glavnimi agregati v satelitskih računih in tistimi v standardnem okviru. S tem je ohranjena refe- renčna vloga standardnega okvira, hkrati pa je zadoščeno bolj specifičnim potrebam. 1. 21. Standardni okvir v glavnem ne obravnava stanj in tokov, ki jih ni mogoče brez težav opazovati v denarnih izrazih (ali nimajo nedvoumne denarne protipostavke). Za analizo tovrstnih stanj in tokov zaradi njihove narave navadno povsem zadostuje statistična obdelava v nedenarnih izrazih, npr. : 26 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (a) proizvodnjo znotraj gospodinjstev je najlažje opisati v urah, namenjenim alternativnim porabam; (b) izobraževanje je možno opisati z vrstami izobrazbe, s številom učencev, povprečnim številom let do diplome itd. ; (c) učinki onesnaževanja so najbolj razvidno prikazani s spremembami števila še živečih vrst, zdravjem dreves v gozdovih, nakopičenostjo odpadkov, koncentracijo ogljikovega oksida, jakostjo radioaktivnega sevanja itd. Satelitski računi omogočajo povezavo statistik v nedenarnih enotah s standardnim okvirom nacionalnih računov. Tovrstna povezava je mogoča z uporabo klasifikacij standardnega okvira, kolikor je možno, tudi za nedenarne statistike, npr. klasifikacija po vrstah gospodinjstev ali klasifi- kacija po dejavnostih. Na ta način je zgrajen konsistenten razširjen okvir, ki lahko služi kot podatkovna baza za analize in ovrednotenje vseh vrst povezanosti med spremenljivkami standardnega okvira in spremenljivkami razširjenega dela. 1. 22. Standardni okvir in njegovi temeljni agregati ne opisujejo sprememb blaginje. Za ta namen se lahko izdelajo razširjeni računi, ki vsebujejo tudi pripisane denarne vrednosti npr. : (a) gospodinjskih in osebnih storitev, proizvedenih in potrošenih znotraj istega gospodinjstva, (b) sprememb v prostem času, (c) prednosti in slabosti urbanega življenja, (d) neenakost razdelitve dohodka med ljudmi. Razširjeni računi lahko tudi prerazvrstijo končne izdatke za obžalovanja vredne potrebe (npr. za obrambo) v vmesno potrošnjo, s čimer ti izdatki ne prispevajo k blaginji. Podobno se v vmesno potrošnjo, tj. kot zmanjšanje (absolutne) blaginje, lahko uvrsti škoda, ki jo povzročijo poplave in druge naravne nesreče. Na ta način je možno oblikovati grobe in zelo nepopolne kazalce sprememb blaginje. Ker pa ima blaginja mnogo razsežnosti, med katerimi je večino težko ovrednotiti v denarju, je boljši način njenega merjenja razsežnosti prilagojena uporaba posebnih kazalcev in enot merjenja. Takšni kazalci so lahko na primer umrljivost dojenčkov, pričakovana življenjska doba, pismenost odraslih in nacionalni dohodek na prebivalca. Te kazalce je mogoče vključiti v satelitski račun. 1. 23. Za dosego konsistentnega, mednarodno primerljivega okvira, se upravni koncepti v ESR ne uporabljajo. Vendar pa so lahko podatki, pridob- ljeni na osnovi upravnih konceptov, zelo uporabni za vse vrste nacionalnih potreb. Na primer za ocenjevanje davčnih prihodkov je potrebna statistika obdavčljivih dohodkov. Te statistike je mogoče zagotoviti z nekaterimi spremembami statistike nacionalnih računov. Podoben pristop je mogoč pri nekaterih konceptih, ki se uporabljajo pri nacionalni ekonomski politiki, npr. : (a) koncept inflacije, ki se uporablja za povečevanje pokojnin, podpor brezposelnim ali sredstev za zaposlene državnih uradnikov; (b) koncepti davkov, socialnih prispevkov, države in kolektivnega sektorja, ki se uporabljajo v razpravah o optimalni velikosti kolektivnega sektorja; (c) koncept „strateških“ sektorjev/dejavnosti, ki se uporablja v nacionalni ekonomski politiki ali ekonomski politiki EU; (d) koncept „poslovnih investicij“, ki se uporablja v nacionalni ekonomski politiki. Satelitski računi ali preproste dodatne tabele lahko zadovoljijo take, navadno specifično nacionalne zahteve po podatkih. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 27 ESR 1995 in SNR 1993 1. 24. ESR 1995 je popolnoma konsistenten z revidiranim Sistemom nacionalnih računov (SNR 1993), ki zagotavlja navodila za nacionalno računo- vodstvo vsem državam sveta. Kljub temu pa med ESR 1995 in SNR 1993 obstajajo nekatere razlike: (a) razlike v prikazovanju, npr: 1. v ESR so posebna poglavja o transakcijah s proizvodi, razdelitvenih transakcijah in finančnih transakcijah. V nasprotju s tem so v SNR te transakcije razložene v sedmih poglavjih, ki so urejena po računih, npr. poglavja o računu proizvodnje, računu primarne raz- delitve dohodka, računu kapitala in računu tujine; 2. ESR opisuje koncept tako, da ga opredeli in navede, kaj je zajeto in kaj ni. SNR koncept navadno opiše bolj v splošnih pojmih in skuša pojasniti tudi načelo, ki je v ozadju sprejetega dogovora; 3. ESR vsebuje tudi poglavji o regionalnih in četrtletnih računih; 4. SNR vsebuje tudi poglavje o satelitskih računih; (b) koncepti ESR so v več primerih bolj jasni in natančnejši kakor tisti v SNR, npr. : 1. SNR nima povsem natančne opredelitve o razliki med „tržnim“, „za lastno končno porabo“ in „drugim netržnim“ za institucionalne enote, lokalne EED in njihovo proizvodnjo. Zato vrednotenje proizvodnje in klasifikacija po sektorjih nista dovolj natančno oprede- ljena. ESR je zato uvedel dodatne razjasnitve in pri nekaterih posebnih primerih dodal pogoj, da morajo prodaje tržnega proizvajalca pokrivati vsaj 50 odstotkov proizvodnih stroškov (glej odstavke od 3. 16. do 3. 45. in tabelo 3. 1); 2. ESR določa prag zajemanja, npr. za zajetje drobnega orodja in naprav v vmesno potrošnjo; 3. 4. 5. 6. ESR predpostavlja, da nekatere vrste gospodinjske proizvodnje blaga, kot sta tkanje blaga in izdelava pohištva, v državah članicah Evropske unije niso pomembne in jih zato ni treba zajemati; ESR se izrecno sklicuje na posebne institucionalne dogovore v Evropski uniji, kot sta sistem Intrastat za evidentiranje tokov blaga zno- traj Evropske unije in prispevki držav članic Evropske unije; ESR vsebuje posebne klasifikacije Evropske unije, npr. : CPA za proizvode in NACE Rev. 1 za dejavnosti (posebne, vendar usklajene z ustreznimi klasifikacijami ZN); ESR vsebuje dodatno klasifikacijo za vse zunanje transakcije: te se morajo deliti na transakcije med rezidenti Evropske unije in na transakcije z rezidenti zunaj Evropske unije. ESR je lahko bolj natančen kot SNR, ker v prvi meri velja za države članice EU, za potrebe EU po podatkih pa tudi mora biti natančnejši. ESR 1995 in ESR 1970 1. 25. ESR 1995 se od ESR 1970 razlikuje po področju uporabe, pa tudi po konceptih. Večina razlik ustreza razlikam med SNR 1968 in SNR 1993. Nekatere glavne razlike na področju uporabe so: (a) vključitev bilanc stanja; (b) vključitev računov drugih sprememb sredstev, tj. uvedba konceptov drugih sprememb obsega, nominalnih dobičkov iz lastnine in realnih dobičkov iz lastnine; (c) uvedba podsektorjev sektorja gospodinjstev; 28 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (d) uvedba novega koncepta končne potrošnje: dejanske končne potrošnje; (e) uvedba novega cenovno prilagojenega koncepta dohodka: realnega nacionalnega razpoložljivega dohodka; (f) uvedba koncepta paritete kupne moči. Nekatere glavne razlike v konceptih so: (a) literarno-umetniško delo (pisanje knjig, skladanje glasbe) se zdaj obravnava kot proizvodnja; plačila za literarno-umetniška dela so torej plačila za storitve in ne dohodek od lastnine; (b) v nekaterih pogledih se je spremenilo vrednotenje proizvodnje zavarovalnih storitev, npr. pri vrednotenju proizvodnje neživljenjskega zavarovanja se zdaj upoštevajo tudi prihodki od investiranja tehničnih rezervacij; (c) podrobnejše obravnavanje trgovskih in transportnih marž; (d) uvedba veriženja pri izračunu podatkov v stalnih cenah; (e) uvedba koncepta finančnega leasinga (SNR 1968 in ESR 1970 sta vsebovala samo koncept operativnega leasinga); (f) izdatki za raziskovanje rudišč in za računalniško programsko opremo so zdaj prikazani kot investicije (prej kot vmesna potrošnja); (g) potrošnja kapitala mora biti prikazana tudi za infrastrukturna dela države (ceste, nasipe, jezove itd. ); (h) identifikacija novih finančnih instrumentov, kot so dogovori o ponovnem odkupu, in izvedeni finančni inštrumenti, kot so opcije. Nekatere razlike med obema izdajama ESR niso povezane s spremembami SNR, npr. : (a) uvedba tabel ponudbe in porabe (vključene so bile že v SNR 1968); (b) uvedba nekaterih spodnjih meja za registracijo in sklicevanje na posebne institucionalne dogovore v Evropski uniji (glej odstavek 1. 24. ); (c) jasna odločitev za vrednotenje proizvodnje v osnovnih cenah (ESR 1970, SNR 1968 in SNR 1993 dopuščajo tudi vrednotenje v proizvajal- čevih cenah); (d) uvedba konceptov ekonomsko aktivnega prebivalstva in brezposelnosti (teh konceptov v SNR 1968 in SNR 1993 ni). ESR KOT SISTEM 1. 26. Glavne značilnosti sistema so: (a) statistične enote in njihovo združevanje; (b) tokovi in stanja; (c) sistem računov in agregati; (d) input-output okvir. STATISTIČNE ENOTE IN NJIHOVO ZDRUŽEVANJE (8) 1. 27. Značilna lastnost sistema je uporaba dveh vrst enot in dveh načinov razčlenjevanja gospodarstva, ki so zelo različni in služijo različnim anali- tičnim namenom. (8) Glej poglavje 2: „Enote in združevanje enot“. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 29 Za opisovanje dohodka, izdatkov, finančnih tokov in bilanc stanja sistem združuje institucionalne enote v sektorje na osnovi njihovih glavnih funkcij, obnašanja in ciljev. Za opisovanje proizvodnega procesa in za input-output analizo sistem združuje lokalne enote enovrstne dejavnosti (lokalne EED) v dejavnosti na osnovi njihove vrste dejavnosti. Dejavnost opredeljujejo inputi proizvodov, proizvodni proces in outputi proizvodov. Institucionalne enote in sektorji 1. 28. Institucionalne enote so ekonomski subjekti, ki so zmožni imeti v lasti blago in sredstva, prevzemati obveznosti ter sodelovati v ekonomskih dejavnostih in transakcijah z drugimi enotami v lastnem imenu. Za potrebe sistema so institucionalne enote združene v pet neprekrivajočih se institucionalnih sektorjev, ki jih sestavljajo naslednje vrste enot: (a) nefinančne družbe; (b) finančne družbe; (c) država; (d) gospodinjstva; (e) nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva. Vseh pet sektorjev skupaj sestavlja celotno gospodarstvo. Vsak sektor se deli tudi na podsektorje. Sistem omogoča izdelavo celote računov tokov in bilanc stanja za vsak sektor (po potrebi tudi za vsak podsektor) in za celotno gospodarstvo. Lokalne enote enovrstne dejavnosti in dejavnosti 1. 29. Večina institucionalnih enot v vlogi proizvajalcev izvaja več kakor eno dejavnost; da bi poudarili tehnično-ekonomska razmerja, jih je treba razdeliti glede na vrsto dejavnosti. Namen lokalnih enot enovrstne dejavnosti je, da z uporabnega vidika izpolnijo to zahtevo. Lokalna EED združuje vse dele institucionalne enote v vlogi proizvajalca, ki so na istem ali bližnjem prostoru in prispevajo k opravljanju dejavnosti na ravni razreda (štirimestna raven) klasi- fikacije NACE Rev. 1. Načeloma mora biti prikazanih toliko lokalnih enot enovrstne dejavnosti, kolikor je stranskih dejavnosti; če pa računovodske listine, ki bi bile potrebne za opis teh dejavnosti niso na voljo, lahko lokalna enota enovrstne dejavnosti vključuje eno stransko dejavnost ali več. Skupina vseh lokalnih EED, ki se ukvarjajo z isto ali podobno enovrstno dejavnostjo, sestavlja dejavnost. Med institucionalnimi enotami in lokalnimi EED je hierarhično razmerje. Institucionalna enota zajema eno celotno lokalno EED ali več, vsaka lokalna EED pa pripada samo eni institucionalni enoti. Za natančnejše analize proizvodnega procesa se uporablja analitična proizvodna enota. Ta enota, ki ni opazna (razen, kadar lokalna EED proiz- vaja samo eno vrsto proizvoda), je enota homogene proizvodnje, ki po opredelitvi ne opravlja stranskih dejavnosti. Skupine teh enot so homo- gene panoge. Rezidenčne in nerezidenčne enote; celotno gospodarstvo in tujina 1. 30. Celotno gospodarstvo je opredeljeno z rezidenčnimi enotami. Enota je rezidenčna enota države, kadar ima središče ekonomskega interesa na ekonomskem ozemlju te države — tj. kadar na tem ozemlju daljše obdobje (eno leto ali več) opravlja ekonomske dejavnosti. Zgoraj navedeni institucionalni sektorji so skupine rezidenčnih institucionalnih enot. 30 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Rezidenčne enote opravljajo transakcije z nerezidenčnimi enotami (tj. z enotami, ki so rezidenti drugih gospodarstev). Te transakcije so zuna- nje transakcije gospodarstva in so združene v računu tujine. V računovodski strukturi sistema ima tujina torej podobno vlogo kakor institucio- nalni sektorji, čeprav so nerezidenčne enote zajete le toliko, kolikor so udeležene v transakcijah z rezidenčnimi institucionalnimi enotami. Posledično je, kar zadeva šifriranje v klasifikacijah, na koncu klasifikacije sektorjev vključena posebna postavka za tujino. Namišljene rezidenčne enote, ki se v sistemu obravnavajo kot institucionalne enote, so opredeljene kot: (a) tisti deli nerezidenčnih enot, ki imajo središče ekonomskega interesa (v večini primerov to pomeni sodelovanje v ekonomskih transakcijah v razdobju enega leta ali več ali izvajanje gradbene dejavnosti v obdobju, krajšem od enega leta, če so rezultat te proizvodnje bruto inve- sticije v osnovna sredstva) na ekonomskem ozemlju države; (b) nerezidenčne enote v vlogi lastnikov zemljišč ali zgradb na ekonomskem ozemlju države, vendar le glede transakcij, ki vplivajo na ta zem- ljišča ali zgradbe. TOKOVI IN STANJA 1. 31. Sistem prikazuje dve osnovni vrsti informacij: tokove in stanja. Tokovi se nanašajo na dejanja in na učinke dogodkov, ki se zgodijo v določe- nem časovnem obdobju, stanja pa na položaje v določeni časovni točki. Tokovi 1. 32. Tokovi odražajo ustvarjanje, preoblikovanje, zamenjavo, prenos ali prenehanje ekonomske vrednosti. Zajemajo spremembe vrednosti sredstev ali obveznosti institucionalne enote. Ekonomski tokovi so dveh vrst: transakcije in druge spremembe sredstev. Transakcije se pojavljajo v vseh računih in tabelah, v katerih se pojavljajo tokovi, razen računa drugih sprememb obsega sredstev in računa revalorizacije. Druge spremembe sredstev se pojavljajo samo v teh dveh računih. Elementarnih transakcij in drugih tokov je nešteto. Sistem pa jih glede na njihovo naravo združuje v relativno majhno število vrst. Transakcije 1. 33. Transakcija je ekonomski tok, to je vzajemno delovanje med institucionalnimi enotami na osnovi medsebojnega dogovora ali dejanje znotraj institucionalne enote, ki ga je koristno obravnavati kot transakcijo, pogosto zato, ker enota deluje v dveh različnih vlogah. Transakcije se delijo v štiri glavne skupine: (a) transakcije s proizvodi: opisujejo izvor (domača proizvodnja ali uvoz) in porabo (vmesna potrošnja, končna potrošnja, investicije ali izvoz) proizvodov (9); (b) razdelitvene transakcije: opisujejo, kako se dodana vrednost, ustvarjena s proizvodnjo, razdeljuje med delo, kapital in državo, ter prerazde- litev dohodka in premoženja (davki na dohodek in premoženje ter drugi transferji) (10); (c) finančne transakcije: opisujejo neto pridobitve finančnih sredstev in neto prevzeme obveznosti za vsako obliko finančnega instrumenta. Te transakcije se pogosto pojavljajo kot protipostavke nefinančnim transakcijam, lahko pa se pojavijo tudi kot transakcije, ki vključujejo samo finančne instrumente (11); (d) potrošnja stalnega kapitala in pridobitve manj odsvojitve neproizvedenih nefinančnih sredstev (12). (9) Glej poglavje 3: „Transakcije s proizvodi“. (10) Glej poglavje 4: „Razdelitvene transakcije“. (11) Glej poglavje 5: „Finančne transakcije“. (12) Glej poglavje 6: „Drugi tokovi“. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 31 Lastnosti transakcij Transakcije med enotami in transakcije znotraj enot 1. 34. Transakcije so večinoma vzajemno delovanje med dvema institucionalnima enotama ali več, sistem pa kot transakcije prikazuje tudi nekatera dejanja znotraj institucionalnih enot. Namen zajemanja transakcij znotraj enote je dati bolj analitično koristno sliko proizvodnje, končnih porab in stroškov. Potrošnja stalnega kapitala, ki jo sistem prikazuje kot strošek, je pomembna transakcija znotraj enote. Druge transakcije znotraj enote so veči- noma transakcije s proizvodi, do katerih navadno pride, kadar se institucionalne enote, ki delujejo hkrati kot proizvajalci in končni potrošniki, odločijo potrošiti del lastne proizvodnje. Taki primeri so pogosti pri gospodinjstvih in državi. 1. 35. Zajeta je celotna lastna proizvodnja, ki je porabljena za končno porabo znotraj iste institucionalne enote. Lastna proizvodnja, porabljena za vmesno potrošnjo znotraj iste institucionalne enote je zajeta le, kadar se proizvodnja in vmesna potrošnje zgodita v različnih lokalnih enotah enovrstne dejavnosti znotraj iste institucionalne enote. Proizvodnja, ki je proizvedena in porabljena kot vmesna potrošnja znotraj iste lokalne enote enovrstne dejavnosti, ni zajeta. Denarne ter nedenarne transakcije 1. 36. Večina v sistemu zajetih transakcij je denarnih transakcij, pri katerih udeležene enote plačujejo ali prejemajo plačila ali prevzemajo obveznosti ali prejemajo sredstva, izražena v denarnih enotah. Transakcije, pri katerih se ne izmenja gotovina ali sredstva ali obveznosti, izražena v denarnih enotah, so nedenarne transakcije. Transakcije znotraj enote so navadno nedenarne transakcije. Nedenarne transakcije, v katerih sta udeleženi vsaj dve institucionalni enoti, se pojavljajo pri transakcijah s proizvodi (barter proizvodov), razdelitvenih transakcijah (nadomestila v naravi, transferji v naravi itd. ) in drugih transakcijah (barter neproizvedenih nefinančnih sredstev). Sistem prikazuje vse transakcije v denarnih izrazih. Vrednosti, ki ustrezajo nedenarnim transakcijam, je zato treba meriti posredno ali jih kako drugače oceniti. Transakcije z nasprotnimi transakcijami ali brez njih 1. 37. Transakcije, v katerih sta udeleženi vsaj dve enoti, so bodisi transakcije „nekaj za nekaj“ bodisi „nekaj za nič“. Prve so zamenjave med institu- cionalnimi enotami, npr. zagotavljanje blaga, storitev ali sredstev v zameno za protipostavko, npr. denar. Druge so najpogosteje plačila ene institucionalne enote drugi institucionalni enoti v denarju ali naravi brez protipostavke. Transakcije „nekaj za nekaj“ se pojavljajo v vsaki izmed štirih skupin transakcij, transakcije „nekaj za nič“ pa v glavnem med razdelitvenimi transakcijami, na primer v oblikah davkov, prejemkov socialnega varstva ali daril. Preurejanje transakcij 1. 38. Sistem večino transakcij obravnava na enostaven način; tj. transakcije se prikazujejo na enak način, kakor se pojavljajo v institucionalni enoti, ki je v njih udeležena. Vendar pa se nekatere transakcije za bolj jasen prikaz temeljnih ekonomskih razmerij preuredijo. Transakcije se lahko preurejajo na tri načine: s preusmeritvijo, z razcepitvijo in prepoznavanjem glavnega udeleženca v transakciji. Preusmeritev 1. 39. Transakcija, ki se pri udeleženima enotama A in C pojavlja, kakor da poteka neposredno med njima, se lahko prikaže, kakor da poteka posredno, preko tretje enote B. Torej se ena transakcija med A in C prikaže z dvema transakcijama: s transakcijo med A in B ter s transakcijo med B in C. V tem primeru je transakcija preusmerjena. Dobro znan primer preusmeritve so socialni prispevki delodajalcev, ki jih delodajalci plačajo neposredno skladom socialnega zavarovanja. Sistem taka plačila prikazuje z dvema transakcijama: delodajalci plačajo socialne prispevke delodajalcev svojim zaposlenim, zaposleni pa iste 32 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 prispevke plačajo skladom socialnega zavarovanja. Kot pri vseh preusmeritvah je namen preusmeritve socialnih prispevkov delodajalcev izraziti ekonomsko vsebino transakcije. V tem primeru to pomeni prikazati socialne prispevke delodajalcev kot prispevke, ki se plačajo v korist zapo- slenih. Druga vrsta preusmeritve je, da se transakcije prikažejo kot transakcije med dvema institucionalnima enotama ali več, čeprav, kar se tiče ude- ležencev, transakcije sploh ni. Primer je obravnava dohodkov od lastnine, zasluženih z nekaterimi zavarovalnimi skladi, ki jih zadržijo zavaro- valnice. Sistem take dohodke od lastnine prikazuje, kakor da jih zavarovalnice izplačajo zavarovancem, ti pa jih potem v enakih zneskih pla- čajo zavarovalnicam nazaj v obliki premijskih dodatkov. Razcepitev 1. 40. Kadar se transakcija, ki se pri udeležencih pojavlja kot ena sama transakcija, prikaže z dvema različno klasificiranima transakcijama ali več, je transakcija razcepljena. Razcepitev transakcije navadno ne pomeni vključitve dodatnih enot v transakcije. Tipična razcepljena transakcija je plačilo premij neživljenjskega zavarovanja. Čeprav zavarovanci in zavarovatelji ta plačila obravnavajo kot eno transakcijo, jih sistem razdeli v dve popolnoma različni transakciji: plačila v zameno za nudeno storitev neživljenjskega zavarovanja in neto premije neživljenjskega zavarovanja. Drug pomemben primer razcepitve je prikazovanje trgovskih marž. Prepoznavanje glavnega udeleženca v transakciji 1. 41. Kadar enota izvaja transakcijo v imenu druge enote, se transakcija prikaže izključno v računu glavnega udeleženca. To načelo pa se ne sme preseči in poskušati zaradi uporabe predpostavke, na pimer. davke ali subvencije alocirati končnim plačnikom ali končnim koristnikom. Mejni primeri 1. 42. Opredelitev transakcije določa, da sodelovanje med institucionalnimi enotami poteka na osnovi medsebojnega dogovora. Izvedba transakcije na osnovi medsebojnega dogovora pomeni predhodno poznavanje in strinjanje institucionalnih enot, vendar pa to ne pomeni, da vse enote v transakcijo nujno vstopijo prostovoljno, ker jih k nekaterim transakcijam zavezuje zakon. To v glavnem velja za nekatere razdelitvene transak- cije, kot so plačila davkov, denarnih kazni in penalov. Vendar pa zaseg sredstev brez nadomestila ni transakcija, četudi je naložen z zakonom. Ilegalna ekonomska dejanja so transakcije le takrat, kadar udeležene enote v ta dejanja vstopijo prostovoljno. Tako so nakupi, prodaje ali menjave nedovoljenih mamil ali ukradenega premoženja transakcije, tatvina pa ne. Druge spremembe sredstev 1. 43. Druge spremembe sredstev zajemajo spremembe, ki niso rezultat transakcij (13). Te so bodisi: (a) druge spremembe obsega sredstev in obveznosti bodisi (b) dobički in izgube iz lastnine. Druge spremembe obsega sredstev in obveznosti 1. 44. Te spremembe se lahko v grobem razdelijo v tri glavne skupine: (a) normalni nastanki in izginotja sredstev, ki niso posledice transakcij; (b) spremembe sredstev in obveznostih zaradi izjemnih, nepričakovanih dogodkov; (c) spremembe v klasifikaciji in strukturi. (13) Glej poglavje 6: „Drugi tokovi“. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 33 1. 45. Primeri sprememb znotraj skupine (a) so odkritja in izčrpanja podzemnih sredstev ter naravna rast negojenih bioloških virov. Kategorija (b) obsega spremembe (največkrat izgube) sredstev zaradi naravnih nesreč, vojn ali večjih kriminalnih dejanj (14). V skupino pa spadata tudi eno- stranski odpis dolgov in zaseg sredstev brez nadomestila. Kategorijo (c) sestavljajo spremembe, ki so posledice prerazvrstitev in reorganizacij institucionalnih enot ali sredstev in obveznosti. Dobički in izgube iz lastnine 1. 46. Dobički in izgube iz lastnine so rezultat sprememb cen sredstev. Pojavljajo se pri vseh vrstah finančnih in nefinančnih sredstev ter obveznosti. Lastnikom sredstev in obveznosti nastanejo zgolj zaradi posedovanja sredstev ali obveznosti v določenem obdobju, ne da bi jih na kakršen koli način preoblikovali. Dobički in izgube iz lastnine, ki se merijo na osnovi tekočih tržnih cen, se imenujejo nominalni dobički in izgube iz lastnine. Razčlenijo se lahko na nevtralne dobičke in izgube iz lastnine, ki odražajo spremembe splošne ravni cen, ter realne dobičke in izgube iz lastnine, ki odražajo spremembe v relativnih cenah sredstev. Stanja 1. 47. Stanja so imetja sredstev in obveznosti v določeni časovni točki. Prikazujejo se na začetku in koncu vsakega obračunskega obdobja. Računi, ki kažejo stanja, se imenujejo bilance stanja (15). Stanja se prikazujejo tudi za prebivalstvo in zaposlenost. Vendar pa se ta stanja prikazujejo kot srednje vrednosti obračunskega obdobja. Stanja se prikazujejo za vsa sredstva znotraj meja sistema; to je za finančna sredstva in obveznosti ter za nefinančna proizvedena in neproizve- dena sredstva. Vendar pa se zajetje omejuje na tista sredstva, ki se uporabljajo v ekonomski dejavnosti in ki so predmet lastninskih pravic. Sta- nja se torej ne prikazujejo za sredstva, kot so človeški kapital in naravni viri, ki niso v lasti. Znotraj svojih meja je sistem izčrpen glede tokov, pa tudi stanj. To pomeni, da se lahko vse spremembe stanj popolnoma pojasnijo s prikaza- nimi tokovi. SISTEM RAČUNOV IN AGREGATI (16) Računovodska pravila 1. 48. Račun za določen vidik ekonomskega življenja prikazuje porabe in vire ali spremembe sredstev in obveznostih v obračunskem obdobju ali sta- nje sredstev in obveznosti na začetku ali koncu tega obdobja. Izrazoslovje za dve strani računov 1. 49. Sistem uporablja izraz „viri“ za desno stran tekočih računov, kjer se pojavljajo transakcije, ki povečujejo znesek ekonomske vrednosti enote ali sektorja. Leva stran računov, ki se nanaša na transakcije, ki zmanjšujejo znesek ekonomske vrednosti enote ali sektorja, je poimenovana „porabe“. (14) Posledice manjših kriminalnih dejanj, kot so kraje v trgovinah, se lahko prikažejo kot del sprememb v zalogah in tako kot transakcije. (15) Glej poglavje 7: „Bilance stanja“. (16) Glej poglavje 7: „Bilance stanja“ in poglavje 8: „Zaporedje računov in izravnalne postavke“. 34 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Desna stran računov akumulacije se imenuje „spremembe obveznosti in neto vrednosti“, leva pa „spremembe sredstev“. Bilance stanja so prikazane z „obveznostmi in neto vrednostjo“ (razlika med sredstvi in obveznostmi) na desni strani ter s „sredstvi“ na levi. Primerjava dveh zaporednih bilanc stanja kaže spremembe obveznosti in neto vrednosti ter spremembe sredstev. Dvojno knjiženje/četverno knjiženje 1. 50. Nacionalno računovodstvo za enoto ali sektor temelji na načelu dvojnega knjiženja. Vsaka transakcija mora biti prikazana dvakrat, enkrat kot vir (ali kot sprememba obveznosti) in enkrat kot poraba (ali kot sprememba sredstev). Celota transakcij, ki se prikažejo kot viri ali spremembe obveznosti, in celota transakcij, ki se prikažejo kot porabe ali spremembe sredstev, mora biti enaki, s čimer se lahko preverja konsistentnost računov. V praksi nacionalni računi — z vsemi enotami in vsemi sektorji — temeljijo na načelu četvernega knjiženja, ker sta v večini transakcij ude- leženi dve institucionalni enoti. Vsaka transakcija te vrste mora biti pri vsakem od udeleženih transaktorjev prikazana dvakrat. Na primer, socialni prejemki v denarju, ki jih enota države plača gospodinjstvu, so v računih države prikazani kot poraba v postavki transferji ter kot negativna pridobitev sredstev v postavki gotovina in vloge; v računih sektorja gospodinjstev so prikazani kot vir v postavki transferji ter kot pridobitev sredstev v postavki gotovina in vloge. Po drugi strani transakcije znotraj ene enote (npr. potrošnja proizvodnje v enoti, ki jo je proizvedla) zahtevajo le dve vknjižbi, katerih vred- nosti je potrebno oceniti. Vrednotenje 1. 51. Razen nekaterih spremenljivk, ki zadevajo prebivalstvo in delo, sistem vse tokove in stanja izkazuje v denarnih izrazih. Sistem ne skuša dolo- čati koristnosti tokov in stanj. Namesto tega se tokovi in stanja merijo upoštevaje njihovo menjalno vrednost, tj. vrednost, po kateri se dejansko zamenjujejo ali bi se lahko zamenjevali za gotovino. Tržne cene so torej v ESR temeljna referenca za vrednotenje. 1. 52. V primeru denarnih transakcij, imetij v denarju in obveznosti so zahtevane vrednosti neposredno razpoložljive. V večini drugih primerov ima prednost metoda vrednotenja z uporabo tržnih cen podobnega blaga, storitev ali sredstev. Ta metoda se uporablja npr. za barter in za stano- vanjske storitve za lastne potrebe. Kadar tržne cene za podobne proizvode niso na voljo, na primer v primeru netržnih storitev, ki jih proiz- vaja država, je treba vrednotiti z upoštevanjem proizvodnih stroškov. Če ni izvedljiva nobena od teh metod, se tokovi in stanja lahko vredno- tijo po diskontirani sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih donosov. Zaradi velike negotovosti, ki je zvezana s to metodo, pa je njena upo- raba priporočena le kot zadnja možnost. 1. 53. Stanja je treba vrednotiti v tekočih cenah, ki so veljale na dan, na katero se bilanca stanja nanaša, in ne na dan proizvodnje ali pridobitve blaga ali sredstva, ki tvori stanje. Stanja je treba včasih vrednotiti po ocenjenih odpisanih tekočih vrednostih pridobitve ali po proizvodnih stroških. Posebna vrednotenja proizvodov (17) 1. 54. Zaradi transportnih stroškov, trgovskih marž ter davkov minus subvencij na proizvode proizvajalec in porabnik proizvoda njegovo vrednost navadno dojemata različno. Da bi bil čim bliže pogledom transaktorjev, sistem vse porabe prikazuje v kupčevih cenah, ki vključujejo tran- sportne stroške, trgovske marže in davke minus subvencije na proizvode, proizvodnjo pa v osnovnih cenah, ki teh elementov ne vključuje. (17) Glej poglavje 3: „Transakcije s proizvodi“. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 35 1. 55. Uvoz in izvoz proizvodov sta prikazana po vrednostih na meji. Celotni uvoz in izvoz se vrednotita na carinski meji izvoznika ali franko ladja (f. o. b. ). Tuje transportne in zavarovalne storitve med mejama držav izvoznika in uvoznika niso vključene v vrednost blaga, ampak so prikazane pri storitvah. Ker je mogoče, da f. o. b. vrednosti pri podrobnejši členitvi blaga niso na voljo, se v tabelah, ki podrobno prikazujejo zunanjo trgovino, uvoz prikazuje z vrednostmi na carinski meji uvoznika (c. i. f. vrednost). Tako so v vrednost uvoženega blaga vključene vse tran- sportne in zavarovalne storitve do meje uvoznika. Če so te storitve domače storitve, se v tem prikazu naredi globalna prilagoditev f. o. b. /c. i. f. Vrednotenje v stalnih cenah (18) 1. 56. Vrednotenje v stalnih cenah pomeni vrednotenje tokov in stanj v obračunskem obdobju s cenami prejšnjega obdobja. Namen vrednotenja v stalnih cenah je razčleniti spremembe v vrednostih tokov in stanj, do katerih pride v določenem obdobju, na spremembe cen in spremembe obsega. Tokovi in stanja v stalnih cenah so izraženi v obsegu. Številni tokovi in stanja, npr. dohodki, sicer nimajo lastne cenovne in količinske razsežnosti, vendar pa se lahko kupna moč teh spremenljivk izračuna z deflacioniranjem tekočih vrednosti s primernim indeksom cen, npr. z indeksom cen za končno nacionalno porabo, z izvzetjem sprememb zalog. Deflacionirani tokovi in stanja so izraženi v realnem izrazu. Primer je realni razpoložljivi dohodek. Čas zajemanja 1. 57. Sistem zajema tokove po obračunskem načelu; tj. ko je ekonomska vrednost ustvarjena, se preoblikuje ali preneha, ali ko terjatve in obveznosti nastanejo, se preoblikujejo ali prenehajo. Proizvodnja se torej zajame, ko je proizvedena, in ne takrat, ko jo kupec plača, prodaja sredstva pa je zajeta tedaj, ko sredstvo preide v druge roke in ne ob izvedbi ustreznega plačila. Obresti se zajamejo v tistem obračunskem obdobju, v katerem so obračunane, ne glede na to, ali so bile v tem obdobju dejansko plačane. Pravilo zajemanja po obračunskem načelu velja za vse tokove, za denarne in nedenarne, za tokove, ki potekajo znotraj enot in za tokove med enotami. V nekaterih primerih je pri času zajemanja potrebna prilagodljivost. To se zlasti nanaša na davke in druge tokove, ki zadevajo državo, in ki se v računih države pogosto zajemajo v trenutku plačila. Včasih je natančno preoblikovanje teh tokov iz zajemanja v trenutku plačila na obra- čunsko načelo težko izvesti. V teh primerih je torej morda treba uporabiti približke. Vsak tok je treba zajeti v isti časovni točki za vse udeležene institucionalne enote in v vseh ustreznih računih. To načelo morda izgleda eno- stavno, vendar njegovo izvajanje ni. Institucionalne enote ne uporabljajo vedno istih računovodskih pravil. Celo ko jih, lahko pri dejanskem zajemanju prihaja do razlik zaradi praktičnih razlogov, kot so zamude v komunikacijah. Posledično lahko udeleženi transaktorji transakcije zajemajo v različnih časovnih točkah. Ta razhajanja pa je treba odpraviti s prilagoditvami. Konsolidacija in neto izkazovanje Konsolidacija 1. 58. Konsolidacija pomeni izločitev iz porab in iz virov tistih transakcij, do katerih pride med enotami, ki tvorijo skupino, ter izločitev recipročnih finančnih sredstev in obveznosti. Za podsektorje ali sektorje velja, da se tokovi in stanja med enotami, ki te sektorje ali podsektorje sestavljajo, načeloma ne konsolidirajo. (18) Glej poglavje 10: „Mere cen in obsega“. 36 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Vendar pa se konsolidirani računi lahko sestavljajo za dopolnilne prikaze in analize. Za določene vrste analiz so informacije o transakcijah (pod)sektorjev z drugimi sektorji in odgovarjajoči „zunanji“ finančni položaj pomembnejše od bruto podatkov. Še več, računi in tabele, ki prikazujejo razmerja med upniki in dolžniki, nudijo podrobno sliko financiranja gospodarstva in veljajo kot zelo koristni za razumevanje kanalov, po katerih se finančni presežki prenašajo od končnih posojilodajalcev h končnim posojilojemalcem. Neto izkazovanje 1. 59. Posamezne enote ali sektorji imajo lahko isto vrsto transakcije kot porabo in kot vir (npr. plačujejo in prejemajo obresti) ter isto vrsto finanč- nega instrumenta kot sredstvo in kot obveznost. Ne glede na stopnjo neto izkazovanja, ki je svojstvena samim klasifikacijam, sistem priporoča bruto izkazovanje. Neto izkazovanje je dejansko implicitno prisotno v različnih kategorijah transakcij, med katerimi so najbolj izstopajoč primer „spremembe zalog“, ki bolj kot izkazovanje dnevnih povečevanj in zmanjševanj poudarjajo analitično pomemben vidik celotnih investicij. Podobno, ob nekaterih izjemah, finančni račun in računi drugih sprememb sredstev prikazujejo povečanja sredstev in obveznosti na neto osnovi, tako da pokažejo končne posledice teh vrst tokov na koncu obračunskega obdobja. Računi, izravnalne postavke in agregati 1. 60. Za enote (institucionalne enote, lokalne enote enovrstne dejavnosti) ali skupine enot (dejavnosti ter institucionalni sektorji in, z razširitvijo, tujina) posamezni podračuni prikazujejo transakcije ali druge tokove, ki so povezani z določenim posebnim vidikom ekonomskega življenja (npr. s proizvodnjo). Taka celota transakcij navadno ni izravnana; celotni zneski, prikazani kot terjatve in obveznosti se navadno razlikujejo, zato je treba vpeljati izravnalno postavko. Izravnalno postavko je navadno treba vpeljati tudi med celoto sredstev in celoto obveznosti institu- cionalne enote ali sektorja. Izravnalne postavke so same po sebi pomembne mere delovanja gospodarstva. Izračunane za celotno gospodarstvo predstavljajo pomembne agregate. Zaporedje računov 1. 61. Sistem je zgrajen kot zaporedje med seboj povezanih računov. Zaporedje vseh računov za institucionalne enote in sektorje sestavljajo tekoči računi, računi akumulacije in bilance stanja. Tekoči računi obravnavajo proizvodnjo, ustvarjanje, razdelitev in prerazdelitev dohodka ter porabo tega dohodka v obliki končne potrošnje. Računi akumulacije obravnavajo spremembe sredstev in obveznosti ter spremembe neto vrednosti (razlika med sredstvi in obveznostmi vsake institucionalne enote ali skupine enot). Bilance stanja izkazujejo stanja sredstev in obveznosti ter neto vrednost. 1. 62. Za lokalno EED ni mogoče izdelati celote računov, vključno z bilancami stanja, ker si na splošno ti subjekti niso zmožni lastiti blaga ali sre- dstev v svojem lastnem imenu ali prejemati ali izplačevati dohodka. Zaporedje računov za lokalne enote enovrstne dejavnosti in dejavnosti je skrajšano na prva dva tekoča računa: račun proizvodnje in račun ustvarjanja dohodka, katerega izravnalna postavka je poslovni presežek. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 37 Račun blaga in storitev 1. 63. Račun blaga in storitev za celotno gospodarstvo ali za skupine proizvodov prikazuje celoto virov (proizvodnja in uvoz) in porab blaga in stori- tev (vmesna potrošnja, končna potrošnja, spremembe zalog, bruto investicije v osnovna sredstva, pridobitve manj odsvojitve vrednostnih pred- metov in izvoz). Račun tujine 1. 64. Račun tujine zajema transakcije med rezidenčnimi in nerezidenčnimi institucionalnimi enotami ter po potrebi ustrezna stanja sredstev in obve- znosti. Glede na to, da ima račun tujine v računovodski strukturi podobno vlogo kakor institucionalni sektor, je postavljen z vidika tujine. Vir za tujino je poraba za celotno gospodarstvo in obratno. Če je izravnalna postavka pozitivna, to pomeni presežek tujine in primanjkljaj za celotno gospodarstvo, in obratno, če je izravnalna postavka negativna. Izravnalne postavke 1. 65. Izravnalna postavka je računovodski pojem, dobljen z odštevanjem celotne vrednosti postavk na eni strani računa od celotne vrednosti postavk na drugi. Ni je mogoče meriti neodvisno od drugih postavk; kot izvedena postavka odraža uporabo splošnih računovodskih pravil pri posame- znih postavkah na obeh straneh računa. Izravnalne postavke niso uvedene zgolj zaradi zagotovitve izravnave računov, ampak imajo tudi pomembno sporočilno vrednost in zajemajo nekatere od najpomembnejših postavk v računih: dodano vrednost, poslovni presežek, razpoložljivi dohodek, varčevanje, neto posojanje/neto izposojanje in neto vrednost. Agregati 1. 66. Agregati so sestavljene vrednosti, ki merijo rezultat dejavnosti celotnega gospodarstva z določenega vidika, na primer proizvodnja, dodana vrednost, razpoložljivi dohodek, končna potrošnja, varčevanje, investicije itd. Čeprav izračun agregatov ni niti edini niti glavni namen sistema, sistem priznava njihov pomen kot zbirnih kazalcev in ključnih veličin za makroekonomske analize ter primerjave v času in prostoru. Agregati so dveh vrst: (a) agregati, ki se nanašajo neposredno na transakcije v sistemu, kot so proizvodnja blaga in storitev, dejanska končna potrošnja, bruto inve- sticije v osnovna sredstva, sredstva za zaposlene itd. ; (b) agregati, ki predstavljajo izravnalne postavke računov, kot so bruto domači proizvod v tržnih cenah (BDP), poslovni presežek celotnega gospodarstva, nacionalni dohodek, nacionalni razpoložljivi dohodek, varčevanje, saldo tekočih transakcij s tujino, neto vrednost celotnega gospodarstva (nacionalno bogastvo). 1. 67. Koristnosti številnih podatkov nacionalnih računov je dodana še ena razsežnost z izračunavanjem teh podatkov na posameznika. Pri splošnih agregatih, kot so BDP, nacionalni dohodek ali končna potrošnja gospodinjstev, se kot imenovalec navadno uporablja celotno (rezidenčno) pre- bivalstvo. Pri podsektorizaciji računov ali dela računov za sektor gospodinjstev so potrebni tudi podatki o številu gospodinjstev in o številu oseb, ki pripadajo vsakemu podsektorju (19). INPUT-OUTPUT OKVIR (20) 1. 68. Input-output okvir sestavljajo tabele ponudbe in porabe po dejavnostih, tabele, ki tabele ponudbe in porabe povezujejo s sektorskimi računi, in simetrične input-output tabele po homogenih panogah (proizvodih). (19) Glej poglavje 11: „Prebivalstvo in inputi dela“. (20) Glej poglavje 9: „Input-output okvir“. 38 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 1. 69. Tabele ponudbe in porabe so matrike (vrstice proizvodov, stolpci dejavnosti), ki kažejo, kako se proizvodnja dejavnosti razčlenjuje po vrstah proizvodov ter kako se domača in uvožena ponudba blaga in storitev porazdeljujeta po različnih vrstah vmesnih in končnih porab, vključno z izvozom. Tabela porabe kaže tudi strukturo proizvodnih stroškov in ustvarjeni dohodek po dejavnostih. Tabele ponudbe in porabe so povezovalni okvir za vse tabele po dejavnostih in (ali) po proizvodih, ki vključujejo podatke o inputih dela, bruto investicijah v osnovna sredstva, stanjih osnovnih sredstev, podrobnih indeksih cen in tako podrobno opisujejo stroškovno strukturo, ustvarjeni dohodek, zaposlenost, produktivnost dela in kapitalno intenzivnost. 1. 70. Tabele ponudbe in porabe je mogoče povezati s sektorskimi računi z navzkrižnim klasificiranjem proizvodnje, vmesne potrošnje in elementov dodane vrednosti po sektorjih in dejavnostih. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 39 POGLAVJE 2 ENOTE IN ZDRUŽEVANJE ENOT 2. 01. Gospodarstvo države je rezultat dejavnosti zelo velikega števila enot, ki izvajajo številne in raznovrstne transakcije s področij proizvodnje, financ, zavarovanja, prerazdelitve in potrošnje. 2. 02. Enote in združevanje enot morajo biti v nacionalnih računih opredeljene glede na vrsto ekonomskih analiz, ki so jim namenjene, in ne glede na vrste enot, ki se navadno uporabljajo v statističnih raziskavah. Te zadnje enote (podjetja, holdinške družbe, enote enovrstne dejavnosti, lokalne enote, enote države, nepridobitne institucije, gospodinjstva itd. ) ne morejo vedno ustrezati namenom nacionalnih računov, ker v glav- nem temeljijo na tradicionalnih merilih pravne, upravne ali računovodske narave. Statistiki bi morali upoštevati opredelitve analitičnih enot, ki se uporabljajo v ESR, da bodo lahko v statistična raziskovanja, s katerimi se zbi- rajo dejanski podatki, postopoma uvedli vse tiste elemente informacij, ki omogočajo izračun podatkov na osnovi analitičnih enot, ki se upo- rabljajo v ESR. 2. 03. Značilnost sistema je uporaba treh vrst enot, ki ustrezajo dvema zelo različnima načinoma členitve gospodarstva. Za analizo proizvodnega procesa je bistveno izbrati enote, ki odkrivajo razmerja tehnično-ekonomske narave; za analizo tokov, ki vplivajo na dohodek, kapitalske in finančne transakcije ter bilance stanja je bistveno izbrati enote, ki omogočajo preučevanje gospodarskih razmerij med ekonomskimi subjekti. Ob upoštevanju obeh ciljev bodo institucionalne enote, ki so primerne za analizo ekonomskega obnašanja, ter lokalne enote enovrstne dejav- nosti in enote homogene proizvodnje, ki so primerne za analiziranje tehnično-ekonomskih razmerij, opredeljene v nadaljevanju poglavja. V praksi se navedeni trije tipi enot oblikujejo s kombiniranjem ali členitvijo osnovnih enot statističnih raziskovanj, včasih pa so iz njih nepo- sredno povzeti. Pred natančno opredelitvijo teh treh vrst enot, ki se uporabljajo v ESR, je treba opredeliti meje nacionalnega gospodarstva. MEJE NACIONALNEGA GOSPODARSTVA 2. 04. Enote, institucionalne enote, lokalne enote enovrstne dejavnosti ali enote homogene proizvodnje, ki sestavljajo gospodarstvo države in katerih transakcije so prikazane v ESR, so tiste enote, ki imajo na ekonomskem ozemlju države središče ekonomskega interesa. Te enote, znane kot rezidenčne enote, lahko imajo državljanstvo te ali druge države, lahko so pravne osebe ali ne in se v trenutku opravljanja transakcije lahko nahajajo na ekonomskem ozemlju države ali pa ne. Po opredelitvi mej nacionalnega gospodarstva z rezidenčnimi enotami je treba opredeliti dva pojma: ekonomsko ozemlje in središče ekonomskega interesa. 2. 05. Ekonomsko ozemlje pomeni: (a) geografsko ozemlje, ki ga upravlja država ter znotraj katerega se osebe, blago, storitve in kapital prosto gibljejo; (b) vsa prosta območja, vključno s carinskimi skladišči in tovarnami pod carinskim nadzorom; (c) zračni prostor, teritorialne vode in kontinentalna morska plitvina v mednarodnih vodah, nad katerimi ima država izključne pravice (1); (d) ozemeljske enklave (tj. geografska ozemlja v tujini, ki jih na osnovi mednarodnih sporazumov ali meddržavnih dogovorov uporabljajo domače agencije države (veleposlaništva, konzulati, vojaška oporišča, znanstvene postaje itd. ); (1) Ribiški čolni, druge ladje, pomične ploščadi in zrakoplovi se v ESR obravnavajo enako kakor druga premična oprema, ne glede na to, ali so v lasti in/ali v upravljanju rezidentov države ali v lasti nerezidentov in v upravljanju rezidenčnih enot. Transakcije, ki vključujejo lastništvo (bruto investicije v osnovna sredstva) in uporabo (naje- manje, zavarovanje itd. ) te vrste opreme, so pripisane gospodarstvu države, katere lastnik rezidenta sta lastnik in/ali upravljavec. V primeru finančnega leasinga se pred- postavlja sprememba lastništva. 40 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (e) nahajališča nafte, zemeljskega plina itd. v mednarodnih vodah zunaj kontinentalne morske plitvine države, ki jih izkoriščajo enote, rezi- denti na ozemlju, opredeljenem v prejšnjih pododstavkih. 2. 06. V ekonomsko ozemlje države niso vključene izvenozemeljske enklave (tj. deli geografskega ozemlja države, ki jih na osnovi mednarodnih spo- razumov ali meddržavnih dogovorov uporabljajo domače agencije drugih držav, institucije Evropske unije ali mednarodne organizacije (2)). 2. 07. Pojem središče ekonomskega interesa kaže na dejstvo, da znotraj ekonomskega ozemlja obstaja lokacija, na kateri ali s katere enota opravlja ekonomsko dejavnost in transakcije ter namerava s temi dejavnostmi in transakcijami nadaljevati v pomembnem obsegu, bodisi časovno nedo- ločeno bodisi časovno omejeno, vendar daljše obdobje (eno leto ali več). Iz tega izhaja, da ima enota, ki take transakcije izvaja na ekonomskih ozemljih več držav, središča ekonomskega interesa v vsaki izmed njih. Zgolj lastništvo zemljišč in zgradb na ekonomskem ozemlju zadostuje za ugotovitev, da ima lastnik na tem ozemlju središče ekonomskega interesa. 2. 08. Na osnovi teh opredelitev se lahko enote, ki so rezidenti države, razdelijo na: (a) enote, ki so v glavnem dejavne v proizvodnji, financah, zavarovanju ali prerazdelitvi, ob upoštevanju vseh njihovih transakcij, razen tistih, ki so v zvezi z lastništvom zemljišč in zgradb; (b) enote, ki so v glavnem dejavne v potrošnji (3), ob upoštevanju vseh njihovih transakcij, razen tistih, ki so v zvezi z lastništvom zemljišč in zgradb; (c) vse enote v vlogi lastnikov zemljišč in zgradb, razen lastnikov izvenozemeljskih enklav, ki so deli ekonomskih ozemelj drugih držav ali so države posebne vrste (glej odstavek 2. 06. ). 2. 09. Pri enotah, ki so v glavnem dejavne v proizvodnji, financah, zavarovanju ali prerazdelitvi, upoštevaje vse njihove transakcije, razen tistih, ki so v zvezi z lastništvom zemljišč in zgradb, je mogoče razlikovati dva primera: (a) dejavnost, ki se izvaja izključno na ekonomskem ozemlju države: enote, ki opravljajo takšno dejavnost, so rezidenčne enote države; (b) dejavnost se v obdobju enega leta ali več izvaja na ekonomskih ozemljih več držav: rezidenčna enota je samo tisti del enote, ki ima sre- dišče ekonomskega interesa na ekonomskem ozemlju države. Ta enota je lahko: 1. bodisi institucionalna rezidenčna enota (glej odstavek 2. 12. ), katere dejavnosti, ki se v tujini izvajajo eno leto ali več, niso vključene in se obravnavajo posebej (4) bodisi 2. namišljena rezidenčna enota (glej odstavek 2. 15. ), ob upoštevanju dejavnosti, ki jo v državi eno leto ali več izvaja enota, ki je rezident druge države (4). 2. 10. Pri enotah, ki so v glavnem dejavne v potrošnji, razen tistih, ki so v zvezi z lastništvom zemljišč in zgradb, se gospodinjstva, ki imajo središče gospodarskega interesa v državi, štejejo za rezidenčne enote, četudi se določeno krajše obdobje (manj kakor eno leto) v tujini. Vključujejo zlasti: (a) obmejne delavce, tj. ljudi, ki dnevno prečkajo mejo zaradi opravljanja dela v sosednji državi; (2) Ozemlja, ki jih uporabljajo institucije Evropske unije in mednarodne organizacije, torej tvorijo ozemlja držav posebne vrste. Značilnost takih držav je, da so njihovi edini rezidenti institucije same (glej odstavek 2. 10. e). (3) Potrošnja ni edina možna dejavnost gospodinjstev. Gospodinjstva se lahko kot podjetniki ukvarjajo s katero koli ekonomsko dejavnostjo. (4) Samo kadar dejavnost traja manj kakor eno leto, je ni treba ločevati od dejavnosti proizvodne institucionalne enote. Enako lahko velja tudi v primeru nepomembne dejavnosti, ki sicer traja več kakor eno leto, in v vseh primerih dejavnosti montaže opreme v tujini. Toda za enoto, ki je rezident druge države in izvaja gradbeno dejav- nost v državi manj kakor eno leto, se šteje, da ima središče ekonomskega interesa na ekonomskem ozemlju države, če so rezultat te proizvodnje bruto investicije v osnovna sredstva. Tako enoto je torej treba obravnavati kot namišljeno rezidenčno enoto. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 41 (b) sezonske delavce, tj. ljudi, ki za več mesecev, vendar manj kakor eno leto, zapustijo državo zaradi dela v drugi državi v sektorjih, v katerih se periodično pojavljajo potrebe po dodatni delovni sili; (c) turiste, paciente, študente (5), funkcionarje na uradnih obiskih, poslovneže, prodajalce, umetnike in člane posadk na potovanjih v tujini; (d) lokalno osebje, zaposleno v izvenozemeljskih enklavah državnih organov druge države; (e) osebje institucij Evropske unije in civilnih ali vojaških mednarodnih organizacij, ki imajo sedeže v izvenozemeljskih enklavah; (f) uradne, civilne ali vojaške predstavnike domačih organov države (skupaj z drugimi člani gospodinjstev, ki jim ti predstavniki pripadajo), ki imajo sedež v ozemeljskih enklavah. 2. 11. Vse enote v vlogi lastnikov zemljišč in/ali zgradb, ki so deli ekonomskega ozemlja države, so rezidenčne enote ali namišljene rezidenčne enote (glej odstavek 2. 15. ) države, v kateri so ta zemljišča ali zgradbe. INSTITUCIONALNE ENOTE 2. 12. Opredelitev: Institucionalna enota je osnovno središče ekonomskega odločanja, za katero je značilna enoličnost vedenja in neodvisnost odlo- čanja pri izvajanju glavne funkcije. Rezidenčna enota je institucionalna enota, če je pri izvajanju svoje glavne funkcije neodvisna pri odločanju in bodisi vodi celoto računov bodisi bi bilo celoto računov po potrebi z ekonomskega in s pravnega vidika mogoče in smiselno sestaviti. Enota, za katero je mogoče reči, da je pri izvajanju svoje glavne funkcije neodvisna pri odločanju, mora imeti: (a) pravico do lastništva blaga ali sredstev v lastnem imenu; zato bo sposobna v transakcijah z drugimi institucionalnimi enotami zamenjevati lastništvo blaga ali sredstev; (b) sposobnost sprejemati ekonomske odločitve in se ukvarjati z ekonomskimi dejavnostmi, za katere je sama neposredno pravno odgovorna; (c) sposobnost prevzemati obveznosti v lastnem imenu, sprejemati druge obveznosti ali dodatne obveze in sklepati pogodbe. Enota, za katero je mogoče reči, da vodi celoto računov, mora voditi računovodsko dokumentacijo, ki zajema vse njene ekonomske in finančne transakcije, ki se opravijo v obračunskem obdobju, vključno z bilanco stanja sredstev in obveznosti. 2. 13. Kadar ni popolnoma jasno, ali ima institucija obe značilnosti institucionalne enote, se uporabljajo naslednja načela: (a) gospodinjstva so v zvezi s svojo glavno funkcijo vedno neodvisna pri odločanju in so institucionalne enote, četudi ne vodijo celote raču- nov; (b) enote, ki ne vodijo celote računov in za katere celote računov po potrebi ne bi bilo mogoče ali smiselno sestaviti, se združijo z institucio- nalnimi enotami, v katerih račune so vključeni njihovi delni računi; (c) enote, ki sicer vodijo celoto računov, pri izvajanju glavne funkcije pa niso neodvisne pri odločanju, se združijo z enotami, ki jih nadzi- rajo; (d) enote, ki ustrezajo opredelitvi institucionalnih enot, se kot take tudi obravnavajo, četudi svojih računov ne objavijo; (e) enote, ki so del skupine enot, ki se ukvarjajo s proizvodnjo ter vodijo celoto računov, se obravnavajo kot institucionalne enote, četudi odločanje deloma prenesejo na osrednje telo (holdinška družba), ki je odgovorno za splošno usmerjanje skupine. Holdinška družba je sama po sebi institucionalna enota, ločena od enot, ki jih nadzira, razen če se uporabi točka (b); (5) Študenti se vedno obravnavajo kot rezidenti, ne glede na dolžino njihovega študija v tujini 42 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (f) neprave družbe vodijo celoto računov in nimajo neodvisnega pravnega statusa. Vendar pa se po svojem ekonomskem in finančnem vede- nju razlikujejo od lastnikov in so podobne družbam. Zato se predpostavlja, da so neodvisne pri odločanju in so institucionalne enote. 2. 14. Holdinške družbe so institucionalne enote, katerih glavna funkcija je nadziranje in usmerjanje skupine hčerinskih družb. 2. 15. Namišljene rezidenčne enote so opredeljene kot: (a) tisti deli nerezidenčnih enot, ki imajo središče ekonomskega interesa (v večini primerov so to tisti, ki so dejavni v ekonomskih transakcijah v razdobju enega leta ali več ali ki izvajajo gradbeno dejavnost v razdobju, krajšem od enega leta, če so rezultat proizvodnje bruto investi- cije v osnovna sredstva) na ekonomskem ozemlju države; (b) nerezidenčne enote kot lastniki zemljišč ali zgradb na ekonomskem ozemlju države, vendar le glede transakcij, ki zadevajo ta zemljišča ali zgradbe. Namišljene rezidenčne enote se obravnavajo kot institucionalne enote, četudi vodijo le del računov in tudi kadar morda niso neodvisne pri odločanju. 2. 16. Institucionalne enote so torej: (a) enote, ki vodijo celoto računov in so neodvisne pri odločanju: 1. zasebne in javne družbe; 2. zadruge ali partnerska podjetja, ki so priznane kot neodvisne pravne osebe; 3. javni proizvajalci, ki so na podlagi posebne zakonodaje priznani kot neodvisne pravne osebe; 4. nepridobitne institucije, ki so priznane kot neodvisne pravne osebe; 5. agencije države; (b) enote, ki vodijo celoto računov in za katere se predpostavlja, da so neodvisne pri odločanju: neprave družbe (glej odstavek 2. 13. f); (c) enote, ki vodijo celoto računov ali ne, ampak jim je po dogovoru priznana neodvisnost pri odločanju: 1. gospodinjstva; 2. namišljene rezidenčne enote (glej odstavek 2. 15. ). INSTITUCIONALNI SEKTORJI 2. 17. Ker je ločeno opazovanje posameznih institucionalnih enot nemogoče, je enote treba združiti v skupine, imenovane institucionalni sektorji ali preprosto sektorji, od katerih se nekateri delijo na podsektorje. Tabela 2. 1 — Sektorji in podsektorji Sektorji in podsektorji Javni Nacionalni zasebni Pod tujim nadzorom Nefinančne družbe Finančne družbe Centralna banka Druge denarne finančne institucije Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti Zavarovalniške družbe in pokojninski skladi S. 11 S. 12 S. 121 S. 122 S. 123 S. 124 S. 125 S. 11001 S. 11002 S. 11003 S. 12201 S. 12202 S. 12203 S. 12301 S. 12401 S. 12501 S. 12302 S. 12402 S. 12502 S. 12303 S. 12403 S. 12503 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 43 Sektorji in podsektorji Javni Nacionalni zasebni Pod tujim nadzorom Država Centralna država Federalna država Lokalna država Skladi socialne varnosti Gospodinjstva S. 13 S. 1311 S. 1312 S. 1313 S. 1314 S. 14 Samozaposleni (delodajalci in samozaposleni brez plačanih zaposlenih) S. 141 + S. 142 Zaposleni Prejemniki dohodkov od lastnine Prejemniki pokojnin Prejemniki drugih transfernih dohodkov Druga gospodinjstva Nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva Tujina Evropska unija Države članice EU Institucije EU Tretje države in mednarodne organizacije S. 143 S. 1441 S. 1442 S. 1443 S. 145 S. 15 S. 2 S. 21 S. 211 S. 212 S. 22 2. 18. Vsak sektor in podsektor združuje institucionalne enote s podobnim ekonomskim vedenjem. Institucionalne enote se združujejo v sektorje glede na to, kakšna vrsta proizvajalcev so ter na osnovi svoje glavne dejavnosti in funkcije, ki kažeta vrsto njihovega ekonomskega vedenja. Sektor se deli na podsektorje z uporabo merila, ki je ustrezno za sektor, kar omogoča natanč- nejši opis ekonomskega vedenja enot. Računi za sektorje in podsektorje prikazujejo vse dejavnosti (glavne in stranske) institucionalnih enot, ki v te sektorje ali podsektorje spadajo. Vsaka institucionalna enota pripada samo enemu sektorju ali podsektorju. 2. 19. Kadar je glavna funkcija institucionalne enote proizvodnja blaga in storitev, je treba pri odločanju, v kateri sektor se naj razvrsti, najprej ugoto- viti, kakšna vrsta proizvajalca je. ESR razlikuje tri vrste proizvajalcev: (a) zasebne in javne tržne proizvajalce (glej odstavek 3. 24. in tabelo 3. 1 poglavja 3); (b) zasebne proizvajalce za lastno končno porabo (glej odstavek 3. 25. in tabelo 3. 1 poglavja 3); (c) druge zasebne in javne netržne proizvajalce (glej odstavek 3. 26. in tabelo 3. 1 poglavja 3); Institucionalne enote, ki so tržni proizvajalci, se razvrščajo v sektorje nefinančne družbe (S. 11), finančne družbe (S. 12) ali gospodinjstva (S. 14). Institucionalne enote, ki so zasebni proizvajalci za lastno končno porabo, se enako kakor nekorporativna podjetja v lasti gospodinjstev (glej odstavek 3. 30) razvrščajo v sektor gospodinjstva (S. 14). Institucionalne enote, ki so drugi netržni proizvajalci, se razvrščajo v sektorja država (S. 13) ali nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S. 15). 44 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 2. 20. Tabela 2. 2 kaže vrste proizvajalcev, glavne dejavnosti in funkcije, ki so značilne za posamezne sektorje. Tabela 2. 2 — Vrste proizvajalcev, glavne dejavnosti in funkcije po sektorjih Sektor Vrsta proizvajalca Glavna dejavnost in funkcija Nefinančne družbe (S. 11) (glej odstavek 2. 21) Finančne družbe (S. 12) (glej odstavek 2. 32) Država (S. 13) (glej odstavek 2. 68. ) Gospodinjstva (S. 14) — kot potrošniki — kot podjetniki (glej odstavek 2. 75) Nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (S. 15) (glej odstavek 2. 87) Tržni proizvajalec Proizvodnja tržnega blaga in nefinančnih storitev Tržni proizvajalec Finančno posredovanje, skupaj z zavarovanjem Pomožne finančne dejavnosti Javni drugi netržni proizvajalec Proizvodnja in ponudba druge netržne proizvodnje za kolektivno in individualno potrošnjo ter izvajanje transakcij z namenom prerazdeli- tve nacionalnega dohodka in bogastva Tržni proizvajalec ali zasebni proizvajalec za lastno končno porabo Potrošnja Proizvodnja tržne proizvodnje in proizvodnje za lastno končno porabo Zasebni drugi netržni proizvajalec Proizvodnja in ponudba druge netržne proizvodnje za individualno potrošnjo Tujina (S. 2) je skupina institucionalnih enot (glej odstavek 2. 89. ), za katere niso značilni podobni cilji in vrsta vedenja; ta sektor združuje nere- zidenčne institucionalne enote, če izvajajo transakcije z rezidenčnimi institucionalnimi enotami. NEFINANČNE DRUŽBE (S. 11) 2. 21. Opredelitev: Sektor nefinančne družbe (S. 11) sestavljajo institucionalne enote, katerih razdelitvene in finančne transakcije se razlikujejo od tistih, ki jih izvajajo njihovi lastniki, ki so tržni proizvajalci (glej odstavke 3. 31. , 3. 32. in 3. 37), njihova glavna dejavnost pa je proizvodnja blaga in nefinančnih storitev (6). 2. 22. Sektor nefinančnih družb vključuje tudi nefinančne neprave družbe. 2. 23. Izraz „nefinančne družbe“ označuje vse subjekte, priznane kot neodvisne pravne osebe, ki so tržni proizvajalci ter katerih glavna dejavnost je proizvodnja blaga in nefinančnih storitev. V sektorju so zajete naslednje institucionalne enote: (a) zasebne in javne družbe, ki so tržne proizvajalke ter v glavnem dejavne v proizvodnji blaga in nefinančnih storitev; (b) zadruge in partnerska podjetja, priznane kot neodvisne pravne osebe, ki so tržni proizvajalci,v glavnem dejavni v proizvodnji blaga in nefinančnih storitev; (c) javni proizvajalci, na podlagi posebne zakonodaje priznani kot neodvisne pravne osebe, ki so tržni proizvajalci, v glavnem dejavni v proiz- vodnji blaga in nefinančnih storitev; (d) nepridobitne institucije in združenja, ki opravljajo storitve za nefinančne družbe, ki so priznani kot neodvisne pravne osebe in so tržni proizvajalci, v glavnem dejavni v proizvodnji blaga in nefinančnih storitev (7); (6) Po dogovoru se agencije za reguliranje trga, katerih edina ali glavna dejavnost je kupovanje, posedovanje in prodaja kmetijskih in drugih prehrambenih proizvodov, raz- vrščajo v S. 11 (glej odstavek 2. 69(. a), opomba 11). (7) Vključene so tudi enote, financirane s prostovoljnimi prispevki kvazifiskalne narave, ki jih proizvajalcem zaračunavajo enote, katerih glavna dejavnost je, da v zameno zagotavljajo storitve. Ti prispevki se obravnavajo kot nakupi tržnih storitev. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 45 (e) holdinške družbe, ki nadzirajo (glej odstavek 2. 26. ) skupino družb, tržnih proizvajalk, če je pretežna vrsta dejavnosti skupine kot celote — po merilu dodane vrednosti — proizvodnja blaga in nefinančnih storitev; (f) zasebne in javne neprave družbe, ki so tržne proizvajalke, v glavnem dejavne v proizvodnji blaga in nefinančnih storitev. 2. 24. Izraz „nefinančne neprave družbe“ označuje vse subjekte, ki nimajo neodvisnega pravnega statusa, so pa tržni proizvajalci in so v glavnem dejavni v proizvodnji blaga in nefinančnih storitev ter izpolnjujejo pogoje, po katerih je enota neprava družba (glej odstavek 2. 13. f). Neprave družbe morajo voditi celoto računov in delujejo tako, kakor da bi bile družbe. Dejansko razmerje neprave družbe do njenega lastnika je enako razmerju med družbo in njenimi delničarji. Nefinančne neprave družbe v lasti gospodinjstev, enot države ali nepridobitnih institucij se torej skupaj z nefinančnimi družbami uvrščajo v sektor nefinančne družbe. Obstoj celote računov, vključno z bilancami stanja, ni zadosten pogoj, da bi bil tržni proizvajalec neprava družba. Zato partnerska podjetja in javni proizvajalci, razen tistih, ki so vključeni v 2. 23. a, b, c in f, ter individualni lastniki — četudi vodijo celoto računov — v splošnem niso institucionalne enote, ker niso neodvisni pri odločanju, njihovo upravljanje pa nadzirajo gospodinjstva, nepridobitne institucije ali enote države, ki so njihovi lastniki. 2. 25. Sektor nefinančne družbe vključuje tudi vse namišljene rezidenčne enote (glej odstavek 2. 15. ), ki se po dogovoru obravnavajo kot neprave družbe. 2. 26. Nadzor nad družbo je opredeljen kot sposobnost določanja splošne politike družbe, po potrebi z izborom direktorjev. Posamezna institucionalna enota (druga družba, gospodinjstvo ali enota države) zagotavlja nadzor nad družbo z lastništvom več kakor polo- vice glasovalnih pravic ali z drugačnim nadzorom več kakor polovice glasovalnih pravic delničarjev. Država pa zagotavlja nadzor nad družbo tudi na podlagi posebne zakonodaje, ki ji omogoča, da določa politiko družbe ali imenuje direktorje. Da bi institucionalna enota nadzorovala več kakor polovico glasovalnih pravic delničarjev, ni potrebno, da bi bila lastnica glasovalnih delnic. Družba C je lahko hčerinska družba druge družbe B, v kateri ima tretja družba A v lasti večino glasovalnih delnic. Družba C je hčerinska družba družbe B, ko: bodisi družba B nadzira več kakor polovico glasovalnih pravic delničarjev v družbi C bodisi je družba B delničar v C s pravico imenovanja ali razrešitve večine direktorjev v C. 2. 27. Sektor nefinančnih družb sestavljajo trije podsektorji: (a) javne nefinančne družbe (S. 11001); (b) nacionalne zasebne nefinančne družbe (S. 11002); (c) nefinančne družbe pod tujim nadzorom (S. 11003). Podsektor: Javne nefinančne družbe (S. 11001) 2. 28. Opredelitev: Podsektor javne nefinančne družbe sestavljajo vse nefinančne družbe in neprave družbe, ki jih nadzirajo (glej odstavek 2. 26. ) enote države. 2. 29. Javne neprave družbe so neprave družbe, katerih neposredne lastnice so enote države. 46 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Podsektor: Nacionalne zasebne nefinančne družbe (S. 11002) 2. 30. Opredelitev: Podsektor nacionalne zasebne nefinančne družbe sestavljajo vse nefinančne družbe in neprave družbe, ki jih ne nadzirajo država ali nerezidenčne institucionalne enote. Ta podsektor vključuje vse nepridobitne institucije, ki so vključene v sektor nefi- nančne družbe (glej odstavek 2. 23. d). V podsektor so vključena tista podjetja in neprava podjetja z neposrednimi tujimi naložbami (glej odstavek 4. 65), ki niso razvrščena v podsek- tor nefinančne družbe pod tujim nadzorom (S. 11003). Podsektor: Nefinančne družbe pod tujim nadzorom (S. 11003) 2. 31. Opredelitev: Podsektor nefinančne družbe pod tujim nadzorom sestavljajo vse nefinančne družbe in neprave družbe, ki jih nadzirajo (glej odstavek 2. 26. ) nerezidenčne institucionalne enote. Podsektor vključuje: (a) vse hčerinske družbe nerezidenčnih družb; (b) vse družbe, ki jih nadzirajo nerezidenčne institucionalne enote, ki same niso družbe: na primer družba, ki jo nadzira tuja država; vklju- čene so tudi družbe, ki jih nadzira skupina nerezidenčnih enot, ki delujejo sporazumno; (c) vse podružnice in druge nekorporativne agencije nerezidenčnih družb ali nekorporativnih proizvajalcev, ki so namišljene rezidenčne enote in se obravnavajo kot nefinančne neprave družbe (glej odstavek 2. 25. ). FINANČNE DRUŽBE (S. 12) 2. 32. Opredelitev: Sektor finančne družbe (S. 12) sestavljajo vse družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnem posredništvom (finančni posredniki) in/ali pomožnimi finančnimi dejavnostmi (izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti) (8). Finančno posredništvo je dejavnost, v kateri institucionalna enota pridobiva finančna sredstva in hkrati prevzema obveznosti (glej odstavek 2. 34) za svoj račun (glej odstavek 2. 33) z izvajanjem finančnih transakcij na trgu (glej odstavka 2. 37 in 2. 38). Sredstva in obveznosti finančnih posrednikov imajo različne značilnosti, v procesu finančnega posredovanja pa se sredstva spre- minjajo in preoblikujejo glede na zapadlost, obseg, tveganje ipd. Pomožne finančne dejavnosti so dejavnosti, ki so tesno povezane s finančnim posredništvom, same pa niso finančno posred- ništvo (glej odstavek 2. 39). 2. 33. Pri finančnem posredovanju se sredstva prelivajo od strank s presežki na eni strani k strankam s primanjkljaji sredstev na drugi. Finančni posrednik ne deluje le kot zastopnik drugih institucionalnih enot, temveč s pridobivanjem finančnih sredstev in prevzemanjem obveznosti za svoj račun tudi sebe izpostavlja tveganju. 2. 34. V procesu finančnega posredovanja se lahko pojavljajo vse kategorije obveznosti, razen drugih obveznosti (AF. 7). Finančna sredstva, ki so vključena v procesu finančnega posredovanja, so lahko razvrščena v katero koli kategorijo, razen v kategorijo zavaro- valnih tehničnih rezervacij (AF. 6), vendar vključno s kategorijo drugih terjatev (faktoring). Finančni posredniki pa lahko svoja sredstva investi- rajo tudi v nefinančna sredstva, vključno z nepremičninami. Vendar pa mora družba, da bi bila finančni posrednik, poleg tega prevzemati tudi obveznosti na trgu in preoblikovati sredstva. Zato so družbe, ki poslujejo z nepremičninami (NACE Rev. 1 oddelek 70), izvzete. (8) Po dogovoru sektor S. 12 vključuje holdinške družbe, ki le nadzirajo in usmerjajo skupino hčerinskih družb, v glavnem dejavnih v finančnem posredništvu in/ali v pomožnih finančnih dejavnostih (glej odstavek 2. 43), in nepridobitne institucije, priznane kot neodvisne pravne osebe, ki opravljajo storitve za finančne družbe (glej odstavek 2. 44). 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 47 2. 35. Glavna funkcija zavarovalnih družb in pokojninskih skladov je združevanje tveganj. Glavne obveznosti teh institucij so zavarovalne tehnične rezervacije (AF. 6). Nasprotna postavka rezervacijam so investicije zavarovalnih družb in pokojninskih skladov, ki zato delujejo kot finančni posredniki. 2. 36. Vzajemni skladi prevzemajo obveznosti v glavnem z izdajanjem delnic (AF. 52). Ta sredstva preoblikujejo s pridobivanjem finančnih sredstev in/ali nepremičnin. Vzajemni skladi se zato uvrščajo med finančne posrednike. Tako kot pri drugih družbah se tudi pri vzajemnih skladih vsaka sprememba vrednosti njihovih sredstev in obveznosti, razen lastnih delnic, odraža v njihovih lastnih sredstvih (glej odstavek 7. 05). Ker je vrednost lastnih sredstev vzajemnega sklada navadno enaka vrednosti njegovih delnic, se bo vsaka sprememba vrednosti sredstev in obveznosti vzajemnega sklada odrazila v tržni vrednosti teh delnic. Finančni posredniki so tudi vzajemni skladi, ki investirajo samo v nepremičnine. 2. 37. Finančno posredništvo je v splošnem omejeno na finančne transakcije na trgu. Z drugimi besedami, v pridobivanje sredstev in prevzemanje obveznosti mora biti vključena splošna javnost ali pa določene in razmeroma velike podskupine javnosti. Kadar je dejavnost omejena na majhne skupine oseb ali družin, v splošnem ne gre za finančno posredništvo. Zlasti ne gre za finančno posredništvo pri institucionalnih eno- tah, ki skupini podjetij zagotavljajo zakladniške storitve. Te institucionalne enote se razvrščajo v sektorje glede na najpomembnejšo funkcijo skupine podjetij na ekonomskem ozemlju. Kadar pa je institucionalna enota, ki zagotavlja zakladniške storitve, podvržena finančnemu nadzoru, se po dogovoru razvršča v sektor finančne družbe. 2. 38. Za nekatere izjeme ne velja pravilo omejevanja finančnega posredništva na finančne transakcije na trgu. Primeri so komunalne kreditne banke in hranilnice, ki so močno oprte na lokalno javnost, ali družbe za finančni leasing, ki so pri pridobivanju ali investiranju sredstev odvisne od skupine matičnih družb. Vendar pa so take družbe uvrščene med finančne posrednike le, če je posojanje ali sprejemanje prihrankov neodvisno od lokalne javnosti ali od matične skupine. 2. 39. Pomožne finančne dejavnosti obsegajo pomožne dejavnosti pri izvajanju transakcij s finančnimi sredstvi in obveznostmi ali pri preoblikovanju sredstev. Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti se ne izpostavljajo tveganju s pridobivanjem finančnih sredstev ali prevzemanjem obveznosti. Izvajalci samo lajšajo finančno posredovanje. 2. 40. V sektor finančne družbe (S. 12) so vključene naslednje institucionalne enote: (a) zasebne in javne družbe, ki so v glavnem dejavne v finančnem posredništvu in/ali v pomožnih finančnih dejavnostih; (b) zadruge in partnerska podjetja, priznani kot neodvisne pravne osebe, ki so v glavnem dejavni v finančnem posredništvu in/ali v pomožnih finančnih dejavnostih; (c) javni proizvajalci, ki so na podlagi posebne zakonodaje priznani kot neodvisne pravne osebe in so v glavnem dejavni v finančnem posred- ništvu in/ali v pomožnih finančnih dejavnostih; (d) nepridobitne institucije, priznane kot neodvisne pravne osebe, ki so v glavnem dejavne v finančnem posredništvu in/ali v pomožnih finančnih dejavnostih ali opravljajo storitve za finančne družbe; (e) holdinške družbe (glej odstavek 2. 14), če je skupina hčerinskih družb kot celota znotraj ekonomskega ozemlja v glavnem dejavna v finanč- nem posredništvu in/ali v pomožnih finančnih dejavnostih; (f) nekorporativni vzajemni skladi, ki obsegajo investicijske portfelje v lasti skupine udeležencev, upravljajo pa jih v glavnem druge finančne družbe. Ti skladi so po dogovoru institucionalne enote, ločene od finančnih družb, ki jih upravljajo; (g) finančne neprave družbe: 1. nekorporativne enote, v glavnem dejavne v finančnem posredništvu ter podvržene urejanju in nadzoru (večinoma se razvrščajo v pod- sektor druge denarne finančne institucije ali v podsektor zavarovalne družbe in pokojninski skladi), za katere se predpostavlja, da so 48 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 neodvisne pri odločanju in neodvisne od lastnikov pri upravljanju. V ekonomskem in finančnem vedenju so podobne finančnim druž- bam. Zato se obravnavajo kot ločene institucionalne enote. Primeri so podružnice nerezidenčnih finančnih družb; 2. druge nekorporativne enote, v glavnem dejavne v finančnem posredništvu, ki niso podvržene urejanju in nadzoru, se štejejo kot finančne neprave družbe, če izpolnjujejo pogoje za nepravo družbo (glej odstavek 2. 13. f); 3. nekorporativne enote, v glavnem dejavne v pomožnih finančnih dejavnostih, so finančne neprave družbe, če izpolnjujejo pogoje za nepravo družbo (glej odstavek 2. 13. f). 2. 41. Sektor finančne družbe se deli na pet podsektorjev: (a) centralna banka (S. 121); (b) druge denarne finančne institucije (S. 122); (c) drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S. 123); (d) izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S. 124); (e) zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S. 125). Podsektor druge denarne finančne institucije je enak podsektorju druge depozitarne družbe v SNR 1993 4. 88-4. 94. Medtem ko opredelitev podsektorja druge denarne finančne institucije (glej odstavek 2. 48) zajema tiste finančne posrednike, preko katerih se učinki monetarne poli- tike centralne banke prenašajo na druge subjekte gospodarstva, je podsektor druge depozitarne družbe v SNR 1993 opredeljen s sklicevanjem na širši denarni agregat. Podsektorja S. 121 in S. 122 skupaj se ujemata s skupino denarne finančne institucije za statistične namene, kakor jo opredeljuje EMI (glej odstavek 2. 49). 2. 42. Razen podsektorja S. 121 se lahko vsak podsektor deli na: (a) javne finančne družbe; (b) nacionalne zasebne finančne družbe; (c) finančne družbe pod tujim nadzorom. Merila za to delitev so enaka kakor za nefinančne družbe (glej odstavke od 2. 26 do 2. 31). 2. 43. Holdinške družbe, ki le nadzirajo in usmerjajo skupino hčerinskih družb, v glavnem dejavnih v finančnem posredništvu in/ali pomožnih finančnih dejavnostih, se uvrščajo v podsektor drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S. 123) (9). Vendar se holdinške družbe, ki so same finančne družbe, po podsektorjih razvrščajo glede na glavno vrsto finančne dejavnosti. 2. 44. Nepridobitne institucije, priznane kot neodvisne pravne osebe, ki opravljajo storitve za finančne družbe, niso pa dejavne v finančnem posred- ništvu ali pomožnih finančnih dejavnostih, se razvrščajo v podsektor izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S. 124). Podsektor: Centralna banka (S. 121) 2. 45. Opredelitev: Podsektor centralna banka (S. 121) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, katerih glavna funkcija je izdajanje denarja, vzdrževanje notranje in zunanje vrednosti denarja in posedovanje celote ali dela mednarodnih rezerv države. (9) Razvrščanje holdinških družb v sektor finančne družbe se razlikuje od SNA 1993 4. 100, in sicer zaradi zagotavljanja konsistentnosti z denarnimi finančnimi instituci- jami za statistične namene, kakor jih je opredelil EMI, in z uradno statistiko zavarovalnih družb. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 49 2. 46. V podsektor S. 121 se razvrščajo naslednji finančni posredniki: (a) nacionalna centralna banka, tudi kadar je del evropskega sistema centralnih bank; (b) centralne denarne agencije javnega izvora (npr. agencije, ki upravljajo z devizami ali izdajajo denar), ki vodijo celoto računov in so v odnosu do centralne države neodvisne pri odločanju. Te dejavnosti se večinoma izvajajo znotraj centralne države ali znotraj centralne banke. V teh primerih ločene institucionalne enote ne obstajajo. 2. 47. Podsektor S. 121 razen centralne banke ne zajema agencij in subjektov, ki uravnavajo ali nadzirajo finančne družbe ali finančne trge. Take enote so razvrščene v podsektor S. 124 (glej odstavek 2. 58. (g)) (10). Podsektor: Druge denarne finančne institucije (S. 122) 2. 48. Opredelitev: Podsektor druge denarne finančne institucije (S. 122) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, razen tistih, ki se razvrš- čajo v podsektor centralna banka, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredovanjem in poslujejo tako, da od institucional- nih enot, ki niso denarne finančne institucije, sprejemajo vloge in/ali zelo podobne nadomestke za vloge, in da za svoj račun dajejo posojila in/ali investirajo v vrednostne papirje. 2. 49. Denarne finančne institucije (MFI) zajemajo podsektorja centralna banka (S. 121) in druge denarne finančne institucije (S. 122) ter sovpadajo z denarnimi finančnimi institucijami za statistične namene, kakor jih je opredelil EMI (glej odstavek 2. 41). 2. 50. Denarnih finančnih institucij (MFI) ni mogoče preprosto označiti za „banke“, ker je mogoče, da so med njimi finančne družbe, ki sebe ne ime- nujejo „banke“, in take, ki se v nekaterih državah tako ne smejo imenovati, pri čemer pa obstajajo tudi finančne družbe, ki se opredeljujejo za banke, pa dejansko niso denarne finančne institucije. V splošnem se v podsektor S. 122 razvrščajo naslednji finančni posredniki: (a) komercialne banke, „univerzalne“ banke in „vsenamenske“ banke; (b) hranilnice (vključno z vzajemnimi hranilnicami ter hranilnimi in posojilnimi združenji); (c) poštne žiro institucije, poštne banke, žiro banke; (d) podeželske kreditne banke, kmečke kreditne banke; (e) zadružne kreditne banke, kreditne zadruge; (f) specializirane banke (npr. trgovske banke, emisijske hiše, zasebne banke). 2. 51. V podsektor S. 122 se lahko razvrstijo tudi naslednji finančni posredniki, če prejemajo vračljiva sredstva od javnosti, bodisi v obliki vlog bodisi v drugih oblikah, kot je neprekinjeno izdajanje obveznic in drugih primerljivih vrednostnih papirjev. V nasprotnih primerih se razvrstijo v podsektor S. 123: (a) družbe, ki dajejo hipotekarna posojila (vključno s stanovanjskimi bankami, hipotekarnimi bankami in hipotekarnimi kreditnimi instituci- jami); (b) vzajemni skladi (vključno z naložbenimi skladi, vzajemnimi naložbenimi skladi in drugimi kolektivnimi investicijskimi shemami, npr. podjetja za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje); (c) komunalne kreditne institucije. 2. 52. Podsektor S. 122 ne vključuje: (a) holdinških družb, ki le nadzirajo in usmerjajo skupine, sestavljene v glavnem iz drugih denarnih finančnih institucij, same pa niso druge finančne institucije. Razvrščajo se v podsektor S. 123 (glej odstavek 2. 43); (b) nepridobitnih institucij, priznanih kot neodvisne pravne osebe, ki opravljajo storitve za druge denarne finančne institucije, vendar se ne ukvarjajo s finančnim posredovanjem. Razvrščajo se v podsektor S. 124 (glej odstavek 2. 44). (10) To je odstopanje od SNR 1993 4. 86 in 4. 101, zaradi zagotavljanja konsistentnosti z denarnimi finančnimi institucijami za statistične namene, kakor jih je opredelil EMI. 50 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Podsektor: Drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S. 123) 2. 53. Opredelitev: Podsektor drugi finančni posredniki razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov (S. 123) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki se v glavnem ukvarjajo s finančnim posredovanjem, tako da prevzemajo obveznosti v oblikah, ki niso gotovina, zavarovalne tehnične rezervacije, vloge in/ali zelo podobni nadomestki za vloge od institucionalnih enot, ki niso denarne finančne institucije. 2. 54. Podsektor S. 123 vključuje različne vrste finančnih posrednikov, zlasti tiste, ki se v glavnem ukvarjajo z dolgoročnim financiranjem. V večini primerov je ta prevladujoča dospelost osnova za razmejevanje od podsektorja druge denarne finančne institucije. Razmejevanje od podsektorja zavarovalne družbe in pokojninski skladi pa lahko temelji na osnovi neobstoja obveznosti v obliki zavarovalnih tehničnih rezervacij. 2. 55. V podsektor S. 123 se razvrščajo zlasti naslednje finančne družbe in neprave družbe, če le niso denarne finančne institucije: (a) družbe, ki se ukvarjajo s finančnim leasingom; (b) družbe, ki se ukvarjajo z nakupi na obroke ter nudenjem osebnih ali poslovnih financ; (c) družbe, ki se ukvarjajo s faktoringom; (d) posredniki z vrednostnimi papirji in izvedenimi finančnimi instrumenti (za lasten račun); (e) specializirane finančne družbe, kot so družbe, ki upravljajo sklade tveganega kapitala in razvojne sklade, družbe za financiranje izvoza in uvoza; (f) družbe, ki se ukvarjajo s prenosom finančnih sredstev, ki so ustanovljene, da bi bile imetnice listinjenih sredstev; (g) finančni posredniki, ki sprejemajo vloge in/ali zelo podobne nadomestke za vloge le od denarnih finančnih institucij; (h) holdinške družbe, ki le nadzirajo in usmerjajo skupino podružnic, v glavnem dejavnih v finančnem posredništvu in/ali pomožnih finanč- nih dejavnostih, same pa niso finančne družbe (glej odstavek 2. 43). 2. 56. Podsektor S. 123 ne vključuje nepridobitnih institucij, priznanih kot neodvisne pravne osebe, ki opravljajo storitve za druge finančne posred- nike razen zavarovalnih družb in pokojninskih skladov, ki se same ne ukvarjajo s finančnim posredovanjem. Uvrščajo se v podsektor S. 124 (glej odstavek 2. 44). Podsektor: Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S. 124) 2. 57. Opredelitev: Podsektor izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti (S. 124) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki so v glavnem dejavne v pomožnih finančnih dejavnostih, to je v dejavnostih, ki so tesno povezane s finančnim posredništvom, same pa niso finančno posredništvo (glej odstavek 2. 39). 2. 58. V podsektor S. 124 se uvrščajo zlasti naslednje finančne družbe in neprave družbe: (a) zavarovalni posredniki, upravitelji pri reševanju in havarijah, zavarovalni in pokojninski svetovalci itd. ; (b) posredniki pri posojilih in vrednostnih papirjih, svetovalci pri naložbah itd. ; (c) družbe, ki upravljajo izdajanje vrednostnih papirjev; (d) družbe, katerih glavna dejavnost je jamčenje za menice in podobne instrumente z indosamenti; (e) družbe, ki pripravljajo izvedene finančne instrumente in instrumente za zavarovanje pred tveganji, kot so zamenjalni (swap) posli, opcije in standardizirane terminske pogodbe (brez izdajanja teh instrumentov); 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 51 (f) družbe, ki zagotavljajo infrastrukturo za finančne trge; (g) centralni nadzorni organi finančnih posrednikov in finančnih trgov, kadar so ločene institucionalne enote; (h) upravljavci pokojninskih skladov, vzajemnih skladov itd. ; (i) družbe, ki upravljajo borze vrednostnih papirjev in zavarovalne borze, (j) nepridobitne institucije, priznane kot neodvisne pravne osebe, ki opravljajo storitve za finančne družbe, vendar niso dejavne v finančnem posredništvu ali pomožnih finančnih dejavnostih (glej odstavek 2. 44). 2. 59. Podsektor S. 124 ne vključuje holdinških družb, ki le nadzirajo in usmerjajo skupino hčerinskih družb, v glavnem dejavnih v pomožnih finanč- nih dejavnostih, same pa niso izvajalke pomožnih finančnih dejavnosti. Take holdinške družbe se uvrščajo v podsektor S. 123 (glej odstavek 2. 43). Podsektor: Zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S. 125) 2. 60. Opredelitev: Podsektor zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S. 125) sestavljajo vse finančne družbe in neprave družbe, ki so dejavne v glavnem v finančnem posredništvu, ki temelji na združevanju tveganj (glej odstavek 2. 35). 2. 61. Upravljanje zavarovalnih pogodb se lahko nanaša na posameznike in/ali skupine, pri čemer njihova udeležba v pogodbah je ali pa ni posledica splošne obveznosti, ki jo naloži država. Nadalje, pogodbe o socialnem zavarovanju (glej odstavke od 4. 83 do 4. 91) so včasih pomemben del upravljanih pogodb. 2. 62. Podsektor S. 125 vključuje tudi lastne zavarovalnice družb in pozavarovalne družbe. 2. 63. Podsektor S. 122 ne vključuje: (a) institucionalnih enot, ki izpolnjujejo obe merili, navedeni v odstavku 2. 74. Uvrščajo se v podsektor S. 1314; (b) holdinških družb, ki le nadzirajo in usmerjajo skupino, pretežno sestavljeno iz zavarovalnih družb in pokojninskih skladov, same pa niso zavarovalne družbe ali pokojninski skladi. Uvrščajo se v podsektor S. 123 (glej odstavek 2. 43); (c) nepridobitnih institucij, priznanih kot neodvisne pravne osebe, ki opravljajo storitve za zavarovalne družbe in pokojninske sklade, niso pa dejavne v finančnem posredništvu. Uvrščajo se v podsektor S. 124 (glej odstavek 2. 44). 2. 64. Podsektor zavarovalne družbe in pokojninski skladi se lahko deli na: (a) zavarovalne družbe, (b) (avtonomne) pokojninske sklade. Avtonomni pokojninski skladi so tisti pokojninski skladi, ki so neodvisni pri odločanju in vodijo celoto računov. Zato so institucionalne enote. Neavtonomni pokojninski skladi niso institucionalne enote, ampak so del institucionalne enote, ki jih je ustanovila. 2. 65. Dejavnost zavarovalnih družb za življenjsko in neživljenjsko zavarovanje lahko zajema tveganja v zvezi s posamezniki ali skupinami. Nekatere zavarovalne družbe lahko svoje dejavnosti omejijo le na skupinske pogodbe. Takim družbam je dovoljeno zavarovati vsako skupino. 2. 66. Pokojninski skladi so opredeljeni kot institucije, ki zavarujejo skupinska tveganja v zvezi s socialnimi tveganji in potrebami (glej odstavek 4. 84) zavarovanih ljudi. Tipične skupine udeležencev v takih zavarovalnih policah so zaposleni v enem podjetju ali skupini podjetij, zaposleni v panogi ali dejavnosti in osebe z enakim poklicem. Prejemki, vključeni v zavarovalno pogodbo, so lahko prejemki, ki se po smrti zavarovane osebe izplačajo vdovi (vdovcu) ali otrokom (v glavnem v primeru smrti med opravljanjem poklica), prejemki, ki se izplačujejo po upokojitvi, in prejemki, ki se izplačujejo po nastopu invalidnosti. 52 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 2. 67. V nekaterih državah lahko vse te vrste tveganj zavarujejo zavarovalne družbe za življenjsko zavarovanje in pokojninski skladi, v drugih pa se lahko zavarujejo samo v družbah za življenjsko zavarovanje in so pokojninski skladi (z zakonom) omejeni na nekatere skupine tveganj posebne skupine zaposlenih in samozaposlenih. DRŽAVA (S. 13) 2. 68. Opredelitev: Sektor država (S. 13) zajema vse institucionalne enote, ki so drugi netržni proizvajalci (glej odstavek 3. 26), katerih proizvodnja je namenjena individualni in kolektivni potrošnji in se v glavnem financirajo z obveznimi plačili enot, ki pripadajo drugim sek- torjem, in/ali vse institucionalne enote, ki se v glavnem ukvarjajo s prerazdeljevanjem nacionalnega dohodka in bogastva. 2. 69. V sektor S. 13 so vključene naslednje institucionalne enote: (a) subjekti države (razen javnih proizvajalcev, ki so organizirani kot javne družbe ali ki so po posebni zakonodaji priznani kot neodvisne pravne osebe ali neprave družbe, kadar so razvrščeni v sektor nefinančne ali finančne družbe), ki upravljajo in financirajo skupino dejav- nosti, ki v glavnem zagotavljajo netržno blago in storitve v korist skupnosti (11); (b) nepridobitne institucije, priznane kot neodvisne pravne osebe, ki so druge netržne proizvajalke ter jih nadzira in v glavnem financira država; (c) avtonomni pokojninski skladi, če sta izpolnjeni zahtevi iz odstavka 2. 74. 2. 70. Sektor država sestavljajo štirje podsektorji: (a) centralna država (S. 1311); (b) federalna država (S. 1312); (c) lokalna država (S. 1313); (d) skladi socialne varnosti (S. 1314). Podsektor: Centralna država (S. 1311) 2. 71. Opredelitev: Podsektor centralna država vključuje vse upravne organe države in druge centralne agencije, ki so navadno pristojni na celot- nem ekonomskem ozemlju, razen skladov socialne varnosti. V podsektor S. 1311 so vključene tudi tiste nepridobitne institucije, ki jih nadzira in v glavnem financira centralna država in so pristojni na celotnem ekonomskem ozemlju. Podsektor: Federalna država (S. 1312) 2. 72. Opredelitev: Podsektor federalna država sestavljajo enote federalne države, ki so posebne institucionalne enote in izvajajo nekatere od funkcij države na ravni, ki je pod centralno državo in nad ravnjo državnih institucionalnih enot na lokalni ravni, razen skladov socialne varnosti. V podsektor S. 1312 so vključene tudi tiste nepridobitne institucije, ki jih nadzirajo in v glavnem financirajo federalne države in so pristojne na ekonomskih ozemljih teh enot. Podsektor: Lokalna država (S. 1313) 2. 73. Opredelitev: V podsektor lokalna država so vključene tiste vrste enot javne uprave, ki so pristojne le na lokalnem delu ekonomskega ozem- lja, razen lokalnih agencij skladov socialne varnosti. (11) Po dogovoru se organizacije za tržno reguliranje, ki izključno ali pretežno razdeljujejo subvencije, razvrščajo v S. 13, podsektor centralna država S. 1311. Vendar pa so tiste organizacije, ki se izključno ali pretežno ukvarjajo s kupovanjem, posedovanjem in prodajo kmetijskih ali prehrambenih proizvodov, razvrščene v S. 11 (glej odsta- vek 2. 21, opomba 6). 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 53 V podsektor S. 1313 so vključene tudi tiste nepridobitne institucije, ki jih nadzirajo in v glavnem financirajo lokalne države in katerih pristoj- nosti so omejene na ekonomska ozemlja teh enot. Podsektor: Skladi socialne varnosti (S. 1314) 2. 74. Opredelitev: Podsektor skladi socialne varnosti vključuje vse centralne, federalne in lokalne institucionalne enote, katerih glavna dejavnost je zagotavljanje socialnih prejemkov in ki izpolnjujejo obe naslednji merili: (a) nekatere skupine prebivalstva so na podlagi zakona ali predpisa dolžne sodelovati v shemi ali plačevati prispevke; (b) država je odgovorna za upravljanje institucij glede določanja ali dodeljevanja prispevkov in prejemkov neodvisno od svoje vloge nadzornika ali delodajalca (glej odstavek 4. 89). Med vrednostjo prispevka, ki ga posameznik plača, in tveganjem, ki mu je izpostavljen, navadno ni neposredne povezave. GOSPODINJSTVA (S. 14) 2. 75. Opredelitev: Sektor gospodinjstva (S. 14) zajema posameznike ali skupine posameznikov kot potrošnike, lahko pa tudi kot podjetnike, ki pro- izvajajo tržno blago ter nefinančne in finančne storitve (tržni proizvajalci), če v slednjem primeru ne gre za dejavnosti subjek- tov, ki so neprave družbe. Sektor vključuje tudi posameznike ali skupine posameznikov kot proizvajalce blaga in nefinančnih storitev izključno za lastno končno porabo (glej odstavke 3. 20, 3. 25 in 3. 30). Gospodinjstva kot potrošniki so lahko opredeljeni kot majhne skupine oseb, ki so skupaj nastanjene, deloma ali v celoti združu- jejo svoje dohodke in premoženje ter skupaj trošijo določene vrste blaga in storitev, v glavnem stanovanjske storitve in hrano. Temu se lahko doda še merilo obstoja družinskih ali čustvenih vezi. Glavni viri teh enot so sredstva za zaposlene, dohodki od lastnine, transferji iz drugih sektorjev, prejemki od prodaje tržnih proizvodov in pripisani prejemki iz proizvodnje proizvodov za lastno končno potrošnjo. 2. 76. V sektor gospodinjstva so vključeni: (a) posamezniki ali skupine posameznikov, katerih glavna funkcija je potrošnja; (b) osebe, ki stalno živijo v ustanovah ter imajo v delovanju in odločanju o gospodarskih zadevah le malo samostojnosti ali je sploh nimajo (npr. člani verskih redov, ki živijo v samostanih; pacienti, daljši čas nastanjeni v bolnišnicah, zaporniki, ki prestajajo daljše zaporne kazni, starejše osebe, ki stalno živijo v domovih za upokojence). Taki ljudje se skupaj obravnavajo kot ena institucionalna enota, to je kot eno gospodinjstvo; (c) posamezniki ali skupine posameznikov, katerih glavna funkcija je potrošnja in ki proizvajajo blago in nefinančne storitve izključno za lastno končno porabo. V sistem sta vključeni le dve kategoriji storitev, proizvedenih za lastno končno potrošnjo: stanovanjske storitve za lastne potrebe in gospodinjske storitve, ki jih proizvedejo plačani zaposleni; (d) individualni lastniki in partnerska podjetja brez neodvisnega pravnega statusa, — razen tistih, ki so neprave družbe — ki so tržni proizva- jalci;; (e) nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva, ki nimajo neodvisnega pravnega statusa, in tisti, ki neodvisen pravni status imajo, vendar so manj pomembni (glej odstavek 2. 88). 2. 77. Sektor gospodinjstva se deli na šest podsektorjev: (a) samozaposleni (delodajalci in samozaposleni brez plačanih zaposlenih) (S. 141 + S. 142), (b) zaposleni (S. 143); (c) prejemniki dohodkov od lastnine (S. 1441); 54 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (d) prejemniki pokojnin (S. 1442); (e) prejemniki drugih transfernih dohodkov (S. 1443); (f) druga gospodinjstva (S. 145). 2. 78. Gospodinjstva se po podsektorjih razporejajo glede na najpomembnejšo vrsto dohodka (dohodek delodajalca, sredstva za zaposlene itd. ) gospodinjstva kot celote. Če gospodinjstvo prejema več kakor en dohodek iste vrste, se pri razvrstitvi gospodinjstva upošteva celoten dohodek te vrste. Podsektor: Samozaposleni (delodajalci in samozaposleni brez plačanih zaposlenih) (S. 141 + S. 142) 2. 79. Opredelitev: Podsektor samozaposleni (delodajalci in samozaposleni brez plačanih zaposlenih) sestavljajo skupina gospodinjstev, katerih naj- pomembnejši vir dohodka gospodinjstva kot celote so (raznovrstni) dohodki (B. 3), ki jih dobivajo lastniki nekorporativnih podjetij gospodinjstev (z zaposlenimi ali brez njih) od svoje dejavnosti proizvajanja tržnega blaga in storitev, četudi ta vir ne presega vedno polovice celotnega dohodka gospodinjstva. Podsektor: Zaposleni (S. 143) 2. 80. Opredelitev: Podsektor zaposleni sestavlja skupina gospodinjstev, katerih najpomembnejši vir dohodka za gospodinjstvo kot celoto so sred- stva za zaposlene (D. 1). Podsektor: Prejemniki dohodkov od lastnine (S. 1441) 2. 81. Opredelitev: Podsektor prejemniki dohodkov od lastnine sestavlja skupina gospodinjstev, katerih najpomembnejši vir dohodka gospodinjstva kot celote so dohodki od lastnine (D. 4). Podsektor: Prejemniki pokojnin (S. 1442) 2. 82. Opredelitev: Podsektor prejemniki pokojnin sestavlja skupina gospodinjstev, katerih najpomembnejši vir dohodka za gospodinjstvo kot celoto so pokojnine. Upokojenska gospodinjstva so gospodinjstva, katerih najpomembnejši dohodki so starostne ali druge pokojnine, vključno s pokojninami od prejšnjih delodajalcev. Podsektor: Prejemniki drugih transfernih dohodkov (S. 1443) 2. 83. Opredelitev: Podsektor prejemniki drugih transfernih dohodkov sestavlja skupina gospodinjstev, katerih najpomembnejši vir dohodka za gospodinjstvo kot celoto so drugi tekoči transferji. Drugi tekoči transferji so vsi tekoči transferji, razen dohodkov od lastnine, pokojnin in dohodkov oseb, ki stalno živijo v ustanovah. Podsektor: Druga gospodinjstva (S. 145) 2. 84. Opredelitev: Podsektor druga gospodinjstva sestavljajo osebe, ki stalno živijo v ustanovah. Osebe, ki stalno živijo v ustanovah, se razvrščajo v poseben sektor, ker jih na osnovi merila najpomembnejšega vira dohodka ni mogoče smi- selno razvrstiti v enega od prej navedenih podsektorjev. 2. 85. Če za razvrščanje po sektorjih ni na voljo glavnega vira dohodka gospodinjstva kot celote, se za razvrstitev kot druga najboljša možnost upo- rabi dohodek referenčne osebe. Referenčna oseba gospodinjstva je navadno oseba z najvišjim dohodkom. Če ta podatek ni na voljo, se lahko za razvrstitev gospodinjstva uporabi podatek o dohodku osebe, ki trdi, da je referenčna oseba. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 55 2. 86. Vendar pa so za različne vrste analiz ali za oblikovanje politik lahko primerna in potrebna tudi druga merila, npr. razvrstitev gospodinjstev kot podjetnikov po dejavnostih: kmetijska in nekmetijska gospodinjstva (dejavnosti, storitve). NEPRIDOBITNI IZVAJALCI STORITEV ZA GOSPODINJSTVA (S. 15) 2. 87. Opredelitev: Sektor nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva (NPISG) (S. 15) sestavljajo nepridobitni izvajalci, ki so ločene pravne osebe in opravljajo storitve za gospodinjstva ter so zasebne druge netržne proizvajalke (glej odstavek 3. 32). Njihovi glavni viri so poleg prihodkov od občasnih prodaj prostovoljni prispevki gospodinjstev kot potrošnikov v denarju ali naravi, plačila države (12) in dohodki od lastnine. 2. 88. Če ti izvajalci niso zelo pomembni, v ta sektor niso vključeni, njihove transakcije pa se združijo s transakcijami gospodinjstev (S. 14). V sektor so vključene naslednje glavne vrste NPISG, ki gospodinjstvom zagotavljajo netržno blago in storitve: (a) sindikati, strokovna in znanstvena združenja, združenja potrošnikov, politične stranke, cerkvene in verske skupnosti (vključno s tistimi, ki jih država financira, vendar ne nadzira) ter družabni, kulturni, rekreacijski in športni klubi; (b) dobrodelne ustanove, socialne ustanove in organizacije za nudenje pomoči, ki jih s prostovoljnimi transferji v denarju ali naravi financirajo druge institucionalne enote. V sektor S. 15 so vključene tudi dobrodelne ustanove, socialne ustanove ali organizacije za nudenje pomoči, ki opravljajo storitve za nerezi- denčne enote, niso pa vključeni subjekti, če članstvo v njih daje pravico do vnaprej določenega blaga in storitev. TUJINA (S. 2) 2. 89. Opredelitev: Tujina (S. 2) je skupina enot brez značilnih funkcij ali značilnih virov. Sestavljajo jo nerezidenčne enote (13), če so udeležene v transakcijah z rezidenčnimi institucionalnimi enotami ali imajo druge ekonomske povezave z njimi. Računi tujine zagotavljajo celoten pregled nad ekonomskimi povezavami med nacionalnim gospodarstvom in tujino. 2. 90. Za sektor tujina ni treba voditi celote računov, čeprav je tujino pogosto primerno obravnavati tako, kakor da bi bila sektor. Sektorji se obliku- jejo z razdruževanjem celotnega gospodarstva v bolj homogene skupine rezidenčnih institucionalnih enot, ki so si podobne v ekonomskem vedenju, ciljih in funkcijah. Za sektor tujina to ne velja: tu se zajemajo transakcije in drugi tokovi nefinančnih in finančnih družb, nepridobit- nih institucij, gospodinjstev in države z nerezidenčnimi institucionalnimi enotami ter druge ekonomske povezave med rezidenti in nerezidenti, npr. terjatve rezidentov do nerezidentov. 2. 91. Treba je navesti, da za pravilo, po katerem so v računih tujine zajete le transakcije med rezidenčnimi institucionalnimi enotami in nerezidenč- nimi enotami, veljajo naslednje izjeme: (a) prevozne storitve (do meje izvozne države), ki jih opravijo rezidenčne enote v zvezi z uvozom blaga, so v računih tujine prikazane z uvo- zom f. o. b. , čeprav so te storitve opravile rezidenčne enote (glej odstavek 3. 144); (12) Nepridobitne enote, ki jih nadzira in v glavnem financira država, se razvrščajo v sektor država (glej odstavek 2. 69 b). (13) Ta skupina vključuje tudi institucije Evropske unije in mednarodne organizacije (glej tudi odstavek 2. 06). 56 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (b) (c) transakcije s tujimi sredstvi med rezidenti, ki pripadajo različnim sektorjem, so prikazane v podrobnih finančnih računih za tujino; čeprav transakcije s temi sredstvi ne vplivajo na finančni položaj države nasproti tujini, vplivajo na finančna razmerja med posameznimi sektorji in tujino; transakcije z obveznostmi države med nerezidenti, ki pripadajo različnim geografskim območjem, so prikazane v geografski razčlenitvi računov tujine. Čeprav te transakcije ne vplivajo na celoto obveznosti države do tujine, vplivajo na njene obveznosti do posameznih delov tujine. 2. 92. Sektor tujina se deli na: (a) Evropsko unijo (S. 21): 1. 2. države članice Evropske unije (S. 211); institucije Evropske unije (S. 212); (b) tretje države in mednarodne organizacije (S. 22). SEKTORSKA KLASIFIKACIJA PROIZVODNIH ENOT PO GLAVNIH STANDARDNIH PRAVNIH OBLIKAH LASTNIŠTVA 2. 93. V tabeli 2. 3 in v odstavkih od 2. 94. do 2. 101. so povzeta načela, po katerih se proizvodne enote razvrščajo v sektorje, z uporabo standardnega izrazoslovja za opisovanje glavnih vrst institucij. 2. 94. Zasebne in javne družbe, ki so tržne proizvajalke, se razvrščajo na naslednji način: (a) tiste, ki so v glavnem dejavne v proizvodnji blaga in nefinančnih storitev: v sektor S. 11 nefinančne družbe (glej odstavek 2. 23. a); (b) tiste, ki so v glavnem dejavne v finančnem posredništvu in pomožnih finančnih dejavnostih: v sektor S. 12 finančne družbe (glej odstavka 2. 40. a in 2. 40. f). 2. 95. Zadruge in partnerska podjetja, ki so priznani kot neodvisne pravne osebe in so tržni proizvajalci, se razvrščajo, kakor sledi: (a) tisti, ki so v glavnem dejavni v proizvodnji blaga in nefinančnih storitev: v sektor S. 11 nefinančne družbe (glej odstavek 2. 23. b); (b) tisti, ki so v glavnem dejavni v finančnem posredništvu in pomožnih finančnih dejavnostih: v sektor S. 12 finančne družbe (glej odstavek 2. 40. b). 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 57 i c l a j a v z i o r p i n b e s a Z ) 9 2 3. k e v a t s d o j e l g ( i c l a j a v z i o r p i n v a J ) 8 2 3. k e v a t s d o j e l g ( i c l a j a v z i o r p i n ž r t e n i g u r D i n v a j e d m e n v a l g v , i c l a j a v z i o r p i n ž r T u v t š i n d e r s o p m e n č n a n i f v i n v a j e d m e n v a l g v , i c l a j a v z i o r p i n ž r T i h n č n a n i f e n n i a g a l b i j n d o v z i o r p v v e t i r o t s a c l a j a v z i o r p a t s r V a v t š i n t s a l h a k i l b o h i n v a r p h i n d r a d n a t s h i n v a l g o p t o n e h i n d o v z i o r p a j i c a k i f i s a l k a k s r o t k e S — 3 2. a l e b a T ) f n i a. 0 4 2. k e v a t s d o e b ž u r d e n č n a n i f 2 1 S. j e l g ( e b ž u r d e n č n a n i f e n ) a. 3 2 2. k e v a t s d o 1 1 S. j e l g ( s i p o i n v a r p i n d r a d n a t S s i p o i n v a r p i n d r a d n a t S ) 1 ( i c l a j a v z i i n t i b o d i r p e n 5 1 S. i ą a v t s j n d o p s o g a z v e t i r o t s ) 7 8 2. k e v a t s d o j e l g ( ) a. 9 6 2. k e v a t s d o a v a ž r d ) b. 9 6 2. k e v a t s d o a v a ž r d 3 1 S. j e l g ( 3 1 S. j e l g ( ) b. 0 4 2. k e v a t s d o e b ž u r d e n č n a n i f 2 1 S. j e l g ( e b ž u r d e n č n a n i f e n ) b. 3 2 2. k e v a t s d o 1 1 S. j e l g ( e n v a r p e n s i v d o e n t o k i n a n z i r p o s i k , a j t e j d o p a k s r e n t r a p n i e g u r d a Z e b e s o e b ž u r d e n č n a n i f ) c. 0 4 2. k e v a t s d o 2 1 S. j e l g ( e b ž u r d e n č n a n i f e n ) c. 3 2 2. k e v a t s d o 1 1 S. j e l g ( i n a n z i r p e j a d o n o k a z e n b e s o p i g a l d o p a n o s i k , i c l a j a v z i o r p i n v a J e b e s o e n v a r p e n s i v d o e n t o k e b ž u r d e n č n a n i f ) g. 0 4 2. k e v a t s d o 2 1 S. j e l g ( e b ž u r d e n č n a n i f e n ) f. 3 2 2. k e v a t s d o 1 1 S. j e l g ( b ž u r d h i v a r p e n i m t s o n l i č a n z z o s i n i k , i c l a j a v z i o r p i n v a J e n s i v d o e n t o k i n a n z i r p e b e s o e n v a r p i g u r d e b ž u r d e n č n a n i f ) d. 0 4 2. k e v a t s d o 2 1 S. j e l g ( e b ž u r d e n č n a n i f e n ) d. 3 2 2. k e v a t s d o 1 1 S. j e l g ( e b e s o e n v a r p e n s i v d o e n t o k e n a n z i r p o s i k , e j i c u t i t s n i e n t i b o d i r p e N e b ž u r d e n č n a n i f ) g. 0 4 2. k e v a t s d o 2 1 S. j e l g ( e b ž u r d e n č n a n i f e n ) f. 3 2 2. k e v a t s d o 1 1 S. j e l g ( b ž u r d h i v a r p e n i m t s o n l i č a n z z ) 5 7 2. k e v a t s d o i a v t s j n d o p s o g 4 1 S. j e l g ( ) 5 7 2. k e v a t s d o i a v t s j n d o p s o g 4 1 S. j e l g ( i g u r d o s i n i k , a j t e j d o p a k s r e n t r a P e n s i v d o e n t o k a n a n z i r p i k i n t s a l i n l a u d i v i d n I e b e s o e n v a r p e b ž u r d e n č n a n i f ) e. 0 4 2. k e v a t s d o 2 1 S. j e l g ( v e t i r o t s i h n č n a n i f e b ž u r d e n č n a n i f e n ) e. 3 2 2. k e v a t s d o 1 1 S. j e l g ( v e t i r o t s i h n č n a n i f e n n i a g a l b h i r e t a k , e b ž u r d i e k š n d o H l i t s o n v a j e d a t s r v j a č o u d a l v e r p a j n d o v z i o r p e j , o j a r i z d a n h i j i k , b ž u r d i e n p u k s. ) 8 8 2. k e v a t s d o j e l g ( a n e m o p a g e š j n a m j i c u t i t s n i i h n t i b o d i r p e n n e z a R ) 1 ( 58 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 2. 96. Javni proizvajalci, ki so na podlagi posebne zakonodaje priznani kot neodvisne pravne osebe in so tržni proizvajalci, se razvrščajo, kakor sledi: (a) tisti, ki so v glavnem dejavni v proizvodnji blaga in nefinančnih storitev: v sektor S. 11 nefinančne družbe (glej odstavek 2. 23. c); (b) tisti, ki so v glavnem dejavni v finančnem posredništvu in pomožnih finančnih dejavnostih: v sektor S. 12 finančne družbe (glej odsta- vek 2. 40. c). 2. 97. Javni proizvajalci, ki niso priznani kot neodvisne pravne osebe in so tržni proizvajalci, se razvrščajo, kakor sledi:: (a) če so neprave družbe (glej odstavek 2. 13. f): 1. tisti, ki so v glavnem dejavni v proizvodnji blaga in nefinančnih storitev: v sektor S. 11 nefinančne družbe (glej odstavek 2. 23. f) 2. tisti, ki so v glavnem dejavni v finančnem posredništvu in pomožnih finančnih dejavnostih: v sektor S. 12 finančne družbe (glej odstavek 2. 40. g); (b) če niso neprave družbe: v sektor S. 13 država, ker ostajajo sestavni del enot, ki jih nadzirajo (glej odstavek 2. 69. a). 2. 98. Nepridobitne institucije (združenja, ustanove), ki so priznane kot neodvisne pravne osebe, se razvrščajo, kakor sledi: (a) tiste, ki so tržne proizvajalke ter so v glavnem dejavne v proizvodnji blaga in nefinančnih storitev: v sektor S. 11 nefinančne družbe (glej odstavek 2. 23. d); (b) tiste, ki so v glavnem dejavne v finančnem posredništvu in pomožnih finančnih dejavnostih: v sektor S. 12 finančne družbe (glej odsta- vek 2. 40. d); (c) tiste, ki so netržne proizvajalke: 1. v sektor S. 13 država, če so javni proizvajalci, ki jih nadzira in v glavnem financira država (glej odstavek 2. 69. b); 2. v sektor S. 15 nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva, če so zasebni proizvajalci (glej odstavek 2. 87). 2. 99. Individualni lastniki in partnerska podjetja, ki niso priznani kot neodvisne pravne osebe in so tržni proizvajalci, se razvrščajo, kakor sledi: (a) če so neprave družbe (glej odstavek 2. 13. f): 1. tisti, ki so v glavnem dejavni v proizvodnji blaga in nefinančnih storitev: v sektor S. 11 nefinančne družbe (glej odstavek 2. 23. f); 2. tisti, ki so v glavnem dejavni v finančnem posredništvu in pomožnih finančnih dejavnostih: v sektor S. 12 finančne družbe (glej odstavek 2. 40. g). (b) če niso neprave družbe, se razvrščajo v sektor S. 14 gospodinjstva (glej odstavek 2. 75). 2. 100. Holdinške družbe (tj. družbe, ki usmerjajo skupino družb) se razvrščajo, kakor sledi: (a) v sektor S. 11 nefinančne družbe, če je pretežna vrsta dejavnosti skupine družb, ki so tržne proizvajalke, kot celote proizvodnja blaga in nefinančnih storitev (glej odstavek 2. 23. e); (b) v sektor S. 12 finančne družbe, če je pretežna vrsta dejavnosti skupine družb kot celote finančno posredništvo (glej odstavek 2. 40. e). 2. 101. Tabela 2. 3 pregledno prikazuje različne primere, ki so opisani zgoraj. LOKALNE ENOTE ENOVRSTNE DEJAVNOSTI IN DEJAVNOSTI 2. 102. Večina institucionalnih enot, ki proizvajajo blago in storitve, se v praksi istočasno ukvarja z različnimi dejavnostmi. Lahko se ukvarjajo z glavno dejavnostjo, z eno stransko dejavnostjo ali več in z nekaterimi pomožnimi dejavnostmi (glej odstavke od 3. 10 do 3. 13). 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 59 2. 103. Dejavnost se opravlja, ko kot rezultat kombinirane uporabe virov, kot so oprema, delo, proizvodne tehnike, informacijsko omrežje ali pro- izvodi, nastane določeno blago ali storitev. Dejavnost opredeljujejo inputi proizvodov (blago in storitve), proizvodni proces in output proiz- vodov. Dejavnosti se lahko določijo s sklicevanjem na določeno raven NACE Rev. 1 (14). 2. 104. Če enota izvaja več dejavnosti, se vse dejavnosti, ki niso pomožne, razvrščajo po bruto dodani vrednosti. Glavna dejavnost se tako od stran- skih lahko razloči na osnovi ustvarjene dodane vrednosti. Pomožne dejavnosti se ne izločajo v posebne enote in se ne ločujejo od glavne ali stranskih dejavnosti enot, ki jih pomožne podpirajo. 2. 105. Za analizo tokov, ki nastajajo v proizvodnem procesu in pri porabi blaga in storitev, je treba enote izbrati tako, da bodo razvidna teh- nično-ekonomska razmerja. Ta zahteva pomeni, da morajo biti institucionalne enote praviloma razdeljene na manjše in bolj homogene enote, ob upoštevanju vrste proizvodnje. Lokalna enota enovrstne dejavnosti izpolnjuje to zahtevo kot prvi, ampak praktično usmerjeni pri- stop. LOKALNA ENOTA ENOVRSTNE DEJAVNOSTI 2. 106. Opredelitev: Lokalna enota enovrstne dejavnosti (lokalna EED) je del EED, ki ustreza lokalni enoti (15). EED združuje vse dele institucio- nalne enote v vlogi proizvajalke, ki prispevajo k opravljanju dejavnosti na ravni razreda (štirimestna raven) klasifikacije NACE Rev. 1 in ustrezajo enemu pododdelku institucionalne enote ali več. Informacijski sistem institucionalne enote mora biti za vsako lokalno EED sposoben oceniti ali izračunati vsaj vrednost proizvodnje, vmesno potrošnjo, sredstva za zapo- slene, poslovni presežek, zaposlenost in bruto investicije v osnovna sredstva. Lokalna enota je institucionalna enota ali njen del, ki proizvaja blago in storitve in je na geografsko razpoznavnem mestu. Lokalna EED lahko sovpada z institucionalno enoto v vlogi proizvajalke ali z delom institucionalne enote; po drugi strani pa nikoli ne more pripadati dvema institucionalnima enotama. 2. 107. Če se v institucionalni enoti, ki proizvaja blago in storitve, izvajata glavna dejavnost in ena stranska ali več, jo je treba razdeliti v enako število EED, pri čemer je treba stranske dejavnosti razvrstiti v druge skupine klasifikacije kakor glavno dejavnost. Po drugi strani se pomožne dejavnosti ne ločujejo od glavne ali stranskih dejavnosti. Vendar pa EED, ki se uvrščajo v določene razrede klasifikacijskega sistema, lahko proizvajajo tudi proizvode izven homogenih skupin, in sicer kot stranske dejavnosti, ki jih na osnovi razpoložljivih računo- vodskih dokumentov ni mogoče ločeno identificirati. EED torej lahko izvaja eno stransko dejavnost ali več. DEJAVNOST 2. 108. Opredelitev: Dejavnost sestavlja skupina lokalnih EED, ki so dejavne v isti ali podobni vrsti dejavnosti. Na najbolj podrobni ravni členitve dejavnost sestavljajo vseh lokalne EED, ki spadajo v posamezen razred (štirimestna raven) NACE Rev. 1. in so zato dejavne v isti dejavnosti, kakor je opredeljena v NACE Rev. 1. Dejavnost zajema lokalne EED, ki proizvajajo tržno blago in storitve, in lokalne EED, ki proizvajajo netržno blago in storitve. Po opredelitvi dejavnost sestavlja skupina lokalnih EED, ki se ukvarjajo z isto vrsto proizvodne dejavnosti, ne glede na to, ali so institucionalne enote, katerim pripadajo, tržne ali netržne proizvajalke. (14) NACE Rev. 1: Standardna klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3037/90 z dne 9. oktobra 1990. (15) Lokalna EED se v SNR in v ISIC Rev. 3 imenuje establishment. 60 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 2. 109. Dejavnosti se lahko razvrstijo v tri skupine: (a) dejavnosti, ki proizvajajo tržno blago in storitve (tržne dejavnosti) ter blago in storitve za lastno končno porabo (16); (b) dejavnosti, ki proizvajajo netržno blago in državne storitve: netržne dejavnosti države; (c) dejavnosti, ki proizvajajo netržno blago in storitve nepridobitnih izvajalcev storitev za gospodinjstva: netržne dejavnosti nepridobitnih izvajalcev storitev za gospodinjstva. KLASIFIKACIJA DEJAVNOSTI 2. 110. Za združevanje lokalnih EED v dejavnosti se uporablja klasifikacija NACE Rev. 1. ENOTE HOMOGENE PROIZVODNJE IN HOMOGENE PANOGE 2. 111. Lokalna EED le približno izpolnjuje zahteve analize proizvodnega procesa (glej odstavka 2. 105 in 2. 107). Optimalna enota za tovrstno ana- lizo, tj. za input-output analizo, je enota homogene proizvodnje. ENOTA HOMOGENE PROIZVODNJE 2. 112. Opredelitev: Razlikovalna značilnost enote homogene proizvodnje je edinstvena dejavnost, ki je opredeljena z inputi, s proizvodnim pro- cesom in outputi. Proizvodi, ki tvorijo inpute in outpute, se ne razlikujejo samo po fizičnih značilnostih in obsegu, v kate- rem so vključeni v proces, ampak tudi po uporabljenih proizvodnih tehnikah: opredeljeni so lahko s sklicevanjem na klasifi- kacijo proizvodov (glej odstavek 2. 118). 2. 113. Če institucionalna enota, proizvajalka blaga in storitev, izvaja glavno in eno stransko dejavnost ali več, je razdeljena v enako število enot homogene proizvodnje. Pomožne dejavnosti se ne ločujejo od glavne ali stranskih dejavnosti. Podobno kakor lokalna EED lahko enota homogene proizvodnje sovpada z institucionalno enoto ali njenim delom; po drugi strani pa nikoli ne more pripadati dvema institucional- nima enotama. HOMOGENA PANOGA 2. 114. Opredelitev: Homogeno panogo sestavlja skupina enot homogene proizvodnje. Dejavnosti homogene panoge so opredeljene na osnovi klasifikacije proizvodov. Homogena panoga proizvaja tisto in samo tisto blago in storitve, ki so opredeljeni v klasifikaciji. 2. 115. Homogene panoge so enote, namenjene ekonomski analizi. Navadno jih ni mogoče neposredno opazovati; podatke, zbrane od enot, ki se uporabljajo v statističnih raziskovanjih, je treba preurediti v podatke o homogenih panogah. 2. 116. Homogene panoge se lahko razvrstijo v tri skupine: (a) homogene panoge, ki proizvajajo tržno blago in storitve (tržne panoge) ter blago in storitve za lastno končno porabo (17); (b) homogene panoge, ki proizvajajo netržno blago in storitve države: netržne panoge države; (16) Storitve za lastno končno porabo se nanašajo le na stanovanjske storitve, ki jih proizvajajo gospodinjstva, ki bivajo v lastnih stanovanjih, in gospodarske storitve, ki jih proizvaja plačano osebje (glej odstavek 3. 21). (17) Storitve za lastno končno porabo se nanašajo le na stanovanjske storitve, ki jih proizvajajo gospodinjstva, ki bivajo v lastnih stanovanjih, in gospodinjske storitve, ki jih opravlja plačano osebje (glej odstavek 3. 21). 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 61 (c) homogene panoge, ki proizvajajo netržno blago in storitve nepridobitnih za gospodinjstva: netržne panoge nepridobitnih izvajalcev storitev za gospodinjstva. 2. 117. Homogene panoge, ki proizvajajo tržno blago in storitve ter blago in storitve za lastno končno porabo, sestavljajo vse enote homogene proizvodnje katerega koli institucionalnega sektorja, ki se ukvarjajo izključno s proizvodnjo tržnega blaga in storitev ali blaga in storitev za lastno končno porabo. Proizvodnja tržnega blaga in storitev v sektorju država ali nepridobitni izvajalci (vključno s tisto, ki je namenjena njim samim) se obravnava kot enota homogene proizvodnje in se razvršča v ustrezne tržne panoge. Netržne homogene panoge države, ki proizvajajo netržno blago in storitve, sestavljajo vse enote homogene proizvodnje v sektorju država, ki proizvajajo netržno blago in storitve. Netržne homogene panoge nepridobitnih izvajalcev storitev za gospodinjstva sestavljajo vse enote homogene proizvodnje v sektorju nepri- dobitni izvajalci storitev za gospodinjstva, ki proizvajajo netržno blago in storitve. KLASIFIKACIJA HOMOGENIH PANOG 2. 118. Klasifikacija homogenih panog, ki se uporablja v input-output tabelah, temelji na Klasifikaciji proizvodov po dejavnosti (CPA) (18) CPA je klasifikacija proizvodov, katere elementi so strukturirani po merilu izvora dejavnosti, opredeljenem v NACE Rev. 1. (18) CPA: Klasifikacija proizvodov po dejavnosti v skladu z Uredbo Sveta (EGS) št. 3696/93 z dne 29. oktobra 1993. 62 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 POGLAVJE 3 TRANSAKCIJE S PROIZVODI 3. 01. Opredelitev: Proizvodi so vso blago in storitve, ki so ustvarjeni znotraj meja proizvodnje. Slednja je opredeljena v odstavku 3. 07 3. 02. ESR razločuje naslednje glavne kategorije transakcij s proizvodi: Kategorija transakcije: Oznaka Proizvodnja Vmesna potrošnja Izdatki za končno potrošnjo Dejanska končna potrošnja Bruto investicije Izvoz blaga in storitev Uvoz blaga in storitev P. 1 P. 2 P. 3 P. 4 P. 5 P. 6 P. 7 3. 03. Transakcije s proizvodi so prikazane v naslednjih računih: (a) v računu blaga in storitev sta proizvodnja in uvoz prikazana kot vira, druge transakcije s proizvodi pa kot porabe; (b) v računu proizvodnje je proizvodnja prikazana kot vir, vmesna potrošnja pa kot poraba; (c) v računu porabe razpoložljivega dohodka so izdatki za končno potrošnjo prikazani kot poraba; (d) v računu porabe prilagojenega razpoložljivega dohodka je dejanska končna potrošnja prikazana kot poraba; (e) v računu kapitala so bruto investicije prikazane kot poraba (sprememba sredstev); (f) v zunanjem računu blaga in storitev je uvoz blaga in storitev prikazan kot vir, izvoz blaga in storitev pa kot poraba. 3. 04. V tabeli ponudbe sta proizvodnja in uvoz prikazana kot ponudbi. V tabeli porabe so vmesna potrošnja, bruto investicije, izdatki za končno potrošnjo in izvoz prikazani kot porabe. V simetrični input-output tabeli sta proizvodnja in uvoz prikazana kot ponudbi, druge transakcije s proizvodi pa kot porabe. 3. 05. Ponudbe proizvodov se vrednotijo v osnovnih cenah (glej odstavek 3. 48), porabe proizvodov pa v kupčevih cenah (glej odstavek 3. 06). Za nekatere vrste ponudb in porab, npr. za uvoz in izvoz blaga, se uporabljajo posebna načela vrednotenja. 3. 06. Opredelitev: Ob nakupu je kupčeva cena tista cena, ki jo kupec dejansko plača za proizvod; vključuje vse davke minus subvencije na proiz- vode (vendar brez odbitnih davkov, kot je DDV na proizvode); vključuje vse prevozne stroške, ki jih kupec posebej plača za dobavo proizvoda ob želenem času in na želeno mesto; od standardne cene so odšteti vsi popusti za nakupe v velikih količinah ali izvensezonske nakupe; ne vključuje obresti in zaračunanih storitev, ki nastanejo v okviru kreditnih dogovorov; ne vključuje nobenih dodatnih plačil, nastalih zaradi neplačila v roku, ki je dogovorjen ob nakupu. Če se čas porabe ne ujema s časom nakupa, je treba upoštevati spremembe cen, do katerih je prišlo med obema časovnima točkama (na isti način kakor pri spremembah cen zalog). Take prilagoditve so posebej pomembne, če se cene proizvodov v manj kot letu zelo spremenijo. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 63 PROIZVODNJA KOT DEJAVNOST IN PROIZVODNJA KOT REZULTAT DEJAVNOSTI 3. 07. Opredelitev: Proizvodnja (kot dejavnost) je dejavnost, izvajana pod nadzorom in odgovornostjo institucionalne enote, ki uporablja inpute dela, kapitala, blaga in storitev za proizvodnjo blaga in storitev. Proizvodnja ne zajema popolnoma naravnih procesov brez člo- vekovega vpletanja ali usmerjanja, kot je samodejno razmnoževanje rib v mednarodnih vodah (ribogojstvo pa je proizvodnja). 3. 08. Proizvodnja vključuje: (a) proizvodnjo vsega individualnega in kolektivnega blaga in storitev, ki se dobavljajo (ali so namenjeni dobavi) enotam, ki tega blaga in sto- ritev niso proizvedle; (b) proizvodnjo vsega blaga za lastne potrebe, ki ga njegovi proizvajalci zadržijo za lastno končno potrošnjo ali za bruto investicije v osnovna sredstva. Proizvodnja za lastne potrebe, ki je namenjena za bruto investicije v osnovna sredstva, vključuje proizvodnjo osnovnih sredstev, kot so zgradbe, razvoj programske opreme in raziskovanje rudišč (za koncept bruto investicij v osnovna sredstva glej odstavke od 3. 100 do 3. 127); Proizvodnja blaga za lastne potrebe gospodinjstev se v splošnem nanaša na: 1. gradnjo stanovanj za lastne potrebe; 2. proizvodnjo in skladiščenje kmetijskih proizvodov; 3. predelavo kmetijskih proizvodov, kot je proizvodnja moke z mletjem, konzerviranje sadja s sušenjem in ustekleničenjem, proizvodnja mlečnih proizvodov, kot sta maslo in sir, ter proizvodnja piva, vina in žganih pijač; 4. proizvodnjo drugih primarnih proizvodov, kot so kopanje soli, rezanje šote in preskrbovanje z vodo; 5. druge oblike predelav, kot so izdelava oblačil, proizvodnja lončene posode in izdelava pohištva. Proizvodnjo blaga za lastne potrebe gospodinjstev je treba prikazati, če je ta oblika proizvodnje pomembna, tj. če se domneva, da je koli- činsko pomembna glede na celotno ponudbo tega blaga v državi. Po dogovoru se v ESR vključuje le gradnja stanovanj za lastne potrebe ter proizvodnja, skladiščenje in predelava kmetijskih proizvodov; vsa druga proizvodnja blaga za lastne potrebe gospodinjstev velja v državah EU za nepomembno; (c) proizvodnjo stanovanjskih storitev za lastne potrebe gospodinjstev, ki bivajo v lastnih stanovanjih; (d) gospodinjske in osebne storitve, ki jih proizvaja zaposleno plačano gospodinjsko osebje; (e) prostovoljne dejavnosti, katerih rezultat je blago, npr. gradnjo stanovanj, cerkva in drugih zgradb je treba prikazati kot proizvodnjo. Pro- stovoljne dejavnosti, katerih rezultat ni blago, npr. hišniške storitve in čiščenje brez plačila, niso vključene. Vse take dejavnosti so vključene, četudi so ilegalne ali niso prijavljene pri davčnih organih, organih socialnega varstva, statističnih in drugih javnih organih. 3. 09. Proizvodnja izključuje gospodinjske in osebne storitve, ki se proizvedejo in potrošijo znotraj istega gospodinjstva (razen storitve, ki jih proiz- vede zaposleno plačano gospodinjsko osebje in stanovanjske storitve za lastne potrebe). Značilni primeri so: (a) čiščenje, urejanje in vzdrževanje stanovanj, kadar so te dejavnosti običajne tudi za najemnike; (b) čiščenje, vzdrževanje in popravila trajnega gospodinjskega blaga; (c) priprava in postrežba hrane, (d) varstvo, vzgoja in poučevanje otrok; (e) nega bolnih, slabotnih in ostarelih oseb; (f) prevoz članov gospodinjstva ali njihovega blaga. 64 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 GLAVNE, STRANSKE IN POMOŽNE DEJAVNOSTI 3. 10. Opredelitev: Glavna dejavnost lokalne EED je dejavnost, katere dodana vrednost presega dodano vrednost katere koli druge dejavnosti, ki se opravlja znotraj iste enote. Razvrstitev glavne dejavnosti je določena s sklicevanjem na NACE Rev. 1, najprej na najvišji ravni klasifikacije, potem pa na bolj podrobnih ravneh. 3. 11. Opredelitev: Stranska dejavnost je dejavnost, ki se znotraj lokalne EED izvaja poleg glavne dejavnosti. Rezultat proizvodnje stranske dejav- nosti je stranski proizvod. 3. 12. Opredelitev: izven podjetja. Pomožna dejavnost je podporna dejavnost, Rezultat proizvodnje pomožne dejavnosti ni namenjena porabi katere namen je vzpostavljati take pogoje znotraj podjetja, ki omogočajo izvajanje glavne ali stranskih dejavnosti lokalne EED. Za rezultate proizvodnje pomožnih dejavnosti je običajno, da se pojavljajo kot inputi za skoraj vsako vrsto proizvodne dejav- nosti, majhnega, pa tudi velikega obsega. Pomožne dejavnosti so lahko npr. storitve nabave, prodaje, trženja, računovodstva, obdelave podatkov, prevoza, skladiščenja, vzdrževanja, čiščenja in varovanja. Podjetja lahko izbirajo med ukvarjanjem s pomožnimi dejavnostmi in nakupom teh storitev na trgu od specializiranih proizvajalcev. Investicije iz lastne proizvodnje se ne obravnavajo kot pomožna dejavnost. 3. 13. Pomožne dejavnosti se obravnavajo kot sestavni del glavne ali stranskih dejavnosti, s katerimi so združene. Posledično se: (a) proizvodnja pomožne dejavnosti izrecno ne ugotavlja in ne prikazuje posebej. Iz tega izhaja, da se ne prikazuje niti poraba te proizvod- nje; (b) vsi inputi, ki jih potroši pomožna dejavnost — materiali, delo, potrošnja stalnega kapitala itd. — obravnavajo kot inputi v glavno ali stransko dejavnost, ki jo pomožna dejavnost podpira. PROIZVODNJA (P. 1) 3. 14. Opredelitev: Proizvodnjo (kot rezultat dejavnosti) sestavljajo proizvodi, ki so ustvarjeni v obračunskem obdobju. Vključuje naslednje posebne primere: (a) blago in storitve, ki jih lokalna EED zagotavlja drugi lokalni EED, ki pripada isti institucionalni enoti; (b) blago, ki ga proizvede lokalna EED in ostane v zalogah na koncu obdobja, v katerem je bilo proizvedeno, ne glede na to, kakšna je nje- gova poznejša poraba. Vendar pa blago in storitve, ki so proizvedeni in porabljeni v istem obračunskem obdobju in znotraj iste lokalne EED, niso posebej identifici- rani. Zato blago in storitve niso prikazani kot del proizvodnje ali vmesne potrošnje navedene lokalne EED. 3. 15. Kadar ima institucionalna enota več kakor eno lokalno EED, je proizvodnja institucionalne enote vsota proizvodenj njenih lokalnih EED, vključno s proizvodnjo, ki se dobavlja med lokalnimi EED institucionalne enote. 3. 16. ESR razločuje tri vrste proizvodnje: (a) tržno proizvodnjo (P. 11); (b) proizvodnjo za lastno končno porabo (P. 12); (c) drugo netržno proizvodnjo (P. 13). To razločevanje velja tudi za lokalne EED in institucionalne enote, ki so: (a) tržni proizvajalci; (b) proizvajalci za lastno končno porabo; (c) drugi netržni proizvajalci. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 65 Razločevanje med tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim je bistveno, ker določa načela vrednotenja proizvodnje: tržna proiz- vodnja, proizvodnja za lastno končno porabo ter celotna proizvodnja tržnih proizvajalcev in proizvajalcev za lastno končno porabo se vredno- tijo v osnovnih cenah, celotna proizvodnja drugih netržnih proizvajalcev (lokalnih EED) pa se vrednoti s stroškovne strani. Celotna proizvod- nja institucionalne enote se vrednoti kot vsota celotne proizvodnje njenih lokalnih EED in je torej odvisna tudi od razločevanja med tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim (glej odstavke od 3. 54 do 3. 56). Poleg tega se to razločevanje uporablja tudi pri razvrščanju institucionalnih enot po sektorjih (glej odstavke od 3. 27 do 3. 37). Razločevanje je opredeljeno od zgoraj navzdol, to pomeni, da se najprej opredeli za institucionalne enote, nato za lokalne EED in nato za nji- hovo proizvodnjo. Posledica tega je, da je natančen pomen razločevanja na ravni proizvodov (tj. opredelitev konceptov tržne proizvodnje, pro- izvodnje za lastno končno porabo in druge tržne proizvodnje) mogoče razumeti le z upoštevanjem značilnosti institucionalnih enot in lokal- nih EED, ki to proizvodnjo proizvajajo. Po splošnih opredelitvah treh vrst proizvodnje in treh vrst proizvajalcev (glej odstavke od 3. 17 do 3. 26) je razločevanje med tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim prikazano od zgoraj navzdol. 3. 17. Opredelitev: Tržno proizvodnjo sestavlja proizvodnja, ki se proda na trgu (glej odstavek 3. 18) ali je namenjena prodaji na trgu. 3. 18. Tržna proizvodnja vključuje: (a) proizvode, prodane po ekonomsko pomembnih cenah; (b) proizvode, zamenjane za druge proizvode; (c) proizvode, porabljene za plačilo v naravi (vključno s sredstvi za zaposlene v naravi in z raznovrstnim dohodkom v naravi); (d) proizvode, ki jih lokalna EED dobavlja drugi lokalni EED znotraj iste institucionalne enote in se porabijo kot vmesni inputi ali za končno porabo; (e) proizvode, ki so dodani zalogam dokončanih proizvodov ali nedokončane proizvodnje in so namenjeni eni izmed zgoraj navedenih porab (vključno z naravno rastjo živalskih in rastlinskih proizvodov ter nedokončanimi objekti, za katere kupec ni znan). 3. 19. Opredelitev: Ekonomsko pomembna cena proizvoda je v ESR delno opredeljena glede na institucionalno enoto in lokalno EED, ki je proiz- vodnjo proizvedla (glej odstavke od 3. 27 do 3. 40). Na primer po dogovoru je vsa proizvodnja nekorporativnih podjetij v lasti gospodinjstev, ki se proda drugim institucionalnim enotam, prodana po ekonomsko pomembnih cenah, to pomeni, da je to proizvodnjo treba obravnavati kot tržno proizvodnjo. Proizvodnja nekaterih drugih institucionalnih enot pa se proda po eko- nomsko pomembnih cenah, kadar prodaja pokrije več kakor 50 % proizvodnih stroškov. 3. 20. Opredelitev: Proizvodnjo, proizvedeno za lastno končno porabo, sestavljajo blago ali storitve, ki se zadržijo bodisi za končno potrošnjo iste institucionalne enote bodisi za bruto investicije v osnovna sredstva iste institucionalne enote. 3. 21. Proizvode, ki se zadržijo za lastno končno potrošnjo, lahko proizvaja le sektor gospodinjstev. Značilni primeri so: (a) kmetijski proizvodi, ki jih zadržijo kmetje; (b) stanovanjske storitve, ki jih proizvedejo gospodinjstva, ki bivajo v lastnih stanovanjih; (c) gospodinjske storitve, ki jih proizvede zaposleno plačano osebje. 3. 22. Proizvode, ki se porabijo za lastne bruto investicije v osnovna sredstva, lahko proizvaja kateri koli sektor. Primeri so: (a) posebno strojno orodje, ki ga proizvedejo inženirska podjetja, (b) stanovanja ali povečevanja stanovanj, ki jih proizvedejo gospodinjstva; 66 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (c) gradnja za lastne potrebe, vključno s komunalno gradnjo, ki jo izvajajo skupine gospodinjstev. 3. 23. Opredelitev: Druga netržna proizvodnja zajema proizvodnjo, ki se drugim enotam zagotavlja brezplačno ali po ekonomsko nepomembnih cenah. 3. 24. Opredelitev: Tržni proizvajalci so lokalne EED ali institucionalne enote, katerih največji del proizvodnje je tržna proizvodnja. Če je lokalna EED ali institucionalna enota tržni proizvajalec, je njena glavna proizvodnja po opredelitvi tržna proizvodnja, ker je koncept tržne proizvodnje opredeljen z izvedbo razmejitve med tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim za lokalno EED in institucio- nalno enoto, ki je to proizvodnjo proizvedla. 3. 25. Opredelitev: Proizvajalci za lastno končno porabo so lokalne EED ali institucionalne enote, katerih največji del proizvodnje je namenjen za lastno končno porabo znotraj iste institucionalne enote. 3. 26. Opredelitev: Drugi netržni proizvajalci so lokalne EED ali institucionalne enote, katerih največji del proizvodnje se zagotavlja brezplačno ali po ekonomsko pomembnih cenah. Institucionalne enote: razmejevanje med tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim 3. 27. Razmejevanje med tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim pri institucionalnih enotah kot proizvajalkah je povzeto v tabeli 3. 1. Prikazane so tudi povezave za razvrščanje po sektorjih. Tabela 3. 1 — Razmejevanje med tržnimi proizvajalci, proizvajalci za lastno končno porabo in drugimi netržnimi proizvajalci pri institucionalnih enotah Vrsta institucionalne enote Razvrstitev Zasebna ali javna? NPI ali ne? 1. Zasebni proizvajalci 1. 1 Nekorporativna podjetja v lasti gospodinjstev (razen nepravih družb v lasti gospodinjstev) Vrednost pro- daje pokriva več kakor 50 % pro- izvodnih stroš- kov Vrsta proizvajalca Sektor(-ji) 1. 1 = Tržni ali za lastno Gospodinjstva končno porabo 1. 2 Drugi zasebni 1. 2. 1 Zasebne NPI proizvajalci (skupaj z nepravimi družbami v lasti gospodinjstev) 1. 2. 1. 1 Da 1. 2. 1. 1 = Tržni Družbe 1. 2. 1. 2 Ne 1. 2. 1. 2 = Drugi netržni NPISG 1. 2. 2 Drugi zasebni proizvajalci, ki niso NPI 1. 2. 2 = Tržni Družbe 2. Javni proizvajalci 2. 1 Da 2. 1 = Tržni Družbe 2. 2 Ne 2. 2 = Drugi netržni Država 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 67 Tabela kaže, da je treba za razvrstitev institucionalne enote med tržne proizvajalce, proizvajalce za lastno končno porabo ali druge netržne proizvajalce uporabiti več razločevanj zaporedoma. 3. 28. Prvo razločevanje je med zasebnimi in javnimi proizvajalci. Javni proizvajalec je proizvajalec, ki ga nadzira država. Pri nepridobitnih instituci- jah je javni proizvajalec tista NPI, ki jo nadzira in v glavnem financira država. Vsi drugi proizvajalci so zasebni proizvajalci. Nadzor je oprede- ljene kot sposobnost določanja splošne politike (družbe) ali programa institucionalne enote, po potrebi z imenovanjem direktorjev ali uprav- ljavcev. Lastništvo več kakor polovice delnic družbe je zadosten, ne pa potreben pogoj za nadzor (glej odstavek 2. 26). 3. 29. Tabela 3. 1 kaže, da se zasebni proizvajalci pojavljajo v vseh sektorjih razen v sektorju država, javni proizvajalci pa samo v sektorjih družb (nefinančnih in finančnih) in sektorju država. 3. 30. Posebna oblika zasebnih proizvajalcev so nekorporativna podjetja v lasti gospodinjstev, ki so vedno tržni proizvajalci ali proizvajalci za lastno končno porabo. Za slednje gre pri proizvodnji stanovanjskih storitev za lastne potrebe in pri proizvodnji blaga za lastne potrebe. Vsa nekorpo- rativna podjetja v lasti gospodinjstev se razvrščajo v sektor gospodinjstev. Izjema so neprave družbe v lasti gospodinjstev, ki so tržni proizva- jalci in se razvrščajo v sektorja nefinančne družbe in finančne družbe. 3. 31. Pri drugih zasebnih proizvajalcih je treba razločevati med zasebnimi nepridobitnimi institucijami in drugimi zasebnimi proizvajalci, ki niso nepridobitne institucije. Opredelitev: Nepridobitne institucije so opredeljene kot pravne ali družbene osebe, ustanovljene za proizvodnjo blaga in storitev, ki jim sta- tus ne dovoljuje, da bi bile vir dohodka, dobička ali drugih finančnih koristi za enote, ki so jih ustanovile, jih nadzirajo ali financirajo. V praksi proizvodne dejavnosti teh enot ustvarjajo presežke ali primanjkljaje, vendar si druge institucionalne enote morebitnih presežkov ne morejo prisvojiti. Vsi drugi zasebni proizvajalci so tržni proizvajalci. Razvrščeni so v sektorja nefinančne družbe in finančne družbe. 3. 32. Za določitev vrste proizvajalca in sektorja za zasebne NPI je treba uporabiti merilo 50 %: (a) če prodaja pokriva več kakor 50 % proizvodnih stroškov, je institucionalna enota tržni proizvajalec in razvrščena v sektorja nefinančne ali finančne družbe; (b) če prodaja pokriva manj kakor 50 % proizvodnih stroškov, je institucionalna enota drugi netržni proizvajalec in razvrščena v sektor NPISG. Druge netržne NPI, ki jih nadzira in v glavnem financira država, pa so razvrščene v sektor država. 3. 33. Pri razločevanju med tržnimi in drugimi netržnimi proizvajalci z uporabo merila 50 % so prodaja in proizvodni stroški opredeljeni, kakor sledi: (a) prodaja ne zajema davkov na proizvode, zajema pa vsa plačila države ali institucij Evropske unije, podeljena kateremu koli proizvajalcu v tej vrsti dejavnosti, tj. vsa plačila, vezana na obseg ali vrednost proizvodnje so vključena, plačila za pokrivanje celotnega primanjkljaja pa ne. Ta opredelitev prodaje ustreza opredleitvi proizvodnje v osnovnih cenah, razen: (1) proizvodnja v osnovnih cenah je opredlejen šele po določitvi, ali je proizvodnja tržna ali druga netržna: prodaja se uporablja le pri vrednotenju tržne proizvodnje; druga netržna proizvodnja se vrednoti po stroških; 68 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (2) plačila države za pokrivanje celotnega primanjkljaja javnih družb in nepravih družb so del drugih subvencij na proizvode, kakor so opredeljene v odstavku 4. 35. c. Posledično tržna proizvodnja v osnovnih cenah zajema tudi plačila države za pokrivanje celotnega primanjkljaja; (b) proizvodni stroški so vsota vmesne potrošnje, sredstev za zaposlene, potrošnje stalnega kapitala in drugih davkov na proizvodnjo. Pri upo- rabi tega merila druge subvencije na proizvodnjo niso odštete. Za zagotovitev konsistentnosti konceptov prodaje in proizvodnih stroškov pri uporabi merila 50 % morajo biti iz proizvodnih stroškov izključeni vsi stroški za investicije iz lastne proizvodnje. Pri uporabi merila 50 % je treba upoštevati delež v več letih: merilo se mora dosledno uporabiti le, če je vrednost deleža nad ali pod 50 % več let ali če se pričakuje, da se bo ena ali druga vrednost iz tekočega leta nadaljevala v bližnji prihodnosti. Zaradi manjših nihanj vrednosti deleža prodaj prerazvrstitev institucionalnih enot (in njenih lokalnih EED ter proizvodnje) ni potrebna. 3. 34. Prodajo lahko sestavljajo različni elementi. Na primer pri storitvah zdravstvene oskrbe, ki jih zagotavljajo bolnišnice, lahko ustreza: (a) nakupom delodajalcev, ki so prikazani kot dohodek v naravi, plačan zaposlenim, in kot izdatki za končno potrošnjo teh zaposlenih; (b) nakupom zasebnih zavarovalnic; (c) nakupom skladov socialne varnosti in države, ki se razvrščajo kot socialni prejemki v naravi; (d) nakupom gospodinjstev brez povračil (izdatki za končno potrošnjo). Samo druge subvencije na proizvodnjo in darila (npr. od dobrodelnih ustanov) se ne upoštevajo kot prodaja. Podobno lahko prodaja prevoznih storitev podjetja ustreza vmesni potrošnji proizvajalcev, dohodku v naravi, ki ga zagotavljajo delodajalci, socialnim prejemkom v naravi, ki jih zagotavlja država, in nakupom gospodinjstev brez povračil. 3. 35. Zasebne nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za podjetja, so poseben primer. Navadno se financirajo s prispevki ali članarinami sku- pine podjetij. Članarine se ne obravnavajo kot transferji, ampak kot plačila za opravljene storitve, tj. kot prodaje. Te NPI so zato tržne proizva- jalke in se razvrščajo v sektorja nefinančnih in finančnih družb. 3. 36. Uporaba merila 50 % pri prodaji in proizvodnih stroških zasebnih ali javnih NPI z vključevanjem vseh plačil, vezanih na obseg proizvodnje v prodajno vrednost, je lahko v nekaterih posebnih primerih zavajajoča. To lahko npr. velja za financiranje proizvodnje zasebnih in javnih šol: plačila države so lahko vezana na število učencev, vendar pa so lahko rezultat pogajanj z državo. V takem primeru teh plačil ni treba obravna- vati kot prodajo, čeprav so v izrecni zvezi z obsegom proizvodnje, npr. s številom učencev. To pomeni, da je šola, ki se v glavnem financira s takimi plačili, druga netržna proizvajalka. Kadar je šola javna proizvajalka, tj. kadar jo v glavnem financira in nadzira država, mora biti razvrš- čena v sektor država. Kadar je šola zasebna druga netržna proizvajalka, mora biti razvrščena v sektor NPISG. 3. 37. Javni proizvajalci so lahko tržni proizvajalci ali drugi netržni proizvajalci. Če je institucionalna enota na osnovi merila 50 % opredeljena kot tržna proizvajalka, se razvrsti v sektor nefinančne ali finančne družbe. Merilo 50 % določa tudi, kdaj je enota države neprava družba v lasti države: neprava družba je le, kadar izpolnjuje merilo 50 %. Če je institucionalna enota druga netržna proizvajalka, se razvrsti v sektor država. Razločevanje med nepridobitnimi institucijami in drugimi proizvajalci tako za razvrščanje javnih proizvajalcev ni pomembno. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 69 Lokalne EED in njihova proizvodnja: razmejevanje med tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim 3. 38. Po razmejevanju med tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim pri institucionalnih enotah kot proizvajalkah se to razmejevanje lahko uporabi še pri lokalnih EED in njihovih proizvodnjah. Razmerje je prikazano v tabeli 3. 2. Tabela 3. 2 — Institucionalne enote, lokalne EED in proizvodnja ter razmejevanje med tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim Institucionalna enota Glavna lokalna EED Stranska lokalna EED Glavna proizvodnja glavne lokalne EED Stranska proizvodnja stranske lokalne EED Glavna proizvodnja stranske lokalne EED Stranska proizvodnja stranske lokalne EED Tržni proizvajalec Tržni proizvajalec Tržna proizvodnja Tržna proizvodnja Proizvajalec za lastno končno porabo Tržni proizvajalec Tržna proizvodnja Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo Proizvodnja za lastno končno porabo Proizvajalec za lastno končno porabo Proizvajalec za lastno končno porabo Proizvodnja za lastno končno porabo Tržna proizvodnja Drugi netržni proizvajalec Drugi netržni proizvajalec Druga netržna proizvodnja Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo Druga netržna proizvodnja Tržni proizvajalec Tržna proizvodnja Tržna proizvodnja Drugi netržni proizvajalec Druga netržna proizvodnja Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo Proizvodnja za lastno končno porabo Druga netržna proizvodnja 3. 39. Če je institucionalna enota tržna proizvajalka, potem je seveda tudi glavna lokalna EED tržna proizvajalka. Stranska lokalna EED je lahko tržna proizvajalka ali proizvajalka za lastno končno porabo. Vendar pa po dogovoru ne more biti druga netržna proizvajalka. To pomeni, da so vse (stranske) lokalne EED v sektorjih nefinančnih in finančnih družb tržne proizvajalke ali proizvajalke za lastno končno porabo. 70 3. 40. SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Pri institucionalnih enotah, ki so druge netržne proizvajalke, je glavna lokalna EED prav tako druga netržna proizvajalka. Stranske lokalne EED so lahko tržne proizvajalke ali druge netržne proizvajalke. To pomeni, da sektorja država in NPISG lahko vsebujeta nekatere (stranske) lokalne EED, ki so tržne proizvajalke (čeprav so vse institucionalne enote v teh sektorjih druge netržne proizvajalke). Za določitev, ali so stran- ske lokalne EED tržne ali druge netržne proizvajalke, je treba uporabiti merilo 50 %. 3. 41. Po razmejevanju med tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim pri institucionalnih enotah in njihovih lokalnih EED, se razmejeva- nje lahko uporabi še pri proizvodnjah lokalnih EED. To razmerje je prikazano v tabeli 3. 3. Tabela 3. 3 — Razmejevanje med tržnim, za lastno končno porabo in drugim netržnim pri lokalnih EED in njihovi proizvodnji Tržni proizvajalci Proizvajalci za lastno končno porabo Drugi netržni proizvajalci Skupaj Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo Druga netržna proizvodnja Skupaj X x 0 x X 0 x x X Celotna proizvodnja tržnih proizvajalcev Celotna proizvodnja proizvajalcev za lastno končno porabo Celotna proizvodnja drugih netržnih proizvajalcev Celotna tržna proizvodnja Celotna proizvodnja za lastno končno porabo Celotna druga netržna proizvodnja Celotna proizvodnja X = velika proizvodnja; x = mala proizvodnja; 0 ni proizvodnje (po dogovoru) 3. 42. Po dogovoru pri lokalnih EED, ki so tržne proizvajalke in proizvajalke za lastno končno porabo, ni druge netržne proizvodnje. Njihova proiz- vodnja je torej lahko prikazana le kot tržna proizvodnja ali kot proizvodnja za lastno končno porabo in temu ustrezno vrednotena (glej odstavke od 3. 46 do 3. 52). 3. 43. Lokalne EED, ki so druge netržne proizvajalke, imajo lahko kot stransko proizvodnjo tržno proizvodnjo in proizvodnjo za lastno končno porabo. Proizvodnjo za lastno končno porabo sestavljajo investicije iz lastne proizvodnje. Pojav tržne proizvodnje je treba načeloma določati z uporabo merila 50 % za posamezne proizvode: tržna proizvodnja je proizvodnja, katere prodaja dosega vsaj 50 % proizvodnih stroškov. Tak primer je, kadar državne bolnišnice nekatere svoje storitve zaračunavajo po ekonomsko pomembnih cenah. Druga primera sta prodaja repro- dukcij iz državnih muzejev in vremenske napovedi, ki jih prodajajo meteorološki inštituti. 3. 44. V statistični praksi je morda težko jasno razločevati različne proizvode lokalnih EED državnih institucij in NPISG. Še več, to velja tudi za pro- izvodne stroške v zvezi s posameznimi proizvodi. Preprosta rešitev teh primerov je, da se vsi prihodki drugih netržnih proizvajalcev od nji- hove stranske (stranskih) dejavnosti upoštevajo kot prihodki od ene vrste tržne proizvodnje. To se na primer lahko uporabi za prihodke muzeja od prodaje plakatov in razglednic (1). 3. 45. Drugi netržni proizvajalci lahko imajo tudi prihodke od prodaje druge netržne proizvodnje po cenah, ki niso ekonomsko pomembne, npr. pri- hodki muzeja od vstopnic. Ti prihodki pripadajo drugi netržni proizvodnji. Če pa je obe vrsti prihodkov (prihodke od vstopnic ter prihodke od prodaje plakatov in razglednic) težko razmejiti, so lahko oboji bodisi prihodki od tržne proizvodnje bodisi prihodki od druge netržne pro- izvodnje. Izbira med obema možnostma je odvisna od ocene relativne pomembnosti obeh vrst prihodkov (od vstopnic na eni strani ter od prodaje plakatov in razglednic na drugi). ČAS ZAJEMANJA IN VREDNOTENJE PROIZVODNJE 3. 46. Proizvodnja se zajema in vrednoti, ko se ustvari v proizvodnem procesu. (1) Ne glede na to, da vrednost teh prihodkov morda ne dosega 50 % vseh stroškov muzejske prodajalne, ker npr. zajemajo tudi sredstva za zaposlene osebja muzejske pro- dajalne. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 71 3. 47. Vsa proizvodnja se vrednoti v osnovnih cenah, posebni dogovori pa veljajo za: (a) vrednotenje druge netržne proizvodnje; (b) vrednotenje celotne proizvodnje drugega netržnega proizvajalca (lokalne EED); (c) vrednotenje celotne proizvodnje institucionalne enote, katere lokalna EED je drugi netržni proizvajalec. (Glej odstavke od 3. 53 do 3. 56) 3. 48. Opredelitev: Osnovna cena je cena, ki jo proizvajalec prejme od kupca za enoto proizvedenega blaga ali storitve, zmanjšana za vse davke, ki se plačajo na to enoto kot posledica njene proizvodnje ali prodaje (tj. davki na proizvode), in povečana za vse subvencije, ki se za to enoto prejmejo kot posledica njene proizvodnje ali prodaje (tj. subvencije na proizvode). Ne vključuje prevoznih stroškov, ki jih proizvajalec zaračuna posebej. Vključuje vse prevozne marže, ki jih proizvajalec vključi v isti račun, tudi kadar so v računu izkazane s posebno postavko. 3. 49. Proizvodnja za lastno končno porabo (P. 12) se vrednoti v osnovnih cenah podobnih proizvodov, ki se prodajajo na trgu; posledično lahko pri tej proizvodnji nastane neto poslovni presežek ali raznovrstni dohodek. To velja tudi za stanovanjske storitve za lastne potrebe (glej odstavek 3. 64). Vendar pa je vrednost proizvodnje gradnje za lastne potrebe navadno treba vrednotiti s proizvodnimi stroški. 3. 50. Povečanja nedokončane proizvodnje se vrednotijo z deležem ocenjene tekoče osnovne cene dokončanega proizvoda. 3. 51. Če je treba vrednost proizvodnje, ki se obravnava kot nedokončana proizvodnja, oceniti vnaprej, mora vrednotenje temeljiti na dejansko nasta- lih stroških, povečanih s pribitkom za ocenjeni poslovni presežek ali raznovrstni dohodek. Ko dejanska vrednost dokončanih proizvodov postane znana, je treba začasne ocene popraviti. Dejanska vrednost dokončanih proizvodov je vsota vrednosti: (a) prodanih ali zamenjanih dokončanih proizvodov; (b) vstopov dokončanih proizvodov v zaloge, zmanjšanih za vrednost izstopov iz zalog; (c) dokončanih proizvodov za lastno končno porabo. 3. 52. Vrednost zgradb in objektov, pridobljenih v nedokončanem stanju, se oceni na osnovi stroškov, nastalih do pridobitve, povečanih s pribitkom za poslovni presežek ali raznovrstni dohodek. Vrednost pribitka se lahko oceni na osnovi cen podobnih zgradb in objektov. Za približek vred- nosti bruto investicij v osnovna sredstva, ki jih prevzame kupec na vsaki stopnji, se lahko uporabijo zneski obročnih plačil (ob predpostavki, da ni predplačil ali zaostankov plačil). Če gradnja objekta za lastne potrebe ni dokončana v posameznem obračunskem obdobju, je treba vrednost proizvodnje in ustreznih bruto investicij v osnovna sredstva oceniti z upoštevanjem deleža celotnih proizvodnih stroškov, nastalih v ustreznem obračunskem obdobju, in oce- njene tekoče osnovne cene. Če osnovne cene dokončanega objekta ni mogoče oceniti, se mora vrednotiti s celotnimi proizvodnimi stroški. Če je delo v celoti ali deloma opravljeno brezplačno (npr. pri komunalni gradnji, ki jo izvajajo gospodinjstva), je treba v celotne proizvodne stroške vključiti tudi stroške neplačanega dela z upoštevanjem plač za podobna dela, ki veljajo v bližini ali regiji. 3. 53. Celotna proizvodnja drugega netržnega proizvajalca (lokalne EED) se vrednoti po celotnih proizvodnih stroških, tj. kot vsota: (a) vmesne potrošnje (P. 2); (b) sredstev za zaposlene (D. 1); (c) potrošnje stalnega kapitala (K. 1); (d) drugih davkov na proizvodnjo (D. 29), zmanjšanih za druge subvencije na proizvodnjo (D. 39). Druge subvencije na proizvodnjo je treba odšteti. Vendar se je treba zavedati, da drugih subvencij na proizvodnjo drugim netržnim proizvajal- cem v praksi pogosto ni ali je njihova vrednost zelo majhna (glej odstavek 4. 36). 72 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Po dogovoru plačila obresti niso vključena med stroške druge netržne proizvodnje (čeprav so v nekaterih primerih lahko pomemben proiz- vodni strošek, npr. pri stanovanjskih družbah). Stroški druge netržne proizvodnje prav tako ne vključujejo pripisanih najemnih vrednosti last- nih nestanovanjskih zgradb, ki se uporabljajo pri drugi netržni proizvodnji. 3. 54. Celotna proizvodnja institucionalne enote je vsota celotnih proizvodenj lokalnih EED, ki institucionalno enoto sestavljajo. To velja tudi za insti- tucionalne enote, ki so drugi netržni proizvajalci. 3. 55. Če pri drugih netržnih proizvajalcih (lokalnih EED) ni stranske tržne proizvodnje, se druga netržna proizvodnja vrednoti po proizvodnih stroš- kih. Če pri drugih netržnih proizvajalcih stranska tržna proizvodnja obstaja, se druga netržna proizvodnja vrednoti kot rezidualna postavka, tj. kot razlika med celotnimi proizvodnimi stroški drugega netržnega proizvajalca in njegovimi prihodki iz tržne proizvodnje. 3. 56. Tržno proizvodnjo drugih netržnih proizvajalcev je treba načeloma vrednotiti v osnovnih cenah. Vendar pa se kljub temu, da lahko ima druga netržna lokalna EED prejemke od prodaje, njena celotna proizvodnja, ki zajema tržno in drugo netržno proizvodnjo (lahko pa tudi proizvod- njo za lastno končno porabo), še vedno vrednoti po proizvodnih stroških. Vrednost tržne proizvodnje ustreza prejemkom od prodaje tržnih proizvodov, vrednost druge netržne proizvodnje pa je dobljena rezidualno kot razlika med vrednostjo celotne proizvodnje na eni strani ter tržno proizvodnjo in proizvodnjo za lastno končno porabo na drugi. Vrednost prejemkov od prodaje drugega netržnega blaga ali storitev po cenah, ki niso ekonomsko pomembne, ostane del vrednosti druge netržne proizvodnje. 3. 57. Za nekatere posebne vrste proizvodnje so za čas zajemanja in vrednotenje proizvodnje po vrstnem redu področij CPA dane naslednje razjasni- tve in izjeme. 3. 58. A. Kmetijski, lovski in gozdarski proizvodi; B. Ribe Proizvodnja kmetijskih proizvodov se prikaže, kakor da se proizvaja neprekinjeno v celotnem proizvodnem obdobju (in ne enostavno tedaj, ko se pobere pridelek ali živina zakolje). Rastoče pridelke, neposekana drevesa ter ribe in živali, rejene za prehrano, je treba med procesom obravnavati kot zaloge nedokončane proiz- vodnje, ob dokončanju procesa pa jih preoblikovati v zaloge dokončanih proizvodov. 3. 59. D. Proizvodi predelovalnih dejavnosti; F. Gradbena dela Kadar se za gradnjo zgradbe ali drugega objekta, ki traja več obračunskih obdobij, prodajna pogodba sklene vnaprej, se šteje, da je proizvod- nja, proizvedena v vsakem obdobju, na koncu vsakega od teh obdobij prodana kupcu: tj. prikaže se kot investicija v osnovno sredstvo kupca in ne kot nedokončana proizvodnja gradbene dejavnosti. Proizvedena proizvodnja se prodaja kupcu po stopnjah, kakor jo ta prevzema v pravno posest. Kadar so v pogodbi predvidena obročna plačila, se vrednost proizvodnje pogosto lahko približno oceni z vrednostmi obročnih plačil v vsakem obdobju. Če pa prodajna pogodba ni sklenjena, se nedokončana proizvodnja, proizvedena v vsakem obdobju, prikaže kot nedokončana proizvodnja. 3. 60. G. Storitve trgovine na debelo in drobno; storitve popravil motornih vozil, motornih koles ter izdelkov široke porabe Proizvodnja storitev trgovine na debelo in drobno se meri z doseženimi trgovskimi maržami pri trgovskem blagu. Opredelitev: Trgovska marža je razlika med doseženo dejansko ali pripisano ceno za trgovsko blago, in ceno, ki bi jo distributer moral pla- čati za zamenjavo blaga v trenutku, ko je blago prodano ali kako drugače odsvojeno. Po dogovoru dobički in izgube iz lastnine niso vključeni v trgovsko maržo, vendar pa v praksi viri podatkov morda ne omogočajo njihove izločitve. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 73 3. 61. H. Gostinske storitve Vrednost proizvodnje storitev gostinstva vključuje vrednost potrošene hrane, pijač itd. 3. 62. I. Prevozne, skladiščne in komunikacijske storitve Proizvodnja prevoznih storitev se meri z vrednostjo prejetih zneskov za prevoz blaga ali oseb. Prevoz za lastno porabo znotraj lokalnih EED se obravnava kot pomožna dejavnost ter se ne identificira in prikazuje posebej. Proizvodnja skladiščnih storitev se meri z vrednostjo povečanj nedokončane proizvodnje, bodisi kot dodatna proizvodnja v smislu prevoza v času (npr. skladiščenje v imenu druge lokalne EED) bodisi kot fizična sprememba (npr. v primeru dozorevanja vina). Proizvodnja storitev potovalnih agencij se meri z vrednostjo zaračunanih storitev agencije (zaračunane provizije), in ne s celotnimi izdatki, ki jih potniki plačajo potovalni agenciji. Slednji lahko npr. vključujejo tudi plačila tretjim osebam za prevoz. Proizvodnja storitev organizatorjev potovanj se meri s celotnimi izdatki, ki jih potniki plačajo organizatorju potovanj. Razlika med storitvami potovalnih agencij in storitvami organizatorjev potovanj je, da storitve potovalne agencije zajemajo le posredovanje v imenu potnika, storitve organizatorja potovanj pa ustvarijo nov proizvod, tj. organizirano je potovanje, pri čemer potniku cene posameznih sestavin (npr. pot, nastanitev in zabava) niso poznane. 3. 63. J. Storitve finančnega posredništva (vključujejo tudi zavarovalne storitve in storitve pokojninskih skladov) Proizvodnja finančnega posredništva, pri katerem ni izrecnega plačila, se po dogovoru meri kot razlika med celotnimi dohodki od lastnine, ki jih prejmejo enote, ki zagotavljajo storitve, in njihovimi celotnimi plačili obresti, ne vključuje pa vrednosti dohodkov od investiranja njihovih lastnih sredstev (ker takšni dohodki ne izhajajo iz finančnega posredovanja), ter v primeru stranskih zavarovalnih dejavnosti finančnega posrednika dohodka od investiranja zavarovalnih tehničnih rezervacij. Dobičke in izgube iz lastnine je pri merjenju te proizvodnje treba izlo- čiti, ker v sistemu niso prikazani v računu proizvodnje, ampak v posebnem računu (v računu drugih sprememb sredstev). To velja tudi za dobičke iz lastnine poklicnih posrednikov od deviznih sredstev in vrednostnih papirjev (čeprav so lahko njihovi dobički v splošnem pozitivni in jih sami štejejo za del svojih normalnih prihodkov). Vendar pa je trgovske marže za devizna sredstva in vrednostne papirje (tj. splošno raz- liko med kupčevimi cenami za posrednika in kupčevimi cenami za kupca) treba vključiti v proizvodnjo (enako kakor pri trgovcih na debelo in drobno). Tudi tu so lahko težave s podatki pri razločevanju takšnih trgovskih marž od dobičkov iz lastnine; rešiti jih je treba na najboljši možni način. Proizvodnja storitev finančnega posredništva, ki jih zagotavljajo centralne banke, se meri enako kakor pri drugih finančnih posrednikih. Dejavnost posojilodajalcev denarja, ki posojajo samo svoja lastna sredstva, ni proizvodnja storitev. Finančni posredniki lahko zagotavljajo tudi različne finančne in poslovne storitve, za katere se provizije zaračunavajo izrecno. Značilni primeri so npr. menjava deviz in investicijsko svetovanje, kupovanje nepremičnin ali davčno svetovanje. Proizvodnja teh storitev se vrednoti na osnovi zaračunanih pristojbin ali provizij. Proizvodnja zavarovalnih storitev (zaračunana storitev) se meri kot: celotne dejanske premije za obdobje plus celotni premijski dodatki (enaki dohodkom od investiranja zavarovalnih tehničnih rezervacij) minus celotni zapadli zahtevki 74 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 minus spremembe matematičnih rezervacij in rezervacij za življenjsko zavarovanje s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice. Dobički in izgube iz lastnine se pri merjenju proizvodnje zavarovalnih storitev izločijo: ne smejo se upoštevati niti kot dohodek od investiranja zavarovalnih tehničnih rezervacij niti kot spremembe matematičnih rezervacij in rezervacij za življenjsko zavarovanje s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice. Zavarovalne tehnične rezervacije se lahko investirajo v stranske dejavnosti zavarovalnic, npr. v dajanje stanovanj ali pisarn v najem. V takem primeru je neto poslovni presežek teh stranskih dejavnosti dohodek od investiranja zavarovalnih tehničnih rezervacij. Podobno se proizvodnja storitev pokojninskih skladov meri kot: celotni dejanski pokojninski prispevki plus celotni dodatni prispevki (enaki dohodkom od investiranja tehničnih rezervacij pokojninskih skladov) minus zapadli prejemki minus spremembe matematičnih rezervacij. 3. 64. K. Poslovanje z nepremičninami, dajanje v najem in poslovne storitve Proizvodnja stanovanjskih storitev za lastne potrebe se mora vrednotiti po ocenjeni vrednosti najemnine, ki bi jo stanovalec plačal za enako nastanitev, ob upoštevanju dejavnikov, kot so lokacija, zgradbe v soseščini itd. , pa tudi velikost in kakovost stanovanja. Za garaže, ki so ločene od stanovanj, ki jih lastniki uporabljajo za namene končne potrošnje v povezavi z uporabo stanovanj, je treba narediti podobno imputacijo. Imputacija se ne naredi za garaže, ki jih njihovi zasebni lastniki uporabljajo le za parkiranje blizu delovnega mesta. Vrednost najemnin za sta- novanja, v katerih bivajo lastniki, in so v tujini, npr. počitniški domovi, se ne sme prikazati kot del domače proizvodnje, ampak kot uvoz stori- tev, ustrezni neto poslovni presežek pa kot prihodek primarnega dohodka iz tujine. Analogna knjiženja so pri stanovanjih, v katerih bivajo lastniki, ki so nerezidenti. V primeru stanovanj s časovnim zakupom se del zaračunanih storitev prikaže kot tak. Pri nestanovanjskih zgradbah se proizvodnja nepremičninskih storitev meri z vrednostjo zapadlih najemnin. Proizvodnja storitev operativnega leasinga (dajanje strojev, opreme ipd. v najem) se meri z vrednostjo najemnin, ki jih najemojemalci (leasingo- jemalci) plačajo najemodajalcem (leasingodajalcem). Jasno se razlikuje od finančnega leasinga, ki je metoda financiranja pridobitve osnovnih sredstev, tj. s posojilom, ki ga leasingodajalec da leasingojemalcu. Pri finančnem leasingu so plačila leasinga sestavljena (v glavnem) iz odplačila glavnice in plačila obresti, vrednost storitve pa je v primerjavi s celotnim zneskom plačanih plačil leasinga zelo majhna (glej Prilogo II. „Leasing in nakup trajnega blaga na obroke“). Pri dejavnostih raziskovanja in razvoja (RR) je treba, kadar je le mogoče, razločiti posebno lokalno EED. Kadar to ni mogoče, se vse dejavnosti RR, ki so v primerjavi z glavno dejavnostjo pomembno velike, prikažejo kot stranska dejavnost lokalne EED. Proizvodnja storitev RR se meri, kakor sledi: (a) RR specializiranih komercialnih raziskovalnih laboratorijev ali inštitutov se vrednoti po prihodkih od prodaj, pogodb, provizij, pristojbin itd. na običajen način; (b) proizvodnja RR za porabo znotraj podjetja se načeloma vrednoti po ocenjenih osnovnih cenah, ki bi jih podjetje plačalo, če bi raziskavo na komercialni podlagi izvajali podizvajalci. V praksi je to proizvodnjo verjetno treba vrednotiti na osnovi celotnih proizvodnih stroškov; (c) RR državnih enot, univerz, nepridobitnih raziskovalnih inštitutov itd. je navadno druga netržna proizvodnja, ki se vrednoti na osnovi pro- izvodnih stroškov. Prihodki drugih netržnih proizvajalcev od prodaje storitev RR se prikažejo kot prihodki od stranske tržne proizvodnje. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 75 Izdatke za RR je treba razlikovati od izdatkov za izobraževanje in usposabljanje. Izdatki za RR ne zajemajo stroškov razvoja programske opreme kot glavne ali stranske dejavnosti. Vendar pa je računovodska obravnava skoraj enaka; edina razlika je, da se programska oprema obravnava kot proizvedeno neopredmeteno sredstvo in ni patentirana. 3. 65. L. Storitve javne uprave in obrambe, storitve obvezne socialne varnosti Storitve javne uprave, obrambe in obvezne socialne varnosti se vedno zagotavljajo kot druge netržne storitve in se temu ustrezno vrednotijo. 3. 66. M. Izobraževalne storitve; N. Zdravstvene in socialne storitve Pri izobraževalnih in zdravstvenih storitvah je pogosto nujno postaviti natančne ločnice med tržnimi in drugimi netržnimi proizvajalci ter med njihovo tržno in drugo netržno proizvodnjo. Na primer za nekatere vrste izobraževanja in zdravljenja lahko državne institucije (ali insti- tucije, ki prejemajo posebne subvencije) zaračunajo simbolične pristojbine, za drugo izobraževanje in posebne postopke zdravljenja pa komer- cialne tarife. Drug značilen primer je, da isto vrsto storitve (npr. višje izobraževanje) zagotavljajo država (ali njen posrednik) in komercialni inštituti: Med zaračunanimi cenami in kakovostjo storitev nato pogosto obstajajo velike razlike. Izobraževalne in zdravstvene storitve ne vključujejo RR dejavnosti; zdravstvene storitve ne vključujejo izobraževanja v zdravstveni negi, npr. v univerzitetnih bolnišnicah. 3. 67. O. Druge javne, skupne in osebne storitve Proizvodnja knjig, posnetkov, filmov, programske opreme, magnetofonskih trakov, plošč itd. je dvostopenjski proces in se temu ustrezno meri: 1. proizvodnja, ki je rezultat proizvodnje izvirnikov (neopredmetenih osnovnih sredstev), se meri s ceno, če se proda; če se ne proda, se meri z osnovno ceno podobnih izvirnikov, s proizvodnimi stroški ali diskontirano vrednostjo prihodnjih prejemkov, ki se pričakujejo od upo- rabe izvirnika v proizvodnji; 2. lastnik lahko to sredstvo uporablja neposredno ali pa v poznejših obdobjih proizvaja kopije. Če lastnik drugim proizvajalcem podeli licenco za uporabo izvirnika v proizvodnji, so pristojbine, provizije, tantieme ipd. , ki jih na osnovi licenc prejema, njegova proizvodnja njegovih storitev. Vendar pa je prodaja neopredmetenega sredstva negativna investicija v osnovno sredstvo. 3. 68. P. Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem Proizvodnja gospodinjskih storitev, ki jih proizvaja zaposleno plačano osebje, se po dogovoru vrednoti po plačanih sredstvih za zaposlene; ta vključujejo tudi nadomestila v naravi, kot sta hrana in nastanitev. VMESNA POTROŠNJA (P. 2) 3. 69. Opredelitev: Vmesno potrošnjo sestavlja vrednost blaga in storitev, ki se kot inputi potrošijo v proizvodnem procesu, ne vključuje pa osnov- nih sredstev, katerih potrošnja se prikaže kot potrošnja stalnega kapitala. Blago in storitve se lahko v proizvodnem procesu bodisi preoblikujejo bodisi porabijo. 3. 70. Vmesna potrošnja zajema naslednje mejne primere: (a) vrednost vsega blaga in storitev, porabljenih kot inputi v pomožnih dejavnostih. Običajni primeri so nabava, prodaja, trženje, računovod- stvo, obdelava podatkov, prevoz, skladiščenje, vzdrževanje, varovanje itd. To blago in storitve se ne razločujejo od tistih, ki se trošijo v glavnih (ali stranskih) dejavnostih lokalne EED; 76 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (b) vrednost blaga in storitev, prejetih od druge lokalne EED znotraj iste institucionalne enote (le če ustrezajo splošni opredelitvi v odstavku 3. 69); (c) stroške uporabe najetih osnovnih sredstev, npr. operativni leasing strojev ali avtomobilov; (d) članarine, prispevke in druge pristojbine, plačane nepridobitnim poslovnim združenjem; (e) postavke, ki se ne obravnavajo kot bruto investicije, npr: 1. drobno orodje, ki je poceni in se uporablja za relativno enostavna dela (žage, kladiva, svedri in drugo ročno orodje; majhne naprave, kot so žepni kalkulatorji). Vsi izdatki za tako trajno blago, ki ne presegajo 500 ECU (v cenah iz leta 1995) za kos (ali kadar so kup- ljeni na veliko za celotni znesek nakupa), se v ESR po dogovoru prikažejo kot vmesna potrošnja; 2. navadno, redno vzdrževanje in popravila osnovnih sredstev, ki se uporabljajo v proizvodnji; 3. 4. vojaško orožje za uničevanje in oprema za prenos tega orožja (vendar ne lahko orožje ali oklepna vozila policije in varnostnih sil, ki se obravnavajo kot bruto investicije v osnovna sredstva); storitve raziskovanja in razvoja, usposabljanje osebja, tržne raziskave in podobne dejavnosti, kupljene pri zunanji agenciji ali ki jih zagotavlja posebna lokalna EED iste institucionalne enote; (f) plačila za uporabo neopredmetenih neproizvedenih sredstev, kot so patentirana sredstva, blagovne znamke itd. (ne pa plačila za nakup takih lastninskih pravic: ta se obravnavajo kot pridobitve neopredmetenih neproizvedenih sredstev); (g) izdatke zaposlenih, ki jih delodajalec povrne, za stvari, potrebne v proizvodnji. Ti izdatki lahko temeljijo na pogodbeni obveznosti zapo- slenih, da sami nabavijo orodje ali zaščitne obleke; (h) izdatke delodajalcev, ki so v njihovo lastno korist in korist njihovih zaposlenih, ker so potrebni v delodajalčevi proizvodnji. Značilni pri- meri so: 1. povračila zaposlenim za stroške potovanj, ločenega življenja, selitev ter zabav, nastalih med službo; 2. zagotavljanje udobja na delovnem mestu; (širši seznam je v odstavkih o sredstvih za zaposlene (D. 1)); (i) zaračunane storitve neživljenjskega zavarovanja, ki jih plačajo lokalne EED (glej tudi Prilogo III. „Zavarovanje“): da bi bila kot vmesna potrošnja prikazana le zaračunana storitev, je treba plačane premije zmanjšati za npr. odškodnine in neto spremembo matematičnih rezer- vacij. Tako zmanjšane premije se lahko alocirajo lokalnim EED sorazmerno s plačanimi premijami; (j) le za celotno gospodarstvo: vse posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP), ki jih zagotavljajo rezidenčni proizvajalci. 3. 71. Vmesna potrošnja ne vključuje: (a) postavk, ki se obravnavajo kot bruto investicije, npr. : 1. vrednostni predmeti, 2. raziskave rudišč, 3. velike izboljšave, ki znatno presegajo tisto, kar je potrebno zgolj za vzdrževanje osnovnega sredstva v dobrem delovnem stanju, npr. obnovitve, rekonstrukcije ali razširitve, 4. programska oprema, kupljena ali proizvedena za lastne potrebe; (b) izdatkov delodajalcev, ki se obravnavajo kot plače v naravi (glej odstavek 4. 05); (c) porabe kolektivnih storitev, ki jih zagotavljajo enote države, s strani tržnih proizvodnih enot ali enot, ki proizvajajo za lastne potrebe (obravnavajo se kot izdatki države za kolektivno potrošnjo); 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 77 (d) blaga ali storitev, ki so proizvedeni in potrošeni znotraj istega obračunskega obdobja in znotraj iste lokalne EED (ne prikažejo se niti kot proizvodnja); (e) plačil za državna dovoljenja in pristojbine, ki se obravnavajo kot davki na proizvodnjo (glej odstavka 4. 79 in 4. 80). ČAS ZAJEMANJA IN VREDNOTENJE VMESNE POTROŠNJE 3. 72. Proizvodi, porabljeni za vmesno potrošnjo, morajo biti prikazani in vrednoteni v trenutku vstopa v proizvodni proces. Vrednoteni morajo biti v kupčevih cenah, ki v tem času veljajo za podobno blago in storitve. 3. 73. V praksi proizvodne enote dejanske porabe blaga v proizvodnji navadno ne prikažejo neposredno, ampak prikažejo nakupe blaga, ki ga name- ravajo porabiti kot inpute, in spremembe zalog takega blaga. Vmesna potrošnja mora tako biti ocenjena z odštevanjem sprememb zalog inpu- tov od nakupov (za pravilno vrednotenje sprememb zalog glej odstavke od 3. 120 do 3. 124). KONČNA POTROŠNJA (P. 3, P. 4) 3. 74. Uporabljata se dva koncepta končne potrošnje: (a) izdatki za končno potrošnjo (P. 3); (b) dejanska končna potrošnja (P. 4). Izdatki za končno potrošnjo so koncept, ki se nanaša na izdatke sektorja za potrošno blago in storitve. Nasprotno pa se dejanska končna potrošnja nanaša na njegove pridobitve potrošnega blaga in storitev. Razlika med konceptoma je v obravnavi nekaterega blaga in storitev, ki se zagotavljajo gospodinjstvom kot socialni transferji v naravi, financirajo pa jih država ali NPISG. IZDATKI ZA KONČNO POTROŠNJO (P. 3) 3. 75. Opredelitev: Izdatke za končno potrošnjo sestavljajo izdatki rezidenčnih institucionalnih enot za blago in storitve, ki se porabljajo za nepo- sredno zadovoljevanje individualnih potreb ali želja ali kolektivnih potreb članov skupnosti. Izdatki za končno potrošnjo lahko nastanejo na domačem ozemlju ali v tujini. 3. 76. Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo vključujejo naslednje mejne primere: (a) stanovanjske storitve za lastne potrebe; (b) dohodek v naravi, kot so: 1. blago in storitve, ki jih zaposleni prejmejo kot dohodek v naravi; 2. blago in storitve, ki jih kot proizvodnjo proizvedejo nekorporativna podjetja v lasti gospodinjstev in jih člani gospodinjstev zadržijo za potrošnjo. Značilni primeri so hrana in drugo kmetijsko blago, stanovanjske storitve za lastne potrebe in gospodinjske storitve, ki jih proizvede zaposleno plačano osebje (služinčad, kuharji, vrtnarji, šoferji itd. ); (c) postavke, ki se ne obravnavajo kot vmesna potrošnja, kot so: 1. materiali za majhna popravila in notranje urejanje stanovanj, ki jih navadno izvajajo najemniki in lastniki; 2. materiali za popravila in vzdrževanje trajnega potrošnega blaga, vključno z vozili; (d) postavke, ki se ne obravnavajo kot investicije, zlasti trajno potrošno blago, ki svojo funkcijo opravljajo skozi več obračunskih obdobij; vključen je tudi prenos lastništva nekaterih vrst trajnega potrošnega blaga s podjetja na gospodinjstvo (glej transakcije z obstoječim bla- gom, odstavek 3. 148); (e) neposredno zaračunane finančne storitve; (f) zavarovalne storitve v znesku implicitno zaračunane storitve (glej odstavek 3. 63); 78 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (g) storitve pokojninskih skladov v znesku implicitno zaračunane storitve (glej odstavek 3. 63); (h) plačila gospodinjstev za dovoljenja, ki se obravnavajo kot nakupi storitev (glej odstavka 4. 79 in 4. 80); (i) nakupe proizvodnje po cenah, ki niso ekonomsko pomembne, npr. vstopnine za muzeje (glej odstavek 3. 45). 3. 77. Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo ne vključujejo: (a) socialnih transferjev v naravi, kot so izdatki, ki jih imajo najprej gospodinjstva, pozneje pa se povrnejo preko socialne varnosti, npr. neka- teri zdravstveni izdatki; (b) postavk, ki se obravnavajo kot vmesna potrošnja ali bruto investicije, kot so: 1. 2. izdatki gospodinjstev, ki so lastniki nekorporativnih podjetij, za poslovne namene -npr. za trajno blago, kot so vozila, pohištvo ali električni aparati (bruto investicije v osnovna sredstva), in za netrajno blago, kot je gorivo (vmesna potrošnja); izdatki gospodinjstev, ki bivajo v lastnih stanovanjih, za urejanje, vzdrževanje in popravila stanovanj, ki jih stanovalci navadno ne izvajajo (obravnavajo se kot vmesna potrošnja pri proizvodnji stanovanjskih storitev); 3. nakupi stanovanj (obravnavajo se kot bruto investicije v osnovna sredstva); 4. za vrednostne predmete (obravnavajo se kot bruto investicije); (c) postavk, ki se obravnavajo kot pridobitve neproizvedenih sredstev, zlasti nakupi zemljišč; (d) vseh tistih plačil gospodinjstev, ki se obravnavajo kot davki, npr. za dovoljenja za lastništvo vozil, čolnov ali zrakoplovov ter za dovoljenja za lov, streljanje ali ribolov (glej odstavka 4. 79 in 4. 80); (e) članarin, prispevkov in obveznosti, ki jih gospodinjstva plačujejo nepridobitnim institucijam, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, kot so sindikati, poklicna združenja, združenja potrošnikov, cerkve ter družbeni, kulturni, rekreacijski in športni klubi; (f) prostovoljnih transferjev gospodinjstev v denarju ali naravi dobrodelnim ustanovam ter organizacijam za nudenje pomoči. 3. 78. Izdatki NPISG za končno potrošnjo vključujejo dve kategoriji: (a) vrednost blaga in storitev, ki jih proizvedejo NPISG, razen investicij iz lastne proizvodnje ter izdatkov gospodinjstev in drugih enot; (b) izdatke NPISG za blago in storitve, ki jih proizvedejo tržni proizvajalci in se — brez kakršnega koli preoblikovanja — dobavljajo gospo- dinjstvom za njihovo potrošnjo kot socialni transferji v naravi. 3. 79. Izdatki države za končno potrošnjo vključujejo, podobno kakor izdatki NPISG, dve kategoriji izdatkov: (a) vrednost blaga in storitev, ki jih proizvede država, razen investicij iz lastne proizvodnje in prodaj; (b) izdatke države za nakupe blaga in storitev, ki jih proizvedejo tržni proizvajalci in se — brez kakršnega koli preoblikovanja — dobavljajo gospodinjstvom kot socialni transferji v naravi. To pomeni, da država le plača za blago in storitve, ki jih prodajalci zagotavljajo gospodinj- stvom. 3. 80. Družbe nimajo izdatkov za končno potrošnjo. Njihovi nakupi tistih vrst blaga in storitev, ki jih gospodinjstva porabljajo za končno potrošnjo, se bodisi porabljajo za vmesno potrošnjo bodisi se zagotavljajo zaposlenim kot sredstva za zaposlene v naravi, tj. pripisani izdatki gospodinj- stev za končno potrošnjo. Celo kadar družbe financirajo individualno potrošnjo, na primer skozi oglaševanje, se ti izdatki obravnavajo kot vmesni. DEJANSKA KONČNA POTROŠNJA (P. 4) 3. 81. Opredelitev: Dejansko končno potrošnjo sestavljajo blago in storitve, ki jih rezidenčne institucionalne enote pridobijo za neposredno zado- voljevanje individualnih ali kolektivnih človekovih potreb. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 79 3. 82. Opredelitev: Blago in storitve za individualno potrošnjo („individualno blago in storitve“) pridobi gospodinjstvo ter jih porablja za zadovolje- vanje potreb in želja članov navedenega gospodinjstva. Individualno blago in storitve imajo naslednje značilnosti: (a) pridobitev blaga ali storitev s strani posameznega gospodinjstva ali njegovega člana mora biti mogoče opazovati in prika- zati, prav tako mora biti mogoče opredeliti čas, v katerem do pridobitve pride; (b) gospodinjstvo se mora z zagotovitvijo blaga ali storitve strinjati in izvesti vsa potrebna dejanja, ki zagotovitev omogočijo, na primer obiskovanje šole ali klinike; (c) blago ali storitev morata biti taka, da njuna pridobitev s strani enega gospodinjstva ali osebe ali morebiti majhne, omejene skupine oseb preprečuje pridobitev s strani drugih gospodinjstev ali oseb. 3. 83. Opredelitev: Storitve za kolektivno potrošnjo („kolektivne storitve“) se zagotavljajo hkrati vsem članom skupnosti ali vsem članom posame- znih delov skupnosti, kot so vsa gospodinjstva, ki prebivajo v določeni regiji. Kolektivne storitve imajo naslednje značilnosti: (a) hkrati se lahko dobavljajo vsem članom skupnosti ali vsem članom določenega dela skupnosti, kot so tiste v določeni regiji ali kraju; (b) poraba teh storitev je navadno pasivna in ne zahteva izrecnega soglasja ali aktivnega sodelovanja vseh zadevnih posamezni- kov; (c) zagotovitev kolektivne storitve enemu posamezniku ne zmanjšuje količine, ki je na voljo drugim v isti skupnosti ali delu skupnosti. V pridobivanju take storitve ni tekmovalnosti. 3. 84. Vsi izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo so individualni. Po dogovoru so vse blago in storitve, ki jih zagotavljajo NPISG, individualni. 3. 85. Za blago in storitve, ki jih zagotavljajo enote države, je razmejitev med individualnimi in kolektivnimi blagom in storitvami določena na osnovi Klasifikacije funkcij države (COFOG). Po dogovoru so vsi izdatki države za končno potrošnjo v okviru vsake od spodaj naštetih skupin izdatki za storitve individualne potrošnje, razen izdatkov za splošno upravo, urejanje, raziskovanje itd. v vsaki kategoriji: (a) 04 Izobraževanje; (b) 05 Zdravstvo; (c) 06 Socialna varnost in socialno skrbstvo; (d) 08. 01 Šport in rekreacija; (e) 08. 02 Kultura. Poleg tega se kot individualni obravnavajo tudi izdatki v okviru naslednjih podskupin, kadar so pomembni : (a) 07. 11 (del) zagotavljanja stanovanj; (b) 07. 31 (del) zbiranja gospodinjskih odpadkov; (c) 12. 12 (del) delovanja prevoznega sistema. Izdatki za kolektivno potrošnjo so preostanek izdatkov države za končno potrošnjo. Zlasti vključujejo: (a) upravljanje in urejanje družbe; (b) zagotavljanje varnosti in obrambe; (c) vzdrževanje javnega reda in miru, zakonodajo in urejanje; (d) vzdrževanje javnega zdravja; (e) varstvo okolja, (f) raziskave in razvoj, (g) infrastrukturo in gospodarski razvoj. 80 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 3. 86. Razmerja med različnimi uporabljenimi koncepti se lahko prikažejo v tabeli: Sektor, ki ima izdatke Država NPISG Gospodinjstva Celotne pridobitve Individualna potrošnja X (= Socialni transferji v naravi) X (= Socialni transferji v naravi) Kolektivna potrošnja X 0 X 0 Skupaj Izdatki države za končno potrošnjo Izdatki NPISG za končno potrošnjo Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo Dejanska individualna končna potrošnja gospo- dinjstev Dejanska kolektivna končna potrošnja države Dejanska končna potrošnja = Celotni izdatki za končno potrošnjo 3. 87. Vsi izdatki NPISG za končno potrošnjo so po dogovoru individualni. Posledično je celotna dejanska končna potrošnja enaka vsoti dejanske končne potrošnje gospodinjstev in dejanske končne potrošnje države. 3. 88. Po dogovoru ni socialnih transferjev v naravi s tujino (obstajajo pa takšni transferji v denarnih izrazih). Posledično je celotna dejanska končna potrošnja enaka celotnim izdatkom za končno potrošnjo. ČAS ZAJEMANJA IN VREDNOTENJE IZDATKOV ZA KONČNO POTROŠNJO 3. 89. Kakor je razloženo v poglavju 1, je treba blago in storitve v splošnem prikazati takrat, ko nastane obveznost, tj. ko kupec prevzame obveznost do prodajalca. To pomeni, da se izdatki za blago zajamejo v trenutku spremembe lastništva; izdatki za storitve se zajamejo, ko je dobava stori- tve končana. 3. 90. Izdatki za blago, pridobljeno na osnovi nakupa na obroke ali podobne kreditnega dogovora (tudi v okviru finančnega leasinga), morajo biti prikazani v času dobave blaga, četudi se tedaj lastništvo pravno ne spremeni. 3. 91. Potrošnja za lastne potrebe mora biti prikazana, ko je proizvodnja, zadržana za lastno končno potrošnjo, proizvedena. 3. 92. Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo se prikažejo v kupčevih cenah. To je cena, po kateri kupec dejansko plača proizvode v trenutku nakupa. Podrobnejša opredelitev je v odstavku 3. 06. 3. 93. Blago in storitve, ki se dobavijo kot sredstva za zaposlene v naravi, se vrednotijo v osnovnih cenah, če jih proizvede delodajalec, in v kupčevih cenah delodajalca, če jih delodajalec kupi. 3. 94. Blago in storitve, zadržani za lastno potrošnjo, se vrednotijo v osnovnih cenah. 3. 95. Izdatki za končno potrošnjo države ali NPISG za proizvode, ki jih proizvedejo sami, se zajamejo v trenutku proizvodnje, ki je tudi čas dobave takih storitev s strani države ali NPISG. Čas zajemanja izdatkov za končno potrošnjo za blago in storitve, ki jih dobavljajo tržni proizvajalci, ustreza času dobave. 3. 96. Izdatki države ali NPISG za končno potrošnjo so enaki vsoti njihove proizvodnje, povečani za izdatke za proizvode, ki jih gospodinjstvom dobavljajo tržni proizvajalci (tj. socialni transferji v naravi), in zmanjšani za plačila drugih enot in za investicije iz lastne proizvodnje. ČAS ZAJEMANJA IN VREDNOTENJE DEJANSKE KONČNE POTROŠNJE 3. 97. Institucionalne enote pridobijo blago in storitve, ko postanejo novi lastniki blaga ali ko so jim blago ali storitve dokončno dobavljeni. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 81 3. 98. Pridobitve (dejanska končna potrošnja) se vrednotijo v kupčevih cenah enot, ki imajo izdatke. Transferji v naravi, razen socialnih transferjev v naravi od države in NPISG, se obravnavajo kot transferji v denarju. V skladu s tem se vrednosti blaga in storitev dejansko prikažejo kot izdatki institucionalnih enot ali sektorjev, ki jih pridobijo. 3. 99. Vrednosti obeh agregatov, izdatkov za končno potrošnjo in dejanske končne potrošnje, sta enaki. Blago in storitve, ki jih pridobijo rezidenčna gospodinjstva skozi socialne transferje v naravi, se tako vrednotijo v enakih cenah, kakor se vrednotijo v agregatih izdatkov. BRUTO INVESTICIJE (P. 5) 3. 100. Bruto investicije vključujejo: (a) bruto investicije v osnovna sredstva (P. 51); (b) spremembe zalog (P. 52); (c) pridobitve manj odsvojitve vrednostnih predmetov (P. 53). 3. 101. Bruto investicije vključujejo potrošnjo stalnega kapitala. Neto investicije so dobljene z odštevanjem potrošnje stalnega kapitala od bruto investi- cij. BRUTO INVESTICIJE V OSNOVNA SREDSTVA (P. 51) 3. 102. Opredelitev: Bruto investicije v osnovna sredstva (P. 51) vključujejo pridobitve, zmanjšane za odsvojitve, osnovnih sredstev s strani rezidenč- nih proizvajalcev v danem obdobju, povečane za določena povečanja vrednosti neproizvedenih sredstev, ki so rezultat proiz- vodne dejavnosti proizvodnih ali institucionalnih enot. Osnovna sredstva so opredmetena ali neopredmetena sredstva, proizve- dena v procesih proizvodnje, ki se v drugih proizvodnih procesih uporabljajo večkrat ali nepretrgano v obdobju, daljšem od enega leta. 3. 103. Bruto investicije v osnovna sredstva vključujejo pozitivne in negativne vrednosti: (a) pozitivne vrednosti: 1. kupljena nova ali obstoječa osnovna sredstva; 2. osnovna sredstva, ki jih proizvajalec zadrži za svojo lastno porabo (vključno s proizvodnjo osnovnih sredstev za lastne potrebe, ki še ni končana ali popolnoma dozorela); 3. nova ali obstoječa osnovna sredstva, pridobljena z barterjem; 4. nova ali obstoječa osnovna sredstva, prejeta kot kapitalski transferji v naravi; 5. nova ali obstoječa osnovna sredstva, ki jih uporabnik pridobi s finančnim leasingom; 6. 7. velike izboljšave osnovnih sredstev in obstoječih zgodovinskih spomenikov; naravna rast tistih naravnih sredstev, ki dajejo večkratne proizvode; (b) negativne vrednosti, tj. odsvojitve osnovnih sredstev, ki se prikažejo kot negativne pridobitve: 1. prodana obstoječa osnovna sredstva; 2. obstoječa osnovna sredstva, izročena pri barterju; 3. obstoječa osnovna sredstva, izročena kot kapitalski transferji v naravi. 3. 104. Odsvojitve osnovnih sredstev ne vključujejo: (a) potrošnje stalnega kapitala (ki zajema predvideno normalno slučajno škodo); (b) izjemnih izgub, kot so izgube zaradi suše in drugih naravnih nesreč (prikazane so kot druge spremembe obsega sredstev). 3. 105. Bruto investicije v osnovna sredstva se delijo na: (a) pridobitve manj odsvojitve opredmetenih osnovnih sredstev: 1. 2. 3. 4. stanovanja; druge zgradbe in objekti; stroji in oprema; gojena naravna sredstva, npr. kulturne rastline in rejne živali; 82 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (b) pridobitve, manj odsvojitve, neopredmetenih osnovnih sredstev: 1. raziskovanja rudišč; 2. računalniška programska oprema; 3. razvedrilni, literarni in umetniški izvirniki; 4. druga neopredmetena osnovna sredstva; (c) velike izboljšave opredmetenih neproizvedenih sredstev, zlasti tistih, ki se nanašajo na zemljišča (medtem ko pridobitev neproizvedenih sredstev ni vključena); (d) stroški, povezani s prenosi lastništva neproizvedenih sredstev, kot so zemljišča in patentirana sredstva (medtem ko pridobitev teh sredstev ni vključena). 3. 106. Velike izboljšave zemljiščih zajemajo: (a) osuševanje zemljišč iz morja z izgradnjo nasipov, morskih zidov ali jezov; (b) krčenje gozdov, skalovja itd. , da bi se na ta način pridobljeno zemljišče lahko prvič uporabilo v proizvodnji; (c) osuševanje močvirij ali namakanje puščav z izgradnjo jezov, jarkov in namakalnih kanalov; (d) preprečevanje poplavljanja ali erozije zaradi delovanja morja in rek z izgradnjo valolomov, morskih zidov ali protipoplavnih ovir. Te dejavnosti lahko ustvarijo znatne nove objekte, kot so morski zidovi, protipoplavne ovire in jezovi, vendar se ti ne uporabljajo neposredno za proizvodnjo drugega blaga in storitev, kakor se uporablja večina objektov. Namen izgradnje takih objektov je pridobiti več zemljišč ali zem- ljišč boljše kakovosti in zemljišče, neproizvedeno sredstvo, je tisto, ki je potrebno za proizvodnjo. Na primer jez, zgrajen za proizvodnjo elek- trike, služi povsem drugačnemu namenu kakor jez, zgrajen za zadrževanje morja. Le izgradnja slednje vrste jezu se razvršča med izboljšave zemljišč. 3. 107. Bruto investicije v osnovna sredstva zajemajo mejne primere, kot so: (a) pridobitve čolnov, bark, bivalnih prikolic in karavanov, ki se uporabljajo kot domovanja gospodinjstev, ter vseh z njimi povezanih objek- tov, kot so garaže; (b) objekti in oprema, ki jih uporablja vojska (podobni tistim, ki jih uporabljajo civilni proizvajalci), kot so letališča, doki, ceste in bolnišnice; (c) lahko orožje in oklepna vozila, ki jih uporabljajo nevojaške enote; (d) spremembe v rejnih živalih, ki se v proizvodnji uporabljajo leto za letom, kot so plemenska živina, krave mlekarice, ovce, rejene za volno, in delovne živali; (e) spremembe v kulturnih rastlinah, ki se gojijo leto za letom (sadna drevesa, vinske trte, kavčukovci, palme ipd. ); (f) izboljšave obstoječih osnovnih sredstev, ki znatno presegajo zahteve navadnega vzdrževanja in popravil; g) pridobitve osnovnih sredstev s finančnim leasingom. 3. 108. Bruto investicije v osnovna sredstva ne vključujejo: (a) transakcij, vključenih v vmesno potrošnjo, kot so: 1. nakup drobnega orodja za proizvodne namene (glej odstavek 3. 70. e); 2. navadna vzdrževanja in popravila; 3. nakupi vojaških orožij in spremljajočih sistemov, 4. nakup osnovnih sredstev za uporabo na osnovi pogodb o operativnem leasingu (glej tudi Prilogo II. „Leasing in nakup trajnega blaga na obroke“); (b) transakcij, ki se prikažejo kot spremembe zalog: 1. živali, gojene za zakol, vključno s perutnino; 2. drevesa, ki rastejo zaradi pridobivanja lesa (nedokončana proizvodnja). 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 83 (c) strojev in opreme, ki jih gospodinjstva pridobijo za končno potrošnjo (izdatki za končno potrošnjo); (d) dobičkov in izgub iz lastnine na osnovnih sredstvih (druge spremembe sredstev); (e) izgub na osnovnih sredstvih zaradi katastrof (druge spremembe sredstev), npr. uničenje gojenih naravnih sredstev ali rejnih živali zaradi izbruhov bolezni (in navadno nekritih z zavarovanjem) ali škoda zaradi neobičajnih poplav, vetrov ali gozdnih požarov (glej poglavje 6). 3. 109. Bruto investicije v osnovna sredstva v obliki izboljšav obstoječih osnovnih sredstev se razvrščajo med pridobitve novih osnovnih sredstev iste vrste. 3. 110. Neopredmetena osnovna so najpogosteje nove informacije, specializirana znanja itd. in vključujejo: (a) raziskovanja rudišč, ki zajemajo stroške dejanskih testnih vrtanj, zračne in druge raziskave, prevozne stroške itd. ; (b) računalniško programsko opremo in velike podatkovne baze, ki se v proizvodnji uporabljajo več kakor eno leto; (c) literarne in umetniške izvirnike (rokopise, prevode, modele, filme, zvočne zapise itd. ). 3. 111. Za osnovna in neproizvedena nefinančna sredstva stroški prenosa lastništva, ki jih imajo njihovi novi lastniki, vključujejo: (a) stroške prevzemanja (novega ali obstoječega) sredstva na zahtevani lokaciji in ob zahtevanem času, ki zajemajo prevozne stroške, stroške montaže, postavitve itd. ; (b) stroške in provizije zaradi storitev strokovnjakov, kot so npr. honorarji, plačani raziskovalcem, inženirjem, odvetnikom, cenilcem itd. , ter provizije, plačane nepremičninskim agentom, dražiteljem itd. ;, (c) davke, ki jih novi lastniki plačajo na prenos lastništva sredstva. Vse ti stroški morajo biti prikazani kot bruto investicije v osnovna sredstva novega lastnika. Davke je treba obravnavati kot davke na storitve posrednikov in ne kot davke na kupljena sredstva. ČAS ZAJEMANJA IN VREDNOTENJE BRUTO INVESTICIJ V OSNOVNA SREDSTVA 3. 112. Bruto investicije v osnovna sredstva se zajamejo, ko se lastništvo osnovnih sredstev prenese na institucionalno enoto, ki jih namerava uporabiti v proizvodnji. To splošno pravilo je treba prilagoditi v primeru: (a) finančnega leasinga (sprememba lastništva se pripiše); (b) investicij v osnovna sredstva iz lastne proizvodnje. Sredstva, pridobljena s finančnim leasingom, se zajamejo, kakor da uporabnik postane lastnik, ko blago prevzame v posest. Investicije iz lastne proizvodnje se zajamejo, ko se sredstvo proizvede. 3. 113. Bruto investicije v osnovna sredstva se vrednotijo v kupčevih cenah, ki zajemajo tudi stroške montaže in druge stroške prenosa lastništva. Investicije iz lastne proizvodnje se vrednotijo v osnovnih cenah podobnih osnovnih sredstev (kar pomeni pribitek za neto poslovni presežek ali raznovrstni dohodek) ali po proizvodnih stroških, če takih cen ni na voljo. 3. 114. Pridobitve neopredmetenih osnovnih sredstev se vrednotijo različno: (a) raziskovanja rudišč: po stroških dejanskih testnih vrtanj in stroških, ki so bili potrebni za izvedbo testov, kot so zračne in druge raziskave; (b) računalniška programska oprema: v kupčevih cenah, če je kupljena na trgu, ali v ocenjenih osnovnih cenah (ali če to ni mogoče, po proiz- vodnih stroških), če je proizvedena za lastne potrebe; (c) razvedrilni, literarni in umetniški izvirniki: po cenah, ki jih plačajo kupci, ko so prodani, ali, če niso prodani, v osnovnih cenah, plačanih za podobne izvirnike, po proizvodnih stroških ali diskontirani vrednosti prihodnjih prejemkov, ki se pričakujejo od uporabe v proiz- vodnji. 84 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 3. 115. Odsvojitve obstoječih osnovnih sredstev s prodajo se vrednotijo v (osnovnih) cenah, od katerih se odštejejo vsi stroški prenosa lastništva, ki jih krije prodajalec. 3. 116. Stroški prenosa lastništva se lahko nanašajo na proizvedena sredstva, vključno z osnovnimi sredstvi, in na neproizvedena sredstva, kot so zem- ljišča. Pri proizvedenih sredstvih so ti stroški sestavni del kupčevih cen. Pri zemljiščih in drugih neproizvedenih sredstvih pa jih je treba izločiti iz nakupov in prodaj ter jih prikazati v posebni postavki klasifikacije bruto investicij v osnovna sredstva. SPREMEMBE ZALOG (P. 52) 3. 117. Opredelitev: Spremembe zalog se merijo z vrednostjo vstopov v zaloge, zmanjšano za vrednost izstopov iz zalog in za vrednost vseh ponav- ljajočih se izgub blaga v zalogah. 3. 118. Zaradi fizičnega poslabšanja, slučajnih škod ali kraj lahko ponavljajoče se izgube nastanejo pri vseh vrstah blaga v zalogah, kot so: (a) izgube surovin in materiala; (b) izgube nedokončane proizvodnje; (c) izgube dokončanih proizvodov; (d) izgube trgovskega blaga (npr. kraje v trgovinah). 3. 119. Zaloge vključujejo naslednje kategorije: (a) surovine in material: Surovine in material vključujejo vse blago v zalogah, katerega namen je, da se kot vmesni input porabi v proizvodnji; vključuje tudi blago v zalogah sektorja država. Predmeti, kot so zlato, diamanti itd. , so vključeni, kadar so namenjeni industrijski uporabi ali drugi proizvodnji; (b) nedokončana proizvodnja: Nedokončana proizvodnja zajema proizvodnjo, ki še ni končana. Prikazana je v zalogah proizvajalca. Ima lahko zelo različne oblike, npr. : 1. rastoči pridelek; 2. dozorevajoče kulturne rastline in rejne živali; 3. nedokončani objekti (razen proizvedenih v okviru vnaprej dogovorjene prodajne pogodbe ali za lastne potrebe, ki se prikažejo kot investicije v osnovna sredstva); 4. nedokončana druga osnovna sredstva, npr. ladje in naftne ploščadi; 5. delno končane raziskave za pravne ali svetovalne spise; 6. delno končana filmska proizvodnja, 7. delno končani računalniški programi. Nedokončana proizvodnja mora biti prikazana pri vseh proizvodnih procesih, ki niso dokončani ob koncu danega obdobja. Zlasti je to pomembno pri četrtletnih računih (npr. kmetijski pridelki, ki znotraj četrtletja niso dokončani). Nedokončana proizvodnja se zmanjša ob zaključku proizvodnega procesa. Tedaj se vsa nedokončana proizvodnja preoblikuje v dokončane proizvode. (c) dokončani proizvodi: Dokončane proizvode kot del zalog sestavlja proizvodnja, ki je njeni proizvajalci pred dobavo drugim ne nameravajo več predelovati (tudi kadar se dobavlja za vmesne inpute v druge proizvodne procese); (d) trgovsko blago: Trgovsko blago je blago, ki se pridobi z namenom preprodaje v nespremenjeni obliki. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 85 ČAS ZAJEMANJA IN VREDNOTENJE SPREMEMB ZALOG 3. 120. Čas zajemanja in vrednotenje sprememb zalog morata biti konsistentna s časom zajemanja in vrednotenjem drugih transakcij s proizvodi. To še posebej velja za vmesno potrošnjo (npr. za surovine in material), proizvodnjo (npr. nedokončana proizvodnja in proizvodnja iz skladiščenja kmetijskih proizvodov) in bruto investicije v osnovna sredstva (npr. nedokončana proizvodnja). Konsistentnost se zahteva tudi za tokove ople- menitenja. Npr. če se blago v procesu oplemenitenja v tujini znatno fizično spremeni, ga je treba vključiti v izvoz (in pozneje v uvoz) (glej odstavek 3. 135). Ta izvoz se odraža v hkratnem zmanjšanju zalog, uvoz pa se pozneje prikaže kot povečanje zalog (če ni takoj porabljen ali prodan). 3. 121. Spremembe zalog je treba vrednotiti v času vstopa v zalogo ali v času izstopa iz zaloge. 3. 122. Uporabljene cene morajo biti konsistentne s cenami drugih tokov, kar bolj natančno pomeni: (a) proizvodnja dokončanih proizvodov, ki se prenesejo v proizvajalčeve zaloge, se vrednoti, kakor bi bila v tem trenutku prodana, tj. v teko- čih osnovnih cenah; (b) povečanja nedokončane proizvodnje se vrednotijo s sorazmernim deležem ocenjene tekoče osnovne cene dokončanega proizvoda; (c) zmanjšanja nedokončane proizvodnje (tj. izstop iz zalog ob dokončanju proizvodnje) se vrednotijo v tekočih osnovnih cenah nedokonča- nih proizvodov; (d) proizvodi, ki se prenesejo iz zalog zaradi prodaje, se vrednotijo v osnovnih cenah; (e) trgovsko blago, ki vstopi v zaloge trgovcev na debelo ali trgovcev na drobno, se vrednoti v dejanskih ali ocenjenih kupčevih cenah trgovca; (f) trgovsko blago, ki izstopi iz zalog, se vrednoti v kupčevih cenah, po katerih ga je mogoče nadomestiti v trenutku izstopa iz zaloge (ne v trenutku pridobitve ). 3. 123. Izgube zaradi fizičnega poslabšanja, slučajnih škod, ki se lahko zavarujejo, ali tatvin se prikažejo in vrednotijo, kakor sledi: (a) surovine in material: kot surovine in material, ki dejansko izstopijo iz zalog zaradi uporabe v proizvodnji (vmesna potrošnja); (b) nedokončana proizvodnja: kot odbitek od povečanja, ki izhaja iz proizvodnje v istem obdobju; (c) dokončani proizvodi in trgovsko blago: kot izstop v tekočih cenah nepokvarjenega blaga. 3. 124. V predhodnih odstavkih je opredeljeno konceptualno pravilno vrednotenje vsake posamezne transakcije vstopa v zaloge in izstopa iz zalog, ki je potrebno zaradi zagotovitve konsistentnosti z vrednotenjem proizvodnje, vmesne potrošnje in končnih porab. V praksi je ta pravila pogosto težko upoštevati, zato je treba uporabiti metode približnih ocen: (a) kadar so spremembe obsega zalog precej enakomerne, je praktična metoda, ki je zelo blizu teoretičnemu načelu vrednotenja, množenje spremembe obsega zalog s povprečnimi cenami obdobja (kupčeve cene za zaloge pri porabnikih, trgovcih na debelo ali trgovcih na drobno, osnovne cene za zaloge pri proizvajalcih); (b) če cene blaga ostajajo v glavnem nespremenjene, niti velika nihanja obsega zalog ne preprečujejo uporabe enostavnega približka, tj. množenja spremembe obsega s povprečno ceno; (c) če se v obračunskem obdobju znatno spreminjajo obseg in cene zalog, je treba uporabiti bolj zapletene metode približnih ocen. Na primer četrtletno vrednotenje sprememb zalog ali uporaba vnaprejšnjih informacij o porazdeljevanju nihanj znotraj obračunskega obdobja (niha- nja so lahko večja konec koledarskega leta, v času žetve itd. ); (d) če so na voljo le informacije o vrednostih na začetku in koncu obdobja (npr. pri trgovini na debelo ali trgovini na drobno, pri katerih zaloge pogosto sestavljajo številni različni proizvodi), je treba oceniti tudi spremembe obsega med začetkom in koncem obdobja. To se lahko stori npr. z oceno (predpostavko) stopenj obrata zalog po vrstah proizvodov. Sezonske spremembe v cenah lahko deloma odražajo razliko v kakovosti, npr. cene ob razprodajah ali izvensezonske cene za sadje in zele- njavo. Te spremembe v kakovosti je treba obravnavati kot spremembe obsega. 86 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 PRIDOBITVE MANJ ODSVOJITVE VREDNOSTNIH PREDMETOV (P. 53) 3. 125. Opredelitev: Vrednostni predmeti so nefinančno blago, ki se ne uporablja prvenstveno za proizvodnjo ali potrošnjo, se v času ob normalnih pogojih (fizično) ne slabša in se pridobi in poseduje predvsem kot hranilec vrednosti. 3. 126. Vrednostno predmeti zajemajo naslednje vrste blaga: (a) dragocene kamne in kovine, kot so diamanti, nedenarno zlato, platina, srebro ipd. ; (b) starine in druge umetniške predmete, npr. slikarska dela, kipe ipd. ; (c) druge vrednostne predmete, kot je nakit, izdelan iz dragocenih kamnov in kovin, in zbirateljski predmeti. Te vrste blaga je treba prikazati kot pridobitve ali odsvojitve vrednostnih predmetov v primeru: (a) pridobitve ali odsvojitve nedenarnega zlata, srebra itd. s strani (centralnih) bank in drugih finančnih posrednikov; (b) pridobitve ali odsvojitve tega blaga s strani podjetij, katerih glavna ali stranska dejavnost ne zajema proizvodnje ali trgovanja s takimi vrstami blaga; posledično te pridobitve ali odsvojitve niso vključene v vmesno potrošnjo ali investicije v osnovna sredstva teh podjetij; (c) pridobitve ali odsvojitve tega blaga s strani gospodinjstev; posledično te pridobitve niso vključene v izdatke gospodinjstev za končno potrošnjo. V pridobitve ali odsvojitve vrednostnih predmetov se v ESR po dogovoru zajemajo tudi: (a) pridobitve ali odsvojitve tega blaga s strani draguljarjev in posrednikov z umetninami (glede na splošno opredelitev vrednostnih predme- tov bi morale biti pridobitve takega blaga s strani draguljarjev in posrednikov z umetninami prikazane kot spremembe zalog); (b) pridobitve ali odsvojitve tega blaga s strani muzejev (glede na splošno opredelitev vrednostnih predmetov bi morale biti pridobitve takega blaga s strani muzejev prikazane kot investicije v osnovna sredstva). Ta dogovor odpravlja pogoste prerazvrstitve med tremi glavnimi vrstami investicij, tj. med pridobitvami manj odsvojitvami vrednostnih pred- metov, investicijami v osnovna sredstva in spremembami zalog, npr. pri transakcijah s takšnim blagom med gospodinjstvi in posredniki z umetninami. 3. 127. Proizvodnja vrednostnih predmetov se vrednoti v osnovnih cenah (glej odstavek 3. 67 o proizvodnji izvirnikov). Vse druge pridobitve vrednost- nih predmetov se vrednotijo v kupčevih cenah, ki so zanje plačane, vključno z vsemi pristojbinami ali provizijami agentov. Pri nakupih od posrednikov cene zajemajo tudi trgovske marže. Odsvojitve vrednostnih predmetov se vrednotijo v cenah, ki jih prejmejo prodajalci, cene pa ne zajemajo pristojbin ali provizij, plačanih agentom ali drugim posrednikom. Ob neupoštevanju proizvodnje vrednostnih predmetov se v agregatu pridobitve in odsvojitve vrednostnih predmetov med rezidenčnimi sektorji izravnajo, ostanejo le marže agentov ali posrednikov. UVOZ IN IZVOZ BLAGA IN STORITEV (P. 6 in P. 7) 3. 128. Opredelitev: Izvoz blaga in storitev zajema transakcije z blagom in storitvami (prodaje, barter, darila, dodelitve) od rezidentov k nereziden- tom. 3. 129. Opredelitev: Uvoz blaga in storitev zajema transakcije z blagom in storitvami (nakupi, barter, darila, dodelitve ) od nerezidentov k reziden- tom. 3. 130. Uvoz in izvoz blaga in storitev ne zajemata: (a) trgovine med podružnicami, tj. : 1. 2. dobav nerezidentom s strani nerezidenčnih podružnic rezidenčnih podjetij, npr. prodaje v tujini, ki jih realizirajo tuje podružnice multinacionalk, ki so v lasti/pod nadzorom rezidentov; dobav rezidentom s strani rezidenčnih podružnic nerezidenčnih podjetij, npr. prodaje, ki jih realizirajo domače podružnice tujih mul- tinacionalk; (b) tokov primarnih dohodkov s tujino, kot so sredstva za zaposlene, obresti in prihodki od neposrednih naložb. Prihodki od neposrednih naložb lahko vključujejo nerazpoznavni del za zagotovitev različnih storitev, npr. usposabljanje zaposlenih, upravljavske storitve ter upo- rabo patentov in blagovnih znamk; (c) prodaj ali nakupov finančnih sredstev ali neproizvedenih sredstev, kot so zemljišča in patenti. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 87 3. 131. Uvoz in izvoz blaga in storitev je treba deliti na: (a) dobave znotraj Evropske unije; (b) izvoz in uvoz zunaj Evropske unije. Zaradi enostavnosti se za obe komponenti uporabljata izraza uvoz in izvoz. UVOZ IN IZVOZ BLAGA (P. 61 in P. 71) 3. 132. Blago je izvoženo in uvoženo v trenutku prenosa lastništva blaga med rezidentom in nerezidentom (ne glede na to, ali je blago fizično pre- čkalo meje). 3. 133. Vendar je v štirih primerih načelo spremembe lastništva pri prikazu uvoza in izvoza blaga prilagojeno: (a) finančni leasing: za blago v finančnem leasingu je treba prenos lastništva z leasingodajalca na leasingojemalca pripisati; prikazan mora biti, ko leasingodajalec prevzame blago v posest (glej Prilogo II. „Leasing in nakup trajnega blaga na obroke“); (b) dobave med odvisnimi podjetji (poslovalnice, podružnice): ob dobavah blaga med odvisnimi podjetji je treba spremembo lastništva pripi- sati; (c) blago za oplemenitenje ali popravilo v pomembnem obsegu se prikaže v uvozu in izvozu, čeprav se lastništvo ne spremeni; (d) preprodaja blaga: izvoz in uvoz se ne prikažeta, kadar trgovci ali posredniki z blagom kupijo od nerezidentov, potem pa v istem obračun- skem obdobju prodajo nerezidentom. Enako se obravnava tudi preprodaja blaga s strani nerezidentov. 3. 134. Blago je izvoženo, čeprav ne prečka državne meje, v naslednjih primerih: (a) blago, ki ga proizvedejo rezidenčne enote, delujoče v mednarodnih vodah, in ki ga prodajo neposredno nerezidentom v tujih državah (nafta, zemeljski plin, ribiški proizvodi, reševanje ladij itd. ); (b) prevozna ali druga premična oprema, ki ni vezana na določeno lokacijo: ni nujno, da prečka mejo države izvoznice, če jo rezident proda nerezidentu; (c) blago, ki se izgubi ali uniči po spremembi lastništva, vendar pred prečkanjem meje države izvoznice. Analogni primeri veljajo za uvoz blaga. 3. 135. Uvoz in izvoz blaga zajemata transakcije med rezidenti in nerezidenti z:. (a) nedenarnim zlatom, tj. zlatom, ki se ne uporablja za namene denarne politike; (b) srebrnimi palicami, diamanti ter drugimi dragocenimi kovinami in kamni; (c) papirnatim denarjem in kovanci, ki niso v obtoku, ter neizdanimi vrednostnimi papirji (vrednoteni kot blago, ne po nominalni vrednosti); (d) elektriko, plinom in vodo; (e) rejnimi živalmi, gnanimi čez mejo; (f) poštnimi paketi; (g) izvozom države, vključno z blagom, financiranim z darili in posojili; (h) blagom, ki prehaja v lastništvo ali iz lastništva organizacij za strateške rezerve; (i) blagom, ki ga rezidenčno podjetje dobavlja svojim nerezidenčnim podružnicam; (j) blagom, ki ga rezidenčno podjetje prejema od svojih nerezidenčnih podružnic; (k) tihotapskim blagom; 88 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (l) drugimi neevidentiranimi pošiljkami, kot so darila in pošiljke, vredne manj od določene minimalne vrednosti; (m) blagom, ki je oplemeniteno v tujini, v tem procesu pa se znatno fizično spremeni. Podobno velja za blago, ki je po naročilu nerezidentov oplemeniteno na domačem ozemlju; (n) investicijskim blagom na popravilu v tujini, kjer pride do znatnega obsega preoblikovanja ali predelave. Podobno velja za blago, ki je po naročilu nerezidentov na popravilu na domačem ozemlju. 3. 136. Uvoz in izvoz blaga ne zajemata naslednjega blaga, ki sicer lahko prečka nacionalno mejo: (a) blaga v tranzitu skozi državo; (b) blaga, ki se pošilja v lastne ambasade države ali iz njih, vojaških baz ali drugih enklav, ki so znotraj nacionalnih meja druge države; (c) prevozne opreme in drugih vrst premične opreme, ki začasno zapusti državo, ne da bi v zvezi z njo prišlo do spremembe lastništva (npr. gradbena oprema za namene montaže ali gradnje v tujini); (d) opreme in drugega blaga, ki se pošlje v tujino na oplemenitenje manjšega obsega, vzdrževanje, servisiranje ali popravilo; (e) drugega blaga, ki začasno zapusti državo in se v splošnem vrne v državo prej kakor v letu v prvotnem stanju in brez spremembe lastniš- tva (npr. blago, poslano v tujino na razstavo ali v razvedrilne namene, blago v operativnem leasingu (vključno z večletnimi leasingi), blago, ki se vrne, ker pričakovana prodaja ni bila realizirana); (f) konsignacijskega blaga, ki se izgubi ali uniči po prečkanju meje, a pred spremembo lastništva. 3. 137. Uvoz in izvoz blaga je treba zajeti ob prenosu lastništva blaga. V praksi se šteje, da se lastništvo spremeni v trenutku, ko stranki v transakciji to prikažeta v svojih knjigah ali računih. Ni nujno, da sovpada z različnimi stopnjami pogodbenega procesa, kot so: (a) trenutek dogovora o obveznostih (datum pogodbe); (b) trenutek dobave blaga in storitev ter pridobitev terjatve plačila (datum prenosa); (c) trenutek poravnave terjatve (datum plačila). 3. 138. Uvoz in izvoz blaga se vrednotita po ceni franko ladja na meji izvozne države (f. o. b. ). Ta vrednost zajema: (a) vrednost blaga v osnovnih cenah; (b) prevozne in distribucijske storitve do te točke na meji, vključno s stroški nakladanja na prevozno sredstvo za nadaljnji prevoz (če se pre- vozno sredstvo na meji menja) (glej tabelo 3. 4, drugi stolpec drugega dela tabele); (c) vse davke minus subvencije na izvoženo blago; pri dobavah znotraj Evropske unije to vključuje DDV in druge davke na blago, plačane v državi izvoza. V tabelah ponudbe in porabe ter v simetričnih input-output tabelah se uvoz blaga po posameznih skupinah proizvodov vrednoti drugače, in sicer po ceni stroški-zavarovanje-prevoznina (c. i. f. ) na meji uvozne države. Opredelitev: C. i. f. cena je cena blaga, dobavljenega na mejo uvozne države, ali cena storitve, dobavljene rezidentu, pred plačilom kakršnih koli uvoznih dajatev, drugih davkov na uvoz ali trgovskih ali prevoznih marž znotraj države (2). 3. 139. V nekaterih okoliščinah utegnejo biti potrebni približki ali nadomestne mere za f. o. b vrednost, kot so: (a) barter blaga je treba vrednotiti v osnovnih cenah, ki bi bile prejete, če bi bilo blago prodano za denar; (2) Za vključene trgovinske in prevozne marže, glej tudi tabelo 3. 5, tretji stolpec v drugem delu tabele. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 89 (b) transakcije med odvisnimi podjetji: praviloma se uporabijo dejanske transferne cene. Če pa se precej razlikujejo od tržnih cen, jih je treba nadomestiti z ocenjenim ekvivalentom tržne cene ali vsaj posebej identificirati za analitične namene; (c) prenosi blaga v okviru finančnega leasinga: blago se vrednoti v kupčevih cenah, ki jih plača leasingodajalec (ne s kumulativno vrednostjo plačanihplačil leasinga); (d) uvoz blaga, ki ga je treba oceniti na podlagi carinskih podatkov (za trgovino med Evropsko unijo in tujino) ali informacij INTRASTAT (za trgovino znotraj Evropske unije). Nobeden od obeh virov ne uporablja f. o. b. vrednotenja, ampak uporabljata c. i. f vrednost na meji Evrop- ske unije in c. i. f. vrednosti na nacionalni meji. Ker se f. o. b. vrednosti uporabljajo le na najbolj agregatni ravni, c. i. f. vrednosti pa se upo- rabljajo na ravni skupin proizvodov, je treba prilagoditev c. i. f. /f. o. b. narediti le na najbolj agregatni ravni; (e) uvoz in izvoz blaga, ki ga je treba oceniti na podlagi informacij iz raziskav ali različnih vrst priložnostnih informacij. V takih primerih je navadno mogoče dobiti le celotne vrednosti prodaj po skupinah proizvodov. Posledično ocena temelji na kupčevih cenah in ne na f. o. b. vrednostih. UVOZ IN IZVOZ STORITEV (P. 62 in P. 72) 3. 140. Opredelitev: Izvoz storitev vključuje vse storitve, ki jih rezidenti zagotavljajo nerezidentom. 3. 141. Opredelitev: Uvoz storitev vključuje vse storitve, ki jih nerezidenti zagotavljajo rezidentom. 3. 142. Izvoz storitev vključuje naslednje mejne primere: (a) prevoz izvoženega blaga, potem ko je blago zapustilo mejo izvozne države, kadar storitev zagotavlja rezidenčni prevoznik (primera 2 in 3 v tabeli 3. 4); (b) prevoz uvoženega blaga, ki ga opravi rezidenčni prevoznik: 1. 2. do meje izvozne države, kadar se blago vrednoti f. o. b. , da se nadomesti vrednost prevoza, vključena v f. o. b. vrednost (primer 3 v tabeli 3. 5); do meje uvozne države, kadar se blago vrednoti c. i. f. , da se nadomesti vrednost prevoza, vključena v c. i. f. vrednost (primera 3 in 2 c. i. f. v tabeli 3. 5); (c) prevoz blaga, ki ga opravijo rezidenti po naročilu nerezidentov, ki ne vključuje izvoza ali uvoza blaga (npr. prevoz blaga, ki ne zapusti države kot izvoz ali prevoz blaga izven domačega ozemlja); (d) mednarodni ali nacionalni prevoz potnikov po naročilu nerezidentov, ki ga opravijo rezidenčni prevozniki; (e) manjše posle oplemenitenja in popravila po naročilu nerezidentov; (f) gradbene storitve, ko se gradbiščni urad v tujini ne obravnava kot neprava družba. To velja za gradbene projekte, ki trajajo manj kakor leto in katerih rezultat proizvodnje ni bruto investicija v osnovno sredstvo (glej odstavek 2. 09. in zlasti opombo (4)); (g) montažo opreme v tujini, ko je projekt zaradi narave del omejenega trajanja; (h) finančne storitve v znesku izrecnih provizij in pristojbin; (i) zavarovalne storitve v znesku zaračunane storitve; (j) izdatke nerezidenčnih turistov in poslovnih potnikov (po dogovoru se razvrščajo kot storitve, vendar je za tabele ponudbe in porabe ter simetrične input-output tabele potrebna razčlenitev po proizvodih); (k) izdatke nerezidentov za zdravstvene in izobraževalne storitve, ki jih zagotavljajo rezidenti; to vključuje ponujanje teh storitev na domačem ozemlju in v tujini; (l) storitve bivanja nerezidentov v lastnih počitniških domovih (glej odstavek 3. 64); (m) tantieme in licenčnine, prejemke, povezane s pooblaščeno uporabo neopredmetenih neproizvedenih nefinančnih sredstev in lastninskih 90 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 pravic, kot so patenti, založniške pravice, blagovne znamke, industrijski procesi, franšize itd. , in z na licenčnih sporazumih temelječo upo- rabo proizvedenih izvirnikov ali prototipov, kot so rokopisi, slike itd. 3. 143. Pri uvozu storitev je večina mejnih primerov zrcalna slika mejnih primerov pri izvozu storitev; zato je za uvoz storitev potrebno le manjše število posebnih razjasnjevanj. 3. 144. Uvoz prevoznih storitev vključuje naslednje mejne primere: (a) prevoz izvoženega blaga do meje izvozne države, ki ga opravi nerezidenčni prevoznik, da se nadomesti vrednost prevoza, vključena v f. o. b. vrednost izvoženega blaga (primer 4 v tabeli 3. 4); (b) prevoz uvoženega blaga, ki ga opravi nerezidenčni prevoznik: 1. od meje izvozne države kot posebna prevozna storitev, kadar se uvoženo blago vrednoti f. o. b. (primera 4 in 5 f. o. b. v tabeli 3. 5); 2. od meje uvozne države kot posebna prevozna storitev, kadar se uvoženo blago vrednoti c. i. f. (v tem primeru je vrednost prevozne storitve med mejama izvozne in uvozne države že vključena v c. i. f. vrednost blaga — primer 4 v tabeli 3. 5); (c) prevoz blaga, ki ga opravijo nerezidenti po naročilu rezidentov, ki ne vključuje uvoza ali izvoza blaga (npr. prevoz blaga v tranzitu ali pre- voz izven domačega ozemlja); (d) mednarodni ali nacionalni prevoz potnikov po naročilu rezidentov, ki ga opravijo nerezidenčni prevozniki. Uvoz prevoznih storitev ne vključuje prevoza izvoženega blaga, potem ko je to zapustilo mejo izvozne države, kadar prevoz zagotavlja nerezi- denčni prevoznik (primera 5 in 6 v tabeli 3. 4). Izvoz blaga se vrednoti f. o. b. in vse take prevozne storitve so torej transakcije med nerezidenti, tj. med nerezidenčnim prevoznikom in nerezidenčnim uvoznikom. To velja celo tedaj, ko te prevozne storitve na osnovi pogodb o izvozu c. i. f. plača izvoznik. 3. 145. Pri neposrednih nakupih rezidentov v tujini uvoz vključuje vse nakupe blaga in storitev, ki jih opravijo rezidenti, ko potujejo v tujino iz poslovnih ali zasebnih razlogov. Razlikovati je treba dve kategoriji, ki zahtevata različno obravnavo: (a) izdatki poslovnih potnikov so vmesna potrošnja; (b) izdatki drugih potnikov na zasebnih izletih so izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo. 3. 146. Uvoz ali izvoz storitev se zajameta v trenutku, ko je storitev opravljena, kar večinoma sovpada s trenutkom proizvodnje storitev. Uvoz storitev se vrednoti v kupčevih cenah, izvoz storitev pa v osnovnih cenah. Tabela 3. 4 — Obravnava prevoza izvoženega blaga Pojasnilo za branje tabele: prvi del tabele kaže šest različnih možnosti prevoza izvoženega blaga, odvisno od tega, ali je prevoznik rezident ali ne, in odvisno od tega, kje se prevoz odvija: iz kraja na domačem ozemlju do nacionalne meje, od nacionalne meje do meje uvozne države ali od meje uvozne države do kraja v uvozni državi. V drugem delu tabele je za vsako od teh šestih možnosti prikazano, ali jo je treba prikazati kot izvoz blaga, izvoz storitev, uvoz blaga ali uvoz storitev. 1. rezidenčni prevoznik ⇒ 2. rezidenčni prevoznik ⇒ 3. rezidenčni prevoznik ⇒ 4. nerezidenčni prevoznik ⇒ 5. nerezidenčni prevoznik ⇒ 6. nerezidenčni prevoznik ⇒ Vmesno ozemlje Ozemlje uvozne države 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 91 Izvoz blaga (f. o. b. ) Izvoz storitev Uvoz blaga (c. i. f. /f. o. b. ) Uvoz storitev 1 2 3 4 5 6 X — — X — — — X X — — — — — — — — — Tabela 3. 5 — Obravnava prevoza uvoženega blaga — — — X — — Pojasnilo za branje tabele: prvi del tabele kaže šest različnih možnosti prevoza uvoženega blaga, odvisno od tega, ali je prevoznik rezident ali ne, in odvisno od tega, kje se prevoz odvija: iz kraja v izvozni državi do meje izvozne države, od meje izvozne države do meje uvozne države in od meje uvozne države do kraja v uvozni državi. V drugem delu tabele je za vsako od šestih možnosti prikazano, ali jo je treba prikazati kot uvoz blaga, uvoz storitev, izvoz blaga ali izvoz storitev. V nekaterih primerih (primera 2 in 5) je prikaz odvisen od načela vrednotenja, ki se uporabi pri uvoženem blagu. Domače ozemlje Vmesno ozemlje Ozemlje izvozne države 1. rezidenčni prevoznik ⇐ 2. rezidenčni prevoznik ⇐ 3. rezidenčni prevoznik ⇐ 4. nerezidenčni prevoznik ⇐ 5. nerezidenčni prevoznik ⇐ 6. nerezidenčni prevoznik ⇐ Vrednotenje uvoženega blaga Uvoz blaga Uvoz storitev Izvoz blaga (f. o. b. ) Izvoz storitev 1 2 3 4 5 6 c. i. f. /f. o. b. f. o. b. c. i. f. c. i. f. /f. o. b. c. i. f. /f. o. b. f. o. b. c. i. f. c. i. f. /f. o. b. — — X X — — X X — — — — X X — — — — — — — — — — — — X X — — — — Prehod z vrednotenja uvoženega blaga po c. i. f. na f. o. b. zajema: (a) prilagoditev c. i. f. /f. o. b. , tj. iz 2 c. i. f. na 2 f. o. b. (zmanjša celotni uvoz in izvoz), (b) prerazvrstitev c. i. f. /f. o. b. , tj. iz 5 c. i. f. na 5 f. o. b. (celotni uvoz in izvoz ostajata nespremenjena). TRANSAKCIJE Z OBSTOJEČIM BLAGOM 3. 147. Opredelitev: Obstoječe blago je blago, ki je že imelo uporabnika (razen zalog). 3. 148. Obstoječe blago vključuje: (a) obstoječe zgradbe in drugo investicijsko blago, ki jih proizvodna enota proda drugim enotam: 92 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 1. 2. da se ponovno uporabijo kot taki; da se porušijo ali razstavijo; pri tem nastali proizvodi navadno postanejo surovine (npr. staro železo), ki se uporabijo v proizvodnji novega blaga (npr. jeklo); (b) vrednostne predmete, ki jih ena enota proda drugi; (c) obstoječe trajno potrošno blago, ki ga gospodinjstva ali vojaške oblasti prodajo drugim enotam: 1. 2. da se ponovno uporabi kot tako; da se uniči in spremeni v odpadni material; (d) obstoječe netrajno blago (npr. odpadni papir, stare krpe, stara oblačila, stare steklenice itd. ), ki ga katera koli enota proda in se bodisi upo- rablja še naprej bodisi postane surovina za izdelavo novega blaga (obnovljeno blago). 3. 149. Prenos obstoječega blaga se pri prodajalcu prikaže kot negativni izdatek (negativna pridobitev), pri kupcu pa kot pozitivni izdatek (pozitivna pridobitev). 3. 150. Posledice tega so: (a) kadar pride do prodaje obstoječega osnovnega sredstva ali vrednostnega predmeta med dvema rezidenčnima proizvajalcema, se pozitivna in negativna vrednost, ki se prikažeta za bruto investicije v osnovna sredstva, izravnata na ravni gospodarstva kot celote, razen stroškov spremembe lastništva; (b) kadar se obstoječe nepremično osnovno sredstvo (npr. zgradba) proda nerezidentu, se po dogovoru šteje, da je slednji kupil finančno sred- stvo, tj. lastniški kapital namišljene rezidenčne enote. Nato se šteje, da je namišljena rezidenčna enota kupila osnovno sredstvo. Posledično sta torej stranki pri prodaji in nakupu osnovnega sredstva rezidenta; (c) kadar se obstoječe premično osnovno sredstvo, kot je ladja ali zrakoplov, izvozi, se nikjer v gospodarstvu ne prikažejo pozitivne bruto investicije v osnovna sredstva in se torej negativne bruto investicije v osnovna sredstva prodajalca ne nadomestijo; (d) nekatere vrste trajnega blaga, kot so vozila, se lahko razvrščajo med osnovna sredstva ali med trajno potrošno blago, odvisno od vrste last- nika in namena uporabe. Če se lastništvo takega blaga prenese s podjetja na gospodinjstvo, da bi ga to uporabljalo za končno potrošnjo, podjetje prikaže negativne bruto investicije v osnovna sredstva, gospodinjstvo pa pozitivni izdatek za potrošnjo. V redkejšem primeru, ko se lastništvo prenese z gospodinjstva na podjetje, se pri gospodinjstvu prikaže negativni izdatek za končno potrošnjo, pri podjetju pa pozi- tivne bruto investicije v osnovna sredstva; (e) transakcije z obstoječimi vrednostnimi predmeti se pri kupcu prikažejo kot pridobitev vrednostnega predmeta (pozitivne bruto investicije), pri prodajalcu pa kot odtujitev vrednostnega predmeta (negativne bruto investicije). V primeru transakcije s tujino je treba prikazati uvoz ali izvoz blaga (glej odstavek 3. 135). Če vrednostni predmet proda gospodinjstvo, se to ne prikaže kot negativni izdatek za končno potroš- njo; (f) kadar država proda v tujino obstoječe vojaško trajno blago, je to treba prikazati kot izvoz blaga in kot negativno vmesno (in končno) potrošnjo države. 3. 151. Pri prodajnih stroških, ki bremenijo bivšega lastnika (stroški spremembe lastništva), je treba prikazati tudi izgubo iz lastnine. Podobna vknjižba se naredi za del njegovih izvirnih stroškov pridobitve, ki niso bili odpisani kot potrošnja stalnega kapitala. 3. 152. Transakcije z obstoječim blagom je treba prikazati v trenutku spremembe lastništva. Uporabijo se načela vrednotenja, ki ustrezajo vrsti(-am) blaga, ki je vključeno v transakcije. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 93 POGLAVJE 4 RAZDELITVENE TRANSAKCIJE 4. 01. Opredelitev: Razdelitvene transakcije obsegajo transakcije, s katerimi se dodana vrednost, ustvarjena s proizvodnjo, razdeljuje delu, kapitalu in državi ter transakcije, s katerimi se prerazdeljujeta dohodek in premoženje. Sistem razlikuje med tekočimi in kapitalskimi transferji, pri čemer velja, da kapitalski transferji prerazdeljujejo varčevanje in premoženje in ne dohodka. SREDSTVA ZA ZAPOSLENE (D. 1) 4. 02. Opredelitev: Sredstva za zaposlene (D. 1) so celotno nadomestilo v denarju ali naravi, ki ga delodajalec plača zaposlenemu v zameno za nje- govo opravljeno delo v obračunskem obdobju. Sredstva za zaposlene se delijo na: (a) plače (D. 11): — plače v denarju; — plače v naravi; (b) socialne prispevke delodajalcev (D. 12): — dejanski socialni prispevki delodajalcev (D. 121); — pripisani socialni prispevki delodajalcev (D. 122). PLAČE (D. 11) Plače v denarju 4. 03. Plače v denarju vključujejo vrednost vseh socialnih prispevkov, davkov na dohodek itd. , ki jih plača zaposleni, četudi jih dejansko zadrži delo- dajalec in jih v imenu zaposlenega neposredno plača shemam socialnega zavarovanja, davčnim oblastem itd. Plače v denarju vključujejo naslednje vrste nadomestil: (a) osnovno plačo, ki se izplačuje v rednih časovnih presledkih; (b) zvišane postavke za nadurno in nočno delo, delo med vikendi, delo v neprijetnih ali nevarnih pogojih; (c) dodatke za življenjske stroške, krajevne dodatke in dodatke za delo v tujini; (d) premije, ki temeljijo na produktivnosti ali dobičkih, premije ob Božiču in Novem letu (razen socialnih prejemkov zaposlenih (glej odsta- vek 4. 07. c)), „13. “ in „14. “ plačo (letno dodatno plačo); (e) dodatke za prevoz na delo in z njega, razen dodatkov ali povračil stroškov zaposlenim za potovanja, ločeno življenje, selitev in razvedrilo v času, ko so na delu (glej odstavek 4. 07. a); (f) plačila za čas državnih praznikov in letnega dopusta; (g) provizije, napitnine, sejnine ter nagrade članom nadzornih in upravnih odborov; (h) priložnostne premije in druga izredna plačila, ki so povezana s celotno uspešnostjo podjetja in izplačana po spodbujevalnih shemah; (i) plačila delodajalcev zaposlenim v okviru varčevalnih shem; (j) izredna plačila zaposlenim, ki zapuščajo podjetje, če ta plačila niso vezana na kolektivno pogodbo; (k) dodatke za stanovanje, ki jih delodajalci plačajo zaposlenim v denarju. Plače v naravi 4. 04. Opredelitev: Plače v naravi obsegajo blago, storitve in druge prejemke, ki jih delodajalci zagotavljajo brezplačno ali po znižanih cenah ter lahko uporabljajo v prostem času in po lastnem preudarku za zadovoljevanje svojih potreb ali želja ali za jih zaposleni 94 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 zadovoljevanje potreb ali želja drugih članov svojih gospodinjstev. To blago, storitve in drugi prejemki niso nujni za delodajalčev proizvodni proces. Za zaposlene plače v naravi predstavljajo dodaten dohodek: če bi to blago ali storitve kupili sami, bi zanje morali plačati tržno ceno. 4. 05. Najbolj običajne oblike so: (a) hrana in pijača, vključno s tisto na poslovnih potovanjih (ker ju je treba zaužiti v vsakem primeru), ne pa tudi posebna hrana in pijača, ki jo zahtevajo izjemni delovni pogoji. Znižanja cen v brezplačnih ali subvencioniranih menzah ali v obliki bonov za kosilo morajo biti vključena v plače v naravi; (b) lastne in kupljene stanovanjske ali namestitvene storitve takšne vrste, da jih lahko uporabljajo vsi člani gospodinjstva, ki mu zaposleni pri- pada; (c) uniforme in druge oblike posebnih oblačil, ki jih zaposleni po lastnem izboru pogosto nosijo tako izven delovnega mesta kot na delu; (d) uporaba vozil in drugega trajnega blaga za zasebne namene zaposlenih; (e) blago in storitve, ki so proizvedeni v delodajalčevem lastnem proizvodnem procesu, kot so brezplačna potovanja za zaposlene na žele- znici ali v letalski družbi, brezplačni premog za rudarje ali brezplačna hrana za zaposlene v kmetijstvu; (f) omogočanje športnih, rekreacijskih ali počitniških ugodnosti zaposlenim in njihovim družinam; (g) prevoz na delo in z njega, razen kadar je organiziran v delodajalčevem času, parkirišče; (h) otroške jasli za otroke zaposlenih; (i) plačila delodajalcev delavskim svetom ali podobnim organom; (j) premijske delnice, razdeljene zaposlenim; (k) nadomestila v naravi lahko vključujejo tudi vrednost obresti, ki se jim delodajalec odreče, kadar zaposlenim odobri posojila po znižanih obrestnih merah ali celo brez obresti. To vrednost je mogoče oceniti kot razliko med zneskom, ki bi ga zaposleni moral plačati, če bi najel posojilo po povprečni obrestni meri za hipotekarno (pri nakupu hiše ali stanovanja) ali potrošniško posojilo (pri nakupu drugega blaga in storitev), in zneskom obresti, ki ga je dejansko plačal. Pripisano plačilo zaposlenega se v računu primarne razdelitve dohodka vrne delodajalcu. 4. 06. Blago, storitve in druge ugodnosti morajo biti vrednoteni v osnovnih cenah, če jih delodajalec proizvede, in v kupčevih cenah, če jih delodaja- lec kupi (tj. po ceni, ki jo je delodajalec dejansko plačal). Kadar se zagotavljajo brezplačno, se celotna vrednost plač v naravi izračuna v osnovnih cenah (ali kupčevih cenah delodajalca, če jih ta kupi) blaga, storitev in drugih ugodnosti. Kadar se zagotavljajo po znižanih cenah, je vrednost razlika med izračunom, pojasnjenim zgoraj, in zneskom, ki ga je plačal zaposleni. 4. 07. Plače ne vključujejo: (a) izdatkov delodajalcev, ki so v njihovo lastno korist, pa tudi v korist njihovih zaposlenih, ker so nujni za delodajalčev proizvodni proces: 1. dodatki ali povračila stroškov zaposlenim za potovanja, ločeno življenje, selitev in razvedrilo v času, ko so na delu; 2. izdatki za zagotavljanje udobja na delovnem mestu, za zdravniške preglede, ki so potrebni zaradi narave dela, za delovne obleke, ki se nosijo samo ali v glavnem na delu; 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 95 3. nastanitvene storitve na delovnem mestu, ki so takšne, da jih ne more uporabljati gospodinjstvo, ki mu zaposleni pripada — kabine, spalnice, barake itd. ; 4. posebna hrana in pijača, ki je potrebna zaradi izjemnih delovnih pogojev; 5. dodatki zaposlenim za nakup orodja, opreme ali posebnih oblek, ki jih potrebujejo samo ali v glavnem za svoje delo, ali tisti del nji- hovih plač, ki ga zaposleni glede na pogodbe o delu morajo nameniti za takšne nakupe. Izdatki za blago in storitve, ki jih delodajalci morajo zagotoviti svojim zaposlenim, da bi lahko opravljali delo, se obravnavajo kot vmesna potrošnja delodajalcev; (b) zneska plač, ki ga delodajalci še naprej začasno plačujejo svojim zaposlenim v primeru bolezni, porodniškega dopusta, poškodbe pri delu, nezmožnosti za delo, presežka delovne sile itd. Ta plačila se obravnavajo kot socialni prejemki zaposlenih, financirani brez skladov (D. 623), isti znesek pa je prikazan med pripisanimi socialnimi prispevki delodajalcev (D. 122); (c) drugih socialnih prejemkov zaposlenih, financiranih brez skladov, v obliki dodatkov za otroke, zakonca, družino, izobraževanje ali drugih dodatkov za družinske člane in v obliki zagotavljanja brezplačnih zdravstvenih storitev (razen tistih, ki jih zahteva narava dela) zaposle- nim ali njihovim družinam; (d) nobenih davčnih obveznosti delodajalca na plačni seznam — na primer davka na plačilno listo). Takšni davki spadajo med druge davke na proizvodnjo. SOCIALNI PRISPEVKI DELODAJALCEV (D. 12) 4. 08. Znesek, ki je enak vrednosti socialnih prispevkov in bremeni delodajalce z namenom, da svojim zaposlenim zagotovijo upravičenost do socialnih prejemkov, mora biti prikazan med sredstvi za zaposlene. Socialni prispevki delodajalcev so bodisi dejanski bodisi pripisani. Dejanski socialni prispevki delodajalcev (D. 121) 4. 09. Opredelitev: Dejanske socialne prispevke delodajalcev (D. 121) sestavljajo plačila, ki jih delodajalci v korist svojih zaposlenih plačajo zavaro- vateljem (skladom socialne varnosti in zasebnim shemam s skladi). Ta plačila zajemajo obvezne, dogovorjene, pogodbene in prostovoljne prispevke za zavarovanje proti socialnim tveganjem ali potrebam (glej odstavek 4. 92. a). Čeprav jih delodajalci plačajo neposredno zavarovateljem, se delodajalčevi prispevki obravnavajo kot sestavina sredstev za zaposlene, velja torej, da jih zavarovateljem plačajo zaposleni. Pripisani socialni prispevki delodajalcev (D. 122) 4. 10. Opredelitev: Pripisani socialni prispevki delodajalcev (D. 122) so protipostavka socialnim prejemkom, financiranim brez skladov (zmanjšanim za morebitne socialne prispevke zaposlenih), ki jih delodajalci plačajo neposredno svojim zaposlenim, bivšim zaposlenim in drugim upravičencem (1) brez posredovanja zavarovalnice ali avtonomnega pokojninskega sklada in brez oblikovanja poseb- nega sklada ali izločene rezerve v ta namen. Dejstvo, da nekatere socialne prejemke plačajo delodajalci neposredno, brez posredovanja skladov socialne varnosti ali drugih zavarovateljev, jim ne odvzema značilnosti prejemkov socialnega skrbstva. Ker pa so stroški teh prejemkov del delodajalčevih stroškov dela, morajo biti vklju- čeni tudi v sredstva za zaposlene. 4. 11. V računih sektorjev se stroški neposrednih socialnih prejemkov pojavljajo najprej med porabami v računu ustvarjanja dohodka kot element sredstev za zaposlene, nato pa med porabami v računu sekundarne razdelitve dohodka kot socialni prejemki. Za uskladitev zadnjega računa se predpostavlja, da gospodinjstva zaposlenih vrnejo sektorjem delodajalcev pripisane socialne prispevke delodajalcev, ki skupaj z morebitnimi (1) Pripisani socialni prispevki delodajalcev vključujejo znesek, ki je enak vrednosti plač, ki jih delodajalci še naprej začasno izplačujejo svojim zaposlenim v primeru bolezni, porodniškega dopusta, poškodbe pri delu, nezmožnosti za delo, presežka delovne sile itd. , če je ta znesek mogoče izločiti. 96 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 socialnimi prispevki zaposlenih financirajo neposredne prejemke socialnega skrbstva, ki jim jih zagotavljajo ti isti delodajalci. To navidezno kroženje je podobno kroženju dejanskih socialnih prispevkov delodajalcev, ki gredo skozi račune gospodinjstev, nato pa velja, da jih ta plačajo zavarovateljem. Za vrednotenje pripisanih socialnih prispevkov delodajalcev, katerih znesek ni nujno enak znesku neposrednih socialnih prejemkov, glej postavko D. 612. 4. 12. Čas zajemanja sredstev za zaposlene: (a) plače (D. 11) so zajete v obdobju, v katerem je delo opravljeno. Ne glede na to so ad hoc premije in druga izredna plačila, trinajsta plača itd. zajeti v trenutku zapadlosti v plačilo; (b) dejanski socialni prispevki delodajalcev (D. 121) so zajeti v obdobju, v katerem je delo opravljeno; (c) pripisani socialni prispevki delodajalcev (D. 122): 1. ki so protipostavka obveznim neposrednim socialnim prejemkom, so zajeti v obdobju, v katerem je delo opravljeno; 2. ki so protipostavka prostovoljnim neposrednim socialnim prejemkom, so zajeti v obdobju, v katerem so prejemki zagotovljeni. 4. 13. Sredstva za zaposlene lahko obsegajo: (a) sredstva za rezidenčne zaposlene s strani rezidenčnih delodajalcev; (b) sredstva za rezidenčne zaposlene s strani nerezidenčnih delodajalcev; (c) sredstva za nerezidenčne zaposlene s strani rezidenčnih delodajalcev. Te različne postavke so v ESR prikazane, kakor sledi: 1. 2. sredstva za rezidenčne in nerezidenčne zaposlene s strani rezidenčnih delodajalcev (postavki (a) in (c) skupaj) se pojavljajo med porabami v računu ustvarjanja dohodka sektorjev in dejavnosti, katerim pripadajo delodajalci; sredstva za rezidenčne zaposlene s strani rezidenčnih in nerezidenčnih delodajalcev (postavki (a) in (b) skupaj) se pojavljajo med viri v računu alokacije primarnega dohodka gospodinjstev; 3. postavka (b), sredstva za rezidenčne zaposlene s strani nerezidenčnih delodajalcev, se pojavlja med porabami v zunanjem računu primar- nih dohodkov in tekočih transferjev; 4. postavka (c), sredstva za nerezidenčne zaposlene s strani rezidenčnih delodajalcev, se pojavlja med viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. DAVKI NA PROIZVODJO IN UVOZ (D. 2) 4. 14. Opredelitev: Davki na proizvodnjo in uvoz (D. 2) so obvezna, nevračljiva plačila v denarju ali naravi, s katerimi država ali institucije Evrop- ske unije obdavčujejo proizvodnjo ter uvoz blaga in storitev, zaposlovanje delovne sile, lastništvo in uporabo zemljišč, zgradb in drugih v proizvodnji uporabljenih sredstev. Ti davki se plačujejo ne glede na dobiček. 4. 15. Davki na proizvodnjo in uvoz se delijo na: (a) davke na proizvode (D. 21): 1. davki tipa davka na dodano vrednost (DDV) (D. 211), 2. davki in dajatve na uvoz, razen DDV (D. 212): — uvozne dajatve (D. 2121), — davki na uvoz, razen DDV in uvoznih dajatev (D. 2122), 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 97 3. davki na proizvode, razen DDV in uvoznih davkov (D. 214), (b) druge davke na proizvodnjo (D. 29). DAVKI NA PROIZVODE (D. 21) 4. 16. Opredelitev: Davki na proizvode (D. 21) so davki, ki se plačujejo na enoto posameznega proizvedenega ali zamenjanega blaga ali storitve. Davek je lahko določen z denarnim zneskom na količinsko enoto blaga ali storitve ali pa se izračuna ad valorem kot določen odstotek cene na enoto ali vrednosti proizvedenega ali zamenjanega blaga ali storitev. Splošno načelo je, da morajo biti davki, ki so dejansko odmerjeni na proizvod, ne glede na to, katera institucionalna enota davek plača, vključeni med davke na proiz- vode, razen če niso izrecno vključeni v drugo postavko. Davki tipa davka na dodano vrednost (DDV) (D. 211) 4. 17. Opredelitev: Davek tipa davka na dodano vrednost (DDV) je davek na blago ali storitve, ki ga podjetja zbirajo v stopnjah in ki na koncu v celoti bremeni končne kupce. Postavka „davki tipa davka na dodano vrednost (D. 211)“ obsega davek na dodano vrednost, ki ga pobira država na nacionalne in uvožene pro- izvode, ter po potrebi druge odbitne davke, zaračunane pod podobnimi pravili, kakor veljajo za DDV. Zaradi enostavnosti bo postavka odslej imenovana „DDV“. Proizvajalci morajo plačati le razliko med DDV na svoje prodaje in DDV na svoje nakupe za lastno vmesno potrošnjo ali bruto investicije v osnovna sredstva. DDV je prikazan neto, kar pomeni, da: (a) sta proizvodnja blaga in storitev ter uvoz vrednotena brez fakturiranega DDV; (b) so nakupi blaga in storitev prikazani vključno z neodbitnim DDV. DDV je prikazan tako, kakor da bremeni kupce in ne prodajalcev, in to samo tiste kupce, ki ga ne morejo odbiti. Večji del DDV je tako v sistemu prikazan, kakor da je plačan na končne porabe, in sicer v glavnem na potrošnjo gospodinjstev. Del DDV lahko plačajo tudi podjetja, in sicer v glavnem tista, ki so izvzeta iz sistema DDV. DDV za celotno gospodarstvo je enak razliki med celotnim fakturiranim in celotnim odbitnim DDV. Davki in dajatve na uvoz razen DDV (D. 212) 4. 18. Opredelitev: Davki in dajatve na uvoz razen DDV (D. 212) obsegajo obvezna plačila razen DDV, s katerimi država ali institucije Evropske unije obdavčujejo uvoženo blago, da bi mu dovolile prosto kroženje na ekonomskem ozemlju, in storitve, ki jih nerezidenčne enote zagotavljajo rezidenčnim enotam. Ta plačila zajemajo: (a) uvozne dajatve (D. 2121): te obsegajo carine in druge uvozne dajatve, ki se plačujejo glede na seznam carinske tarife za določene vrste blaga, ko za porabo vstopijo na ekonomsko ozemlje države uporabnice; (b) davke na uvoz, razen DDV in uvoznih dajatev (D. 2122): ta postavka vključuje: 1. dajatve na uvožene kmetijske proizvode; 2. zneske denarnih nadomestil, s katerimi je obdavčen uvoz; 3. trošarine in posebne davke na določene uvožene proizvode, pod pogojem, da takšne dajatve in davke na podobne domače proizvode plača sama proizvodna panoga; 4. splošne prodajne davke, plačane na uvoz blaga in storitev; 98 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 5. davke na posebne storitve, ki jih nerezidenčna podjetja zagotavljajo rezidenčnim enotam na ekonomskem ozemlju; 6. dobičke javnih podjetij, ki imajo monopol na uvoz posameznega blaga ali storitev, in ki se prenesejo državi. Neto davki in dajatve na uvoz razen DDV so izračunani z odštevanjem uvoznih subvencij (D. 311) od davkov in dajatev na uvoz razen DDV (D. 212). Davki na proizvode razen DDV in uvoznih davkov (D. 214) 4. 19. Opredelitev: Davki na proizvode razen DDV in uvoznih davkov (D. 214) obsegajo davke na blago in storitve, ki postanejo obveznost kot posledica proizvodnje, izvoza, prodaje, transferja, leasinga ali dobave teh proizvodov ali storitev, ali kot posledica njihove porabe za lastno potrošnjo ali lastne investicije. 4. 20. Ta postavka vključuje zlasti: (a) trošarine in davke na potrošnjo (razen tistih, ki so vključeni med davke in dajatve na uvoz); (b) kolkovino na prodajo posebnih proizvodov (npr. alkoholne pijače in tobak) in na uradne dokumente ali čeke; (c) davke na finančne in kapitalske transakcije, plačljive na nakup ali prodajo nefinančnih in finančnih sredstev, vključno z deviznimi sredstvi. Obveznost postanejo ob spremembi lastništva zemljišč ali drugih sredstev, razen če je posledica kapitalskih transferjev (v glavnem dediš- čine in darila). Ti davki se obravnavajo kot davki na storitve posrednikov; (d) davke na registracijo vozil; (e) davke na zabavo; (f) davke na loterijo, igre na srečo in stave, razen davkov na dobitke; (g) davke na zavarovalne premije; (h) druge davke na posebne storitve: hotelske, nastanitvene, stanovanjske storitve, storitve restavracij, prevozne, komunikacijske, oglaševalske storitve; (i) (j) splošne prodajne ali prometne davke (razen davkov tipa DDV): ti vključujejo prodajne davke predelovalcev in prodajne davke trgovine na drobno in debelo, nakupne davke, prometne davke; dobičke fiskalnih monopolov, ki se prenesejo državi, razen tistih, ki imajo monopol na uvoz posameznega blaga ali storitev (vključeni v D. 2122). Fiskalni monopoli so javna podjetja, ki jim je bil podeljen pravni monopol na proizvodnjo ali razdelitev določene vrste blaga ali storitve z namenom pobiranja prihodka in ne z namenom podpiranja interesov javne ekonomske ali socialne politike. Kadar je javnemu podjetju monopolna moč podeljena kot stvar premišljene ekonomske ali socialne politike zaradi posebne narave blaga, storitve ali tehno- logije proizvodnje — npr. komunalna podjetja, pošta in telekomunikacije, železnica — se ne sme obravnavati kot fiskalni monopol. Splošno pravilo je, da se fiskalni monopoli navadno ukvarjajo s proizvodnjo blaga ali storitev, ki so lahko močno obdavčeni v drugih državah; v glavnem so omejeni na proizvodnjo določenih vrst potrošnega blaga (alkoholnih pijač, tobaka, vžigalic ipd. ) ali goriv; (k) izvozne dajatve in zneske denarnih nadomestil, s katerimi je obdavčen izvoz. 4. 21. Neto davki na proizvode so izračunani z odštevanjem subvencij na proizvode (D. 31) od davkov na proizvode (D. 21). DRUGI DAVKI NA PROIZVODNJO (D. 29) 4. 22. Opredelitev: Drugi davki na proizvodnjo (D. 29) obsegajo vse davke, ki bremenijo podjetja zaradi njihovega ukvarjanja s proizvodnjo, ne glede na količino ali vrednost proizvedenih ali prodanih blaga in storitev. Lahko se plačujejo na zemljišča, osnovna sredstva ali delovno silo, zaposlene v proizvodnem procesu, ali na določene dejavnosti ali transak- cije. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 99 4. 23. Drugi davki na proizvodnjo (D. 29) vključujejo zlasti: (a) davke na lastništvo ali uporabo zemljišč, zgradb ali drugih objektov, ki jih podjetja uporabljajo v proizvodnji (vključno z gospodinjstvi, ki bivajo v lastnih stanovanjih); (b) davke na uporabo osnovnih sredstev (vozil, strojev, opreme) v proizvodne namene, ne glede na to, ali so sredstva v lastništvu ali najemu; (c) davke na celoten plačni seznam in davke na plačilno listo; (d) davke na mednarodne transakcije (potovanja v tujino, tuja nakazila in podobne transakcije z nerezidenti) v proizvodne namene; (e) davke, ki jih podjetja plačajo za pridobitev poslovnih in profesionalnih licenc, če so te licence podeljene avtomatično s plačilom zahteva- nega zneska. Če pa država kot pogoj za podelitev takšne licence preverja primernost ali varnost poslovnih prostorov, zanesljivost ali var- nost uporabljane opreme, profesionalno strokovnost zaposlenega osebja ali kakovost ali standarde proizvedenega blaga ali storitev, se pla- čila obravnavajo kot nakupi opravljenih storitev, razen če znesek, zaračunan za licence, nikakor ni v skladu s stroški preverjanj, ki jih je opravila država; (f) davke na onesnaževanje, ki je posledica proizvodnih dejavnosti. Obsegajo davke na emisijo ali izpuščanje nevarnih plinov, tekočin in dru- gih škodljivih snovi v okolje. Ne vključujejo plačil za zbiranje in odstranjevanje odpadnih ali nevarnih snovi, ki jih opravljajo javne oblasti; ta plačila so vmesna potrošnja podjetij; (g) vračila DDV, ki so nižja kot potrebna ali normalna nadomestila v danem položaju, in ki izhajajo iz sistema pavšalnega nadomestila, ki se pogosto uporablja v kmetijstvu. 4. 24. Ta postavka ne vključuje davkov na zasebno uporabo vozil ipd. s strani gospodinjstev, ki spadajo med tekoče davke na dohodek, premoženje itd. DAVKI NA PROIZVODNJO IN UVOZ, PLAČANI INSTITUCIJAM EVROPSKE UNIJE 4. 25. Davki na proizvodnjo in uvoz, plačani institucijam Evropske unije, zajemajo zlasti: (a) davke, ki jih rezidenčne proizvodne enote plačajo neposredno institucijam Evropske unije (davki ESPJ na rudnike, železarne in jeklarne); (b) davke, ki jih zbirajo nacionalne vlade v imenu institucij Evropske unije, in sicer: 1. prejemki iz skupne kmetijske politike: davke na uvožene kmetijske proizvode, zneski denarnih nadomestil, s katerimi se obdavčujeta izvoz in uvoz, davek na proizvodnjo sladkorja in davek na izoglukozo, davki skupne odgovornosti na mleko in žita; 2. prejemke iz trgovine s tretjimi državami: carine na osnovi integrirane tarife Evropske skupnosti (TARIC); 3. prejemke od DDV v vsaki državi članici. 4. 26. Zajemanje davkov na proizvodnjo in uvoz: zajeti so takrat, ko se dejavnosti, transakcije ali drugi dogodki, ki ustvarijo obveznosti plačila dav- kov, zgodijo. 4. 27. Nekatere ekonomske dejavnosti, transakcije in dogodki, ki bi po davčni zakonodaji zadevnim enotam morale naložiti obveznost plačila dav- kov, se stalno izmikajo pozornosti davčnih organov. Nerealno bi bilo domnevati, da takšne dejavnosti, transakcije in dogodki povečujejo finančna sredstva ali obveznosti v obliki odhodkov ali prihodkov. Zaradi tega so v sistemu prikazani le tisti v plačilo zapadli zneski, ki so evi- dentirani z davčnimi odmerami, davčnimi napovedmi ali drugimi instrumenti, ki ustvarijo obveznosti plačnikov davkov v obliki čistih obve- znosti za plačilo. Sistem ne pripisuje manjkajočih davkov, ki niso evidentirani z davčnimi odmerami. Davki, ki so evidentirani z davčnimi odmerami, vendar niso nikoli plačani (npr. zaradi stečajev), se obravnavajo, kakor bi bili plačani. Možnosti sta: 100 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (a) celotni odpis slabih dolgov s strani države, ki prizna, da svojih terjatev ne more več izterjati; ta odpis je prikazan v računih drugih spre- memb obsega sredstev države in dolžnika, ki ni izpolnil obveznosti plačila; (b) odpis dolga z vzajemnim dogovorom med državo in dolžnikom. Ta odpis se obravnava kot kapitalski transfer države dolžniku v računu kapitala, z istočasnim izbrisom terjatve v finančnem računu. 4. 28. Vrednost davkov, ki mora biti prikazana, vključuje vse zapadle obresti, zaračunane na davčni dolg, ter vse kazni, ki jih izrečejo davčni organi, če takšnih obresti in kazni ni mogoče prikazati ločeno od davkov; vključuje tudi vse takse, ki jih je morda treba plačati v zvezi z zbiranjem ali izterjavo neplačanih davkov, zmanjšana pa je za znesek vseh vračil davka s strani države, ki so posledica ekonomske politike, in vseh davč- nih povračil, ki so posledica preplačil. 4. 29. V sistemu računov se davki na proizvodnjo in uvoz (D. 2) pojavljajo: (a) med porabami v računu ustvarjanja dohodka celotnega gospodarstva; (b) med viri v računu alokacije primarnega dohodka sektorja država ter v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. Davki na proizvode so prikazani kot viri v računu blaga in storitev celotnega gospodarstva. To omogoča uskladitev virov blaga in storitev, ki so vrednoteni brez davkov na proizvode, s porabami, ki so vrednotene z vključenimi davki na proizvode. Drugi davki na proizvodnjo (D. 29) se pojavljajo med porabami v računu ustvarjanja dohodka dejavnosti ali sektorjev, ki jih plačajo. SUBVENCIJE (D. 3) 4. 30. Opredelitev: Subvencije (D. 3) so tekoča, nepovratna plačila države ali institucij Evropske unije rezidenčnim (2) proizvajalcem z namenom vplivanja na raven njihove proizvodnje, na njihove cene ali na nadomestila proizvodnim dejavnikom. Drugi netržni proizvajalci lahko prejmejo druge subvencije na proizvodnjo samo, če so ta plačila odvisna od splošnih pravil, ki veljajo za tržne in netržne proizvajalce. Po dogovoru se subvencije na proizvode v drugi netržni proizvodnji (P. 13) ne pri- kažejo. 4. 31. Subvencije, ki jih podeljujejo institucije Evropske unije, zajemajo le njihove neposredne tekoče transferje rezidenčnim proizvodnim enotam. 4. 32. Subvencije se delijo na: (a) subvencije na proizvode (D. 31): 1. uvozne subvencije (D. 311); 2. druge subvencije na proizvode (D. 319); (b) druge subvencije na proizvodnjo (D. 39). SUBVENCIJE NA PROIZVODE (D. 31) 4. 33. Opredelitev: Subvencije na proizvode (D. 31) so subvencije, plačljive na enoto proizvedenega ali uvoženega blaga ali storitve. Subvencija je lahko določena z denarnim zneskom na količinsko enoto blaga ali storitve ali pa je izračunana ad valorem kot določen odsto- tek cene na enoto. Subvencija se lahko izračuna tudi kot razlika med določeno ciljno ceno in tržno ceno, ki jo kupec dejansko plača. Subvencija na proizvode navadno postane obveznost, ko je blago proizvedeno, prodano ali uvoženo. Po dogovoru se subvencije na proizvode lahko nanašajo le na tržno proizvodnjo (P. 11) ali na proizvodnjo za lastno končno porabo (P. 12). (2) Institucije Evropske unije podeljujejo subvencije enotam, ki so rezidenčne kjer koli v Skupnosti. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 101 Uvozne subvencije (D. 311) 4. 34. Opredelitev: Uvozne subvencije (D. 311) obsegajo subvencije na blago in storitve, ki postanejo obveznost, ko blago prestopi mejo za porabo na ekonomskem ozemlju ali ko so storitve rezidenčnim institucionalnim enotam opravljene. Zajemajo lahko izgube državnih trgovskih organizacij, katerih funkcija je nakup proizvodov pri nerezidentih in nato prodaja teh proizvodov rezidentom po nižjih cenah, če so te izgube posledica premišljene državne politike. Druge subvencije na proizvode (D. 319) 4. 35. Druge subvencije na proizvode (D. 319) vključujejo: (a) subvencije na proizvode, ki se porabljajo doma: obsegajo subvencije, plačljive rezidenčnim proizvajalcem za njihovo proizvodnjo, ki se porablja ali troši na ekonomskem ozemlju; (b) izgube državnih trgovskih organizacij, katerih funkcija je nakup proizvodov rezidenčih proizvajalcev in nato prodaja teh proizvodov rezi- dentom ali nerezidentom po nižjih cenah, če so te izgube posledica premišljene državne ekonomske ali socialne politike; (c) subvencije javnim družbam in nepravim družbam za pokrivanje stalnih izgub, ki si jih nakopljejo s svojimi proizvodnimi dejavnostmi, kadar zaradi premišljene ekonomske ali socialne politike države ali Evropske unije zaračunavajo cene, ki so nižje kot njihovi povprečni proizvodni stroški; (d) neposredne subvencije na izvoz, plačljive neposredno rezidenčnim proizvajalcem, ko blago zapusti ekonomsko ozemlje ali so storitve nerezidentom opravljene — razen povračil predhodno plačanih davkov na proizvode na carinski meji in odloženih davkov, ki bi zapadli v plačilo, če bi bilo blago prodano ali porabljeno na ekonomskem ozemlju. DRUGE SUBVENCIJE NA PROIZVODNJO (D. 39) 4. 36. Opredelitev: Druge subvencije na proizvodnjo (D. 39) obsegajo subvencije razen subvencij na proizvode, ki jih rezidenčne proizvodne enote lahko prejmejo na osnovi ukvarjanja s proizvodnjo. Drugi netržni proizvajalci lahko za svojo drugo netržno proizvodnjo prejmejo druge subvencije na proizvodnjo le, če so ta plačila države odvisna od splošnih pravil, ki veljajo za tržne in netržne proizvajalce. 4. 37. Postavka vključuje zlasti: (a) subvencije na plačilno listo ali delovno silo: te obsegajo subvencije, plačljive na celoten plačni seznam ali celotno delovno silo, za zapo- slovanje posebnih skupin oseb, npr. telesno prizadetih ali oseb, ki so bile dolgotrajno brezposelne, ali za stroške izobraževanja, ki ga organizirajo ali financirajo podjetja; (b) subvencije za zmanjševanje onesnaževanja: te obsegajo tekoče subvencije za pokrivanje nekaterih ali vseh stroškov dodatnih predelav, katerih namen je zmanjšanje ali odprava spuščanja škodljivih snovi v okolje; (c) podpore za obrestne olajšave rezidenčnim proizvodnim enotam, tudi če so namenjene spodbujanju investicij (3). Dejansko so to tekoči transferji, namenjeni zmanjšanju proizvajalčevih poslovnih stroškov. V računih se obravnavajo kot subvencije proizvajalcem, ki imajo od njih koristi, tudi če v praksi država razliko v obrestih plača neposredno kreditni instituciji, ki je odobrila posojilo; (d) vračila DDV, ki so višja od potrebnih ali normalnih nadomestil v danem položaju, in ki izhajajo iz sistema pavšalnega nadomestila, ki se pogosto uporablja v kmetijstvu. (3) Kadar pa ima podpora dvojni namen, financiranje odplačila glavnice dolga in plačila obresti nanj, in kadar je ni možno razdeliti med oba elementa, se celotna podpora obravnava kot investicijska podpora. 102 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 4. 38. Subvencije niso: (a) tekoči transferji države gospodinjstvom kot potrošnikom. Ti transferji so bodisi socialni prejemki bodisi raznovrstni tekoči transferji (D. 75); (b) tekoči transferji med različnimi deli države kot proizvajalci netržnega blaga in storitev, z izjemo drugih subvencij na proizvodnjo (D. 39). Ti tekoči transferji so prikazani v postavki tekoči transferji v okviru države (D. 73); (c) investicijske podpore (D. 92); (d) izredna plačila v sklade socialnega zavarovanja, kolikor so namenjena povečanju matematičnih rezervacij teh skladov. Takšna plačila so prikazana v postavki drugi kapitalski transferji (D. 99); (e) transferji države nefinančnim družbam in nepravim družbam za pokrivanje izgub, nastalih v več finančnih letih, ali izrednih izgub zaradi dejavnikov, ki so izven nadzora podjetja. Ti transferji so vključeni v postavko drugi kapitalski transferji (D. 99); (f) odpisi dolgov, ki jih imajo proizvodne enote do države (izhajajo na primer iz posojil državne agencije nefinančnim podjetjem, ki so ustvarila izgube iz trgovanja v več finančnih letih). Na splošno se te transakcije v računih obravnavajo kot drugi kapitalski transferji (D. 99) (glej odstavek 4. 165. f); (g) plačila države ali tujine za škode ali izgube investicijskega blaga zaradi vojn, drugih političnih dogodkov ali naravnih nesreč. Ta plačila so prikazana v postavki drugi kapitalski transferji (D. 99); (h) delnice in drug lastniški kapital v korporativnih podjetjih, ki ga kupi država. Ti so prikazani v postavki delnice in drug lastniški kapital (AF. 5); (i) plačila državne agencije, ki je prevzela odgovornost za izjemne pokojninske obremenitve javnega podjetja. Ta plačila morajo biti prika- zana v postavki raznovrstni tekoči transferji (D. 75); (j) plačila tržnim proizvajalcem, s katerimi država v celoti ali deloma plača blago in storitve, ki jih ti tržni proizvajalci zagotavljajo nepo- sredno in individualno gospodinjstvom v okviru socialnih tveganj in potreb (glej odstavek 4. 84) in do katerih imajo gospodinjstva zako- nito pravico. Ta plačila so vključena v izdatke države za individualno potrošnjo (P. 31) in posledično v socialne prejemke v naravi (D. 631) ter dejansko individualno potrošnjo gospodinjstev (P. 41). 4. 39. Čas zajemanja: subvencije so zajete, ko se zgodi transakcija ali dogodek (proizvodnja, prodaja, uvoz itd. ), ki je osnova za pridobitev subven- cije. Posebna primera: (a) subvencije v obliki razlike med kupčevo in prodajno ceno, ki jo zaračuna državna trgovska agencija, so zajete v trenutku, ko agencija blago kupi, če je prodajna cena takrat znana; (b) subvencije za pokrivanje izgub proizvajalcev so zajete v trenutku, ko se državna agencija odloči za pokritje izgube. 4. 40. V sistemu računov se subvencije pojavljajo: (a) med negativnimi porabami v računu ustvarjanja dohodka celotnega gospodarstva; (b) med negativnimi viri v računu alokacije primarnega dohodka sektorja država in v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih tran- sferjev. Subvencije na proizvode so prikazane kot negativni viri v računu blaga in storitev celotnega gospodarstva. To omogoča uskladitev virov blaga in storitev s porabami. Druge subvencije na proizvodnjo (D. 39) se pojavljajo med negativnimi porabami v računu ustvarjanja dohodka dejavnosti ali sektorjev, ki jih prejmejo. Posledice sistema večvrstnih deviznih tečajev na davke na proizvodnjo in uvoz ter subvencije: večvrstni devizni tečaji se med državami člani- cami EU trenutno ne uporabljajo. V takšnem sistemu se: 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 103 (a) implicitni davki na uvoz obravnavajo kot davki na uvoz razen DDV in uvoznih dajatev (D. 2122); (b) implicitni davki na izvoz obravnavajo kot davki na proizvode razen DDV in uvoznih davkov (D. 214); (c) implicitne subvencije na uvoz obravnavajo kot uvozne subvencije (D. 311); (d) implicitne subvencije na izvoz obravnavajo kot druge subvencije na proizvode (D. 319). DOHODEK OD LASTNINE (D. 4) 4. 41. Opredelitev: Dohodek od lastnine (D. 4) je dohodek, ki ga prejme lastnik finančnega sredstva ali opredmetenega neproizvedenega sredstva v zameno za ponujanje sredstev ali dajanje opredmetenega neproizvedenega sredstva na voljo drugi institucionalni enoti. Dohodki od lastnine so v sistemu razvrščeni takole: (a) obresti (D. 41); (b) razdeljeni dohodek družb (D. 42): 1. dividende (D. 421), 2. odtegnjeni dohodek iz nepravih družb (D. 422), (c) reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb (D. 43); (d) dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem (D. 44); (e) najemnine (D. 45). OBRESTI (D. 41) 4. 42. Opredelitev: Po medsebojnem sporazumu o pogojih finančnega instrumenta so obresti (D. 41) znesek, ki ga je dolžnik dolžan plačati upniku v danem časovnem obdobju, ne da bi se s tem zmanjšal znesek neodplačane glavnice. 4. 43. Upniki posojajo sredstva dolžnikom, kar vodi k nastanku finančnih instrumentov, ki so našteti spodaj. Obresti kot obliko dohodka od lastnine prejemajo lastniki naslednjih vrst finančnih sredstev: (a) gotovine in vlog (AF. 2); (b) vrednostnih papirjev razen delnic (AF. 3); (c) posojil (AF. 4); (d) drugih terjatev (AF. 7). Obresti na vloge, posojila ter terjatve in obveznosti 4. 44. Prihodki od obresti in odhodki za obresti na ta finančna sredstva in obveznosti se izračunajo z uporabo ustrezne obrestne mere na neodpla- čano glavnico v vsakem trenutku skozi vso obračunsko obdobje. Obresti na vrednostne papirje Obresti na menice in podobne kratkoročne instrumente 4. 45. Razlika med nominalno vrednostjo in ceno, plačano ob izdaji (tj. diskont), meri odhodke za obresti do dospelosti menice. Povečanje vrednosti menice zaradi akumulacije obračunanih obresti ne tvori dobička iz lastnine, ker je posledica povečanja neodplačane glavnice in ne spremembe cene sredstva. Druge spremembe vrednosti menice se obravnavajo kot dobički/izgube iz lastnine. Obresti na obveznice in zadolžnice 4. 46. Obveznice in zadolžnice so dolgoročni vrednostni papirji, ki dajejo imetniku brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega variabilnega denarnega dohodka v obliki kuponskih plačil ali do določenega fiksnega zneska na določen datum ali datume, ko je vrednostni papir odkupljen, ali do obojega: 104 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (a) brezkuponske obveznice: ni kuponskih plačil. Obresti, ki temeljijo na razliki med odkupno ceno in ceno ob izdaji, morajo biti porazde- ljene skozi leta do dospelosti obveznice. Vsakoletne obračunane obresti imetnik reinvestira v obveznico, tako da morajo biti protipo- stavke, katerih vrednosti so enake obračunanim obrestim, prikazane v finančnem računu kot pridobitev dodatnih obveznic s strani imet- nika in kot dodatna izdaja obveznic s strani izdajatelja ali dolžnika (tj. kot rast „obsega“ izvirne obveznice); (b) druge obveznice, vključno z močno diskontiranimi obveznicami. Obresti so sestavljene iz: 1. zneska denarnega dohodka na osnovi kuponskega plačila v vsakem obdobju; 2. zneska obračunanih obresti v vsakem obdobju, ki se pripisuje razliki med odkupno ceno in ceno ob izdaji, in se izračuna na enak način kot pri brezkuponskih obveznicah; (c) indeksirani vrednostni papirji: zneski kuponskih plačil in/ali neodplačane glavnice so vezani na indeks cen. Sprememba vrednosti neod- plačane glavnice med začetkom in koncem določenega obračunskega obdobja zaradi gibanja ustreznega indeksa se obravnava kot obraču- nane obresti v tem obdobju, in je dodatek vsem obrestim, ki v tem obdobju zapadejo v plačilo. Obračunane obresti, ki so posledica inde- ksiranja, se dejansko reinvestirajo v vrednostni papir in morajo biti prikazane v finančnih računih imetnika in izdajatelja. Obrestne zamenjave in navadni terminski posli 4. 47. Zamenjave so pogodbeni sporazumi med dvema institucionalnima enotama, ki se dogovorita za izmenjavo tokov plačil za enak znesek zado- lženosti v času. Običajne oblike zamenjav so obrestne zamenjave in valutne zamenjave. Tokovi obrestnih plačil, ki izhajajo iz pogodbe o zamenjavi, morajo biti prikazani ločeno od plačil med obema strankama v zamenjavi; vsa plačila tretjim strankam, kot so specializirani posredniki, za pripravo zamenjav morajo biti prikazana kot nakupi storitev. Enako načelo se uporablja tudi pri navadnih terminskih poslih. Obresti na finančni najem 4. 48. Finančni leasing je alternativa posojilu kot načinu financiranja nakupa strojev in opreme. Je pogodba, ki usmerja sredstva od upnika k dolž- niku: leasingodajalec kupi opremo, leasingojemalec pa se obveže, da bo plačal obroke leasinga, ki leasingodajalcu v obdobju veljavnosti pogodbe omogoča povrnitev vseh ali skoraj vseh stroškov, vključno z obrestmi. V sistemu velja, da leasingodajalec odobri leasingojemalcu posojilo v vrednosti kupčeve cene, plačane za sredstvo, leasingojemalec pa posojilo postopno odplača v obdobju trajanja leasinga. Zato velja, da ima obrok, ki ga leasingojemalec vsako obdobje plača, dve sestavini: odplačilo glavnice in plačilo obresti. Obrestna mera na pripisano posojilo je določena implicitno s celotnim zneskom plačanih obrokov leasinga v času trajanja leasinga glede na kupčevo ceno sredstva. Delež obrokov, ki predstavlja obresti, se v obdobju trajanja leasinga postopno zmanjšuje, ker se glavnica odplačuje. Začetno posojilo leasingodajalca, skupaj s poznejšimi odplačili glavnice, je prikazano v finančnih računih leasingoda- jalca in leasingojemalca. Plačila obresti so prikazana med obrestmi v njunih računih primarne razdelitve dohodka. Druge obresti 4. 49. Kot obresti se obravnavajo tudi: (a) obresti, zaračunane za prekoračitev na tekočem računu, dodatna plačila obresti na vloge, ki so bili puščene dlje, kot je bilo prvotno dogo- vorjeno, ter plačila določenim imetnikom obveznic, ki so določeni z loterijo; 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 105 (b) obresti, ki jih prejmejo vzajemni skladi (glej odstavek 2. 51. b) od svojih naložb in ki so pripisane delničarjem, četudi so kapitalizirane. Ne zajemajo dobičkov ali izgub iz lastnine na finančnih instrumentih, pripadajočih vzajemnim naložbenim skladom, ki niso prikazani kot dohodek od lastnine. Čas zajemanja 4. 50. Obresti se zajemajo po obračunskem načelu: to je obresti so zajete, kakor da se upniku v času nenehno obračunavajo na znesek neodplačane glavnice. Obresti, ki so obračunane v vsakem obračunskem obdobju, morajo biti zajete ne glede na to, ali so dejansko plačane ali dodane neodplačani glavnici. Kadar niso dejansko plačane, mora biti povečanje glavnice prav tako prikazano v finančnem računu kot nadaljnja prido- bitev te vrste finančnega sredstva s strani upnika in kot pridobitev enake obveznosti s strani dolžnika. 4. 51. Obresti morajo biti prikazane pred odbitkom katerih koli davkov, ki so zaračunani nanje. Prejete in plačane obresti vedno vključujejo podpore za obrestne olajšave, četudi so te podpore plačane neposredno finančnim institucijam in ne koristnikom (glej subvencije). Ker vrednost storitev, ki jih zagotavljajo finančni posredniki, ni razporejena med posamezne stranke, iz dejanskih plačil obresti finančnim posrednikom ali prejemkov obresti od finančnih posrednikov ni izločena marža, ki predstavlja implicitne stroške finančnih posrednikov. Zato je v računih alokacije primarnega dohodka finančnih posrednikov in nominalne dejavnosti, ki ji je po dogovoru kot vmesna potrošnja aloci- rana celotna proizvodnja finančnih posrednikov, potrebna prilagoditvena postavka. 4. 52. V sistemu računov se obresti prikazane: (a) med viri in med porabami v računu alokacije primarnega dohodka sektorjev (4); (b) med viri in med porabami v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. RAZDELJENI DOHODEK DRUŽB (D. 42) Dividende (D. 421) 4. 53. Opredelitev: Dividende (D. 421) so oblika dohodka od lastnine, ki ga prejemajo lastniki delnic (AF. 5) in do katerega so upravičeni, ker so dali sredstva na voljo družbam. Zbiranje lastniškega kapitala z izdajo delnic je alternativa izposojanju kot načinu zbiranja sre- dstev. V nasprotju s posojilnim kapitalom pa lastniški kapital ne vodi k obveznostim, fiksnim v denarnem izrazu, imetnik del- nic družbe pa ni upravičen do fiksnega ali vnaprej določenega dohodka. 4. 54. Postavka vključuje tudi: (a) delnice, ki so izdane delničarjem za plačilo dividend za finančno leto. Ne glede na to pa izdaje premijskih delnic, ki predstavljajo kapitali- zacijo lastnih sredstev v obliki rezerv in nerazdeljenih dobičkov in ki delničarjem v odstotku od njihovih delnic povečujejo število delnic, niso vključene; (b) dividende, ki jih prejmejo vzajemni skladi (glej odstavek 2. 51. b) od svojih naložb in ki so pripisane delničarjem, četudi so kapitalizirane. Dobički ali izgube iz lastnine na finančnih instrumentih, pripadajočih vzajemnim naložbenim skladom, ki niso prikazani kot dohodek od lastnine, niso vključeni; (c) dohodek, ki ga državi plačajo javna podjetja, ki so priznana kot neodvisne pravne osebe, čeprav niso formalno ustanovljena kot korpora- tivna podjetja. 4. 55. Čas zajemanja: dividende so zajete v trenutku, v katerem na osnovi odločitve družbe zapadejo v plačilo. (4) Praksa se razlikuje od večine praks poslovnega računovodstva, kjer so plačane obresti navadno prikazane v računu poslovanja kot fiksni stroški, podobni drugim proiz- vodnim stroškom. 106 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 V sistemu računov se dividende pojavljajo: (a) med porabami v računu alokacije primarnega dohodka sektorjev, v katere spadajo družbe, (b) med viri v računu alokacije primarnega dohodka sektorjev, v katere spadajo delničarji, (c) med porabami in viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. Odtegnjeni dohodek nepravih družb (D. 422) 4. 56. Opredelitev: Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb (D. 422) obsega zneske, ki jih podjetniki za svojo lastno porabo dejansko odtegnejo od dobičkov nepravih družb, katerih lastniki so. 4. 57. Ti zneski morajo biti prikazani pred odbitkom katerih koli tekočih davkov na dohodek, premoženje itd. , za katere velja, da jih vedno plačajo lastniki podjetij. 4. 58. Kadar neprava družba ustvari dobiček, lahko enota, ki je njen lastnik, pusti del ali celoten dobiček v podjetju, zlasti za investicijske namene. Dohodek, puščen v podjetju, se pojavlja kot varčevanje neprave družbe, v postavki odtegnjeni dohodek iz nepravih družb pa so prikazani le tisti dobički, ki ga lastniške enote dejansko odtegnejo. 4. 59. Kadar dobiček ustvarijo tiste podružnice, agencije itd. rezidenčnih podjetij v tujini, ki se obravnavajo kot nerezidenčne enote, se zadržani dohodki pojavijo kot reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb (D. 43). Samo dohodek, ki je dejansko prenesen v matično podjetje, se v računih obravnava kot odtegnjeni dohodek iz nepravih družb, prejet iz tujine. Enaka načela veljajo tudi za odnose med podružnicami, agen- cijami itd. , ki delujejo na ekonomskem ozemlju, in nerezidenčnim matičnim podjetjem, ki mu pripadajo. 4. 60. Postavka vključuje tudi neto poslovni presežek, ki ga prejmejo rezidenti kot lastniki zemljišč in zgradb v tujini, ali nerezidenti kot lastniki zemljišč in zgradb na ekonomskem ozemlju. Dejansko v zvezi z vsemi transakcijami z zemljišči in zgradbami na ekonomskem ozemlju države, ki jih izvajajo nerezidenčne enote, slednje v skladu z dogovori, sprejetimi v ESR, veljajo za namišljene rezidenčne enote, v katerih so nerezidenti lastniki lastniškega kapitala. Vrednost najemnin za stanovanja v tujini, v katerih bivajo lastniki, je prikazana kot uvoz storitev, ustrezen neto poslovni presežek pa kot pri- marni dohodek, prejet iz tujine. Vrednost najemnin za stanovanja, v katerih bivajo lastniki, ki so nerezidenti, je prikazana kot izvoz storitev, ustrezen neto poslovni presežek pa kot primarni dohodek, plačan tujini. 4. 61. Postavka odtegnjeni dohodek iz nepravih družb ne zajema zneskov, ki jih lastniki prejmejo: (a) od prodaje obstoječega investicijskega blaga, (b) od prodaje zemljišč in neopredmetenih sredstev, (c) od odtegnjenega kapitala (npr. popolna ali delna likvidacija njihovega lastniškega kapitala v nepravi družbi). Ti zneski se obravnavajo kot odtegnjeni lastniški kapital v finančnem računu. Nasprotno se vsa sredstva, ki jih lastnik neprave družbe zagotovi za pridobitev sredstev ali zmanjšanje obveznosti, obravnavajo kot povečanje lastniškega kapitala. Če pa je lastnik neprave družbe država, ki zaradi premišljene državne ekonomske in socialne politike vzdržuje stalen primanjkljaj iz poslovanja, se vsi redni transferji sredstev države v podjetje za pokrivanje izgub obravnavajo kot subvencije. 4. 62. Čas zajemanja: odtegnjeni dohodek iz nepravih družb je zajet, ko ga lastniki odtegnejo. 4. 63. V sistemu računov se odtegnjeni dohodek iz nepravih družb pojavlja: (a) med porabami v računu alokacije primarnega dohodka sektorjev, v katere spadajo neprave družbe, 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 107 (b) med viri v računu alokacije primarnega dohodka sektorjev, v katere spadajo lastniki, (c) med porabami in viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. REINVESTIRANI DOHODKI OD NEPOSREDNIH TUJIH NALOŽB (D. 43) 4. 64. Opredelitev: Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb (D. 43) so enaki: poslovnemu presežku podjetja z neposredno tujo naložbo plus vsi prihodki dohodkov od lastnine ali tekočih transferjev minus vsi odhodki dohodkov od lastnine ali tekočih transferjev, vključno z dejanskimi nakazili tujim neposrednim investitor- jem in vsemi tekočimi davki, plačljivimi na dohodek, premoženje itd. podjetja z neposredno tujo naložbo. 4. 65. Podjetje z neposredno tujo naložbo je korporativno ali nekorporativno podjetje, v katerem je investitor, rezident drugega gospodarstva, lastnik najmanj 10 odstotkov navadnih delnic ali glasovalnih pravic (za korporativno podjetje) ali ekvivalenta (za nekorporativno podjetje). Podjetja z neposrednimi tujimi naložbami obsegajo tiste enote, ki so opredeljene kot podružnice (investitor je lastnik več kot 50 odstotkov), pridružena podjetja (investitor je lastnik 50 odstotkov ali manj) ali poslovalnice (nekorporativno podjetje v celotnem ali skupnem lastništvu), ki so bodisi v neposrednem bodisi posrednem lastništvu investitorja. Iz tega izhaja, da je „podjetje z neposredno tujo naložbo“ širši pojem od „družbe pod tujim nadzorom“. 4. 66. Dejanske razdelitve lahko izhajajo iz podjetniškega dohodka podjetij z neposrednimi tujimi naložbami v obliki dividend ali odtegnjenega dohodka iz nepravih družb. Poleg tega se zadržani dohodki obravnavajo, kakor bi bili razdeljeni in nakazani tujim neposrednim investitorjem sorazmerno z njihovim last- ništvom lastniškega kapitala podjetja in nato z njihove strani reinvestirani. Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb so lahko pozitivni ali negativni. 4. 67. Čas zajemanja: reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb so zajeti, ko so zasluženi. V sistemu računov se reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb pojavljajo: (a) med porabami in viri v računu alokacije primarnega dohodka sektorjev, (b) med porabami in viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. DOHODEK OD LASTNINE, PRIPISAN ZAVAROVANCEM (D. 44) 4. 68. Opredelitev: Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem, ustreza celotnim primarnim dohodkom od investiranja zavarovalnih tehničnih rezervacij. Zavarovalnice in pokojninski skladi investirajo zavarovalne tehnične rezervacije v finančna sredstva ali zemljišča (od katerih prejmejo neto dohodek od lastnine, tj. po odbitku vseh plačanih obresti) ali v zgradbe (ki ustvarjajo neto poslovni pre- sežek). Vsak neto dohodek, ki izhaja iz investiranja lastnih sredstev zavarovalnice, mora biti izključen sorazmerno z razmerjem med lastnimi sredstvi na eni in vsoto lastnih sredstev ter zavarovalnih tehničnih rezervacij na drugi strani. 4. 69. Ker so tehnične rezervacije sredstvo zavarovancev, so prihodki iz njihovega investiranja v računih prikazani, kakor bi jih zavarovalnice in pokojninski skladi plačali zavarovancem v obliki dohodka od lastnine, pripisanega zavarovancem. Ker v praksi ta dohodek zadržijo zavarovalnice in pokojninski skladi, se šteje, kakor bi ga zavarovanci vrnili zavarovalnicam in pokojninskim skladom v obliki dodatnih premij in prispevkov, ki so dodatki dejanskim premijam in prispevkom. 108 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Dodatne premije in prispevki na police neživljenjskega in življenjskega zavarovanja, sklenjene v okviru shem socialnega zavarovanja, so prika- zani skupaj z dejanskimi premijami in prispevki v računih sekundarne razdelitve dohodka enot, na katere se nanašajo. Dodatne premije za individualno življenjsko zavarovanje, ki ni sklenjeno v okviru shem socialnega zavarovanja, enako kot dejanske premije niso tekoči transferji in zato niso prikazane v računih sekundarne razdelitve dohodka. Vključene so neposredno kot eden izmed elementov, ki prispevajo k spremembi „neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov“ in prikazane v finančnih računih enot, na katere se nanašajo. 4. 70. Čas zajemanja: dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem, je zajet, ko je obračunan. 4. 71. V sistemu računov se dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem, pojavlja: (a) med viri v računu alokacije primarnega dohodka zavarovancev; (b) med porabami v računu alokacije primarnega dohodka zavarovateljev; (c) med porabami in viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. NAJEMNINE (D. 45) Najemnine od zemljišč 4. 72. Najemnina, ki jo prejme posestnik od najemnika, je oblika dohodka od lastnine. Postavka zajema tudi plačila najemnin lastnikom celinskih vod in rek za pravico izkoriščanja teh vod v rekreacijske in druge namene, vključno z ribolovom. Posestnik je lahko dolžan plačati zemljiške davke ali prevzeti določene izdatke za vzdrževanje izključno zato, ker je lastnik zemljišča. Po dogo- voru se ti davki in izdatki obravnavajo kot obveznost osebe, ki je upravičena do uporabe zemljišča, in za katero velja, da jih odšteje od naje- mnine, ki bi jo drugače morala plačati posestniku. 4. 73. Najemnine od zemljišč ne vključujejo najemnin od zgradb in stanovanj, ki so postavljeni na zemljišču. Te najemnine se obravnavajo kot pla- čila za tržne storitve, ki jih lastniki zgradb in stanovanj zagotavljajo najemnikom, in so v računih prikazane kot vmesna ali končna potrošnja najemne enote. Če ni objektivne osnove, na kateri bi bilo plačila mogoče ločiti na najemnine od zemljišč in najemnine od zgradb, ki so na njej postavljene, se celoten znesek obravnava kot najemnina od zemljišč, kadar se domneva, da je vrednost zemljišča večja od vrednosti zgradb, v nasprotnem primeru pa kot najemnina od zgradb. Najemnine od podzemnih sredstev 4. 74. Postavka vključuje najemnine, ki so obračunane lastnikom nahajališč rudnin in fosilnih goriv (premoga, nafte in zemeljskega plina), ki odo- brijo najem drugim institucionalnim enotam in jim s tem dovolijo raziskovanje ali črpanje teh nahajališč v določenem časovnem obdobju. 4. 75. Čas zajemanja najemnin: zajete so v obdobju, v katerem zapadejo v plačilo. 4. 76. V sistemu računov so najemnine prikazane: (a) med viri in porabami v računu alokacije primarnega dohodka sektorjev, (b) med viri in porabami v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. TEKOČI DAVKI NA DOHODEK, PREMOŽENJE ITD. (D. 5) 4. 77. Opredelitev: Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. (D. 5) so vsa obvezna, nevračljiva plačila v denarju ali naravi, s katerimi država in tujina v rednih časovnih presledkih obdavčujeta dohodek in premoženje institucionalnih enot, ter nekateri periodični davki, ki niso odmerjeni niti na dohodek niti na premoženje. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 109 Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. se delijo na: (a) davke na dohodek (D. 51); (b) druge tekoče davke (D. 59). DAVKI NA DOHODEK (D. 51) 4. 78. Opredelitev: Davki na dohodek (D. 51) zajemajo davke na dohodke, dobičke in kapitalske dobičke. Odmerjeni so na dejanske ali domnevne dohodke posameznikov, gospodinjstev, družb in nepridobitnih institucij. Zajemajo davke, odmerjene na lastništvo imetja, zem- ljišča ali nepremičnine, kadar so ta lastništva osnova za ocenjevanje dohodka njihovih lastnikov. Davki na dohodek vključujejo: (a) davke na dohodke posameznika ali gospodinjstva (dohodek iz zaposlitve, dohodek od lastnine, podjetništva, pokojnin itd. ), vključno z davki, ki jih odtegnejo delodajalci (sprotno odvajanje akontacij davkov na dohodek). Sem so vključeni tudi davki na dohodek lastnikov nekorporativnih podjetij; (b) davke na dohodek ali dobičke družb; (c) davke na dobičke iz lastnine; (d) davke na dobitke na loteriji ali pri igrah na srečo, ki se plačajo na zneske, ki jih prejmejo dobitniki, v nasprotju z davki na promet proiz- vajalcev, ki organizirajo igre na srečo ali loterije, ki se obravnavajo kot davki na proizvode. DRUGI TEKOČI DAVKI (D. 59) 4. 79. Drugi tekoči davki (D. 59) vključujejo: (a) tekoče davke na kapital, ki vključujejo davke, ki jih lastniki plačujejo v rednih časovnih presledkih na lastništvo ali uporabo zemljišč in zgradb, ter tekoče davke na neto premoženje in druga sredstva (nakit, druga zunanja znamenja premoženja) -razen davkov, navedenih v D. 29 (ki jih na osnovi ukvarjanja s proizvodnjo plačujejo podjetja), in tistih, navedenih v D. 51 (davki na dohodek); (b) glavarine, zaračunane na odraslo osebo ali gospodinjstvo, ne glede na dohodek ali premoženje; (c) davke na izdatke, plačljive na celotne izdatke oseb ali gospodinjstev; (d) plačila gospodinjstev za dovoljenja za lastništvo ali uporabo vozil, čolnov ali letal (ki se ne uporabljajo v poslovne namene) ali za dovolje- nja za lov, ribolov itd. (5); (e) davke na mednarodne transakcije (potovanja v tujino, tuja nakazila, tuje investicije itd. ), razen tistih, ki jih plačajo proizvajalci in uvoznih dajatev, ki jih plačajo gospodinjstva. 4. 80. Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. ne vključujejo: (a) davkov na dediščino, davkov na dedno posest in davkov na darila med živimi, ki se obravnavajo, kakor bi bili odmerjeni na kapital upra- vičencev in so prikazani v postavki davki na kapital (D. 91); (b) priložnostnih ali izjemnih obdavčitev kapitala ali premoženja, ki so prikazane v postavki davki na kapital (D. 91); (c) davkov na zemljišča, zgradbe ali druga sredstva, katerih lastniki ali najemniki so podjetja, ki jih uporabljajo za proizvodnjo; ti davki so drugi davki na proizvodnjo (D. 29); (5) Meja med davki in nakupi državnih storitev je opredeljena z istimi merili kot pri plačilih podjetij: če se dovoljenje podeli avtomatično ob plačilu zahtevanega zneska, se plačilo obravnava kot davek. Če pa država izkoristi izdajo dovoljenja za izvajanje nekaterih svojih nadzornih funkcij (kot je preverjanje usposobljenosti ali strokovnosti obravnavane osebe), se plačila obravnavajo kot nakupi državnih storitev in ne kot plačila davkov, razen če plačila očitno niso v skladu s stroški ponujanja storitev. 110 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (d) plačil gospodinjstev za pridobitev drugih dovoljenj razen tistih za uporabo vozil, plovil ali letal ali dovoljenja za lov ali ribolov: vozniška ali pilotska dovoljenja, televizijska in radijska dovoljenja, dovoljenja za strelno orožje, vstopnine oziroma članarine za muzeje in knjižnice, takse za odstranjevanje odpadkov itd. , ki se v večini primerov obravnavajo kot nakupi državnih storitev (6). 4. 81. Vrednost davkov, ki mora biti prikazana, vključuje vse obresti, zaračunane na davčni dolg, ter vse denarne kazni, ki jih izrečejo davčne oblasti, če takšnih obresti in kazni ni mogoče prikazati ločeno. Prav tako vsebuje vse stroške, ki so lahko zaračunani v zvezi z izterjavo in odmero neporavnanih davkov. Ustrezno je zmanjšana za znesek vseh vračil s strani države, ki so posledica ekonomske politike, ter vseh povračil, ki so posledica preplačil. 4. 82. Zajemanje tekočih davkov na dohodek, premoženje itd. : zajeti so v trenutku, v katerem se zgodijo dejavnosti, transakcije ali drugi dogodki, ki ustvarijo obveznost plačila. Nekatere ekonomske dejavnosti, transakcije in dogodki, ki bi po davčni zakonodaji obravnavanim enotam morale naložiti obveznost plačila davkov, se stalno izmikajo pozornosti davčnih oblasti. Nerealno bi bilo domnevati, da takšne dejavnosti, transakcije in dogodki povečujejo finančna sredstva ali obveznosti v obliki odhodkov ali prihodkov. Zaradi tega so v sistemu prikazani le tisti v plačilo zapadli zneski, ki so evi- dentirani z davčnimi odmerami, davčnimi napovedmi ali drugimi instrumenti, ki ustvarijo obveznosti plačnikov davkov v obliki čistih obve- znosti za plačilo. Sistem ne pripisuje manjkajočih davkov, ki niso evidentirani z davčnimi odmerami. Davki, ki so evidentirani z davčnimi odmerami, vendar niso nikoli plačani (npr. zaradi stečajev), se obravnavajo, kakor bi bili plačani. Možnosti sta: (a) celotni odpis slabih dolgov s strani države, ki prizna, da svojih terjatev ne more več izterjati; tak odpis je prikazan v računih drugih spre- memb obsega sredstev države in dolžnika, ki ni izpolnil obveznosti plačila; (b) odpis dolga z vzajemnim dogovorom med državo in dolžnikom. Tak odpis se obravnava kot kapitalski transfer države dolžniku v računu kapitala, z istočasnim izbrisom terjatve v finančnem računu. V nekaterih primerih je obveznost plačila davkov na dohodek mogoče določiti šele v kasnejšem obračunskem obdobju in ne v obdobju, v katerem je bil dohodek obračunan. Pri času zajemanja teh davkov je zato potrebna določena prilagodljivost. Davki na dohodek, ki so odbiti pri viru (npr. sprotno odvajanje akontacije na dohodnino), so lahko zajeti v obdobjih, v katerih so plačani, vsaka končna davčna obveznost na dohodek pa je lahko zajeta v obdobju, v katerem je obveznost določena. V sistemu računov so tekoči davki na dohodek, premoženje itd. prikazani: (a) med porabami v računu sekundarne razdelitve dohodka sektorjev, v katere spadajo davkoplačevalci; (b) med viri v računu sekundarne razdelitve dohodka države; (c) med porabami in viri zunanjega računa primarnih dohodkov in tekočih transferjev. SOCIALNI PRISPEVKI IN PREJEMKI (D. 6) 4. 83. Opredelitev: Socialni prejemki so transferji gospodinjstvom v denarju ali naravi, ki so namenjeni zmanjšanju njihovega finančnega bremena, ki nastaja v povezavi s številnimi tveganji in potrebami. Lahko so izplačani preko kolektivno organiziranih shem ali izven njih s strani državnih enot ali NPISG; vključujejo plačila države proizvajalcem, od katerih imajo individualno korist gospodinjstva in ki so izplačana v okviru socialnih tveganj in potreb. 4. 84. Tveganja in potrebe, ki so po dogovoru lahko osnova za socialne prejemke, so: (a) bolezen, (b) invalidnost, nezmožnost, (6) Meja med davki in nakupi državnih storitev je opredeljena z istimi merili kot pri plačilih podjetij: če se dovoljenje podeli avtomatično ob plačilu zahtevanega zneska, se plačilo obravnava kot davek. Če pa država izkoristi izdajo dovoljenja za izvajanje nekaterih svojih nadzornih funkcij (kot je preverjanje usposobljenosti ali strokovnosti obravnavane osebe), se plačila obravnavajo kot nakupi državnih storitev in ne kot plačila davkov, razen če plačila očitno niso v skladu s stroški ponujanja storitev. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 111 (c) nesreča pri delu ali poklicna bolezen, (d) starost, (e) preživeli družinski člani, (f) materinstvo, (g) družina, (h) pospeševanje zaposlovanja, (i) brezposelnost, (j) stanovanje (7), (k) izobraževanje, (l) splošna pomanjkanje. 4. 85. Socialni prejemki vključujejo: (a) tekoče in enkratne transferje iz shem, ki prejemajo prispevke, zajemajo celotno družbo ali velike dele družbe in jih uvedejo in nadzirajo državne enote (sheme socialne varnosti); (b) tekoče in enkratne transferje iz shem, ki jih organizirajo podjetja v korist svojih zaposlenih, bivših zaposlenih ali nepreskrbljenih družin- skih članov (zasebne sheme podjetij s skladi in brez skladov). Prispevke lahko plačajo zaposleni ali delodajalci, ravno tako jih lahko pla- čajo samozaposlene osebe; (c) tekoče transferje s strani državnih enot in NPISG, ki niso pogojeni s predhodnim plačilom prispevkov (podpore). 4. 86. Socialni prejemki ne vključujejo: (a) zavarovalnin na osnovi polic, sklenjenih izključno na lastno pobudo zavarovanca, neodvisno od njegovega delodajalca ali države; (b) zavarovalnin na osnovi polic, sklenjenih izključno z namenom pridobiti bonus, četudi te police izhajajo iz kolektivnih pogodb. 4. 87. Da bi se individualna polica obravnavala kot del sheme socialnega zavarovanja, morajo možnosti ali okoliščine, proti katerim so udeleženci zavarovani, ustrezati tveganjem ali potrebam, naštetim v odstavku 4. 84. , hkrati pa mora biti izpolnjen vsaj eden od naslednjih pogojev: (a) udeležba v shemi je obvezna ali po zakonu za določeno kategorijo delavcev (zaposleni, samozaposleni ali nezaposleni) ali po pogojih zaposlitve zaposlenega ali skupine zaposlenih; (b) shema je kolektivna in deluje v korist določene skupine delavcev, bodisi zaposlenih, samozaposlenih ali nezaposlenih, pri čemer je ude- ležba omejena na člane te skupine; (c) delodajalec plača prispevke (dejanske ali pripisane) shemi v korist zaposlenega, ne glede na to, ali prispevke plača tudi zaposleni. 4. 88. Sheme socialnega zavarovanja so sheme, v katerih delavci morajo ali so s strani svojih delodajalcev ali države spodbujeni skleniti zavarovanje proti določenim možnostim ali okoliščinam, ki lahko neugodno vplivajo na njihovo blaginjo ali blaginjo njihovih nepreskrbljenih družinskih članov. Sheme socialnega zavarovanja je mogoče deliti na : (a) sheme socialne varnosti, ki zajemajo celotno družbo ali velike dele družbe in jih uvedejo, nadzirajo in financirajo državne enote; (b) zasebne sheme s skladi, ki obsegajo: 1. sheme, v katerih se socialni prispevki plačujejo tretjim osebam (zavarovalnicam, avtonomnim pokojninskim skladom); (7) Pri stanovanjih so plačila javnih oblasti najemnikom z namenom znižanja njihovih najemnin socialni prejemki, razen posebnih prejemkov, ki jih izplačajo javne oblasti kot delodajalci. 112 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 2. sheme, v katerih delodajalci vzdržujejo posebne rezerve, ki so ločene od njihovih drugih rezerv, tudi če takšne sheme niso od deloda- jalcev ločene institucionalne enote. Te sheme se imenujejo neavtonomni pokojninski skladi, rezerve pa so sredstva, ki pripadajo upra- vičencem in ne delodajalcem; (c) sheme brez skladov, v katerih delodajalci izplačujejo socialne prejemke svojim zaposlenim, bivšim zaposlenim ali njihovim družinskim članom iz svojih lastnih sredstev, brez oblikovanja posebnim rezerv v ta namen. 4. 89. Sheme socialnega zavarovanja, ki jih državne enote organizirajo za svoje zaposlene, so zasebne sheme s skladi ali sheme brez skladov in ne sheme socialne varnosti. 4. 90. Socialne prispevke je mogoče deliti v dejanske prispevke, plačljive v okviru prvih dveh skupin shem, omenjenih v 4. 88. , in pripisane pri- spevke, plačljive v okviru shem brez skladov. 4. 91. Socialne prispevke je mogoče deliti v tiste, ki so obvezni po zakonu, in tiste, ki niso. SOCIALNI PRISPEVKI (D. 61) Dejanski socialni prispevki (D. 611) 4. 92. Dejanski socialni prispevki vključujejo: (a) dejanske socialne prispevke delodajalcev (D. 6111). Ti prispevki ustrezajo toku D. 121. Dejanske socialne prispevke delodajalcev plačujejo delodajalci skladom socialne varnosti, zavarovalnicam ter avtonomnim in neavtono- mnim pokojninskim skladom, ki upravljajo sheme socialnega zavarovanja, za zagotavljanje socialnih prejemkov svojim zaposlenim. Ker se dejanski socialni prispevki delodajalcev plačujejo v korist delodajalčevih zaposlenih, je njihova vrednost prikazana kot eden izmed elementov sredstev za zaposlene skupaj s plačami v denarju in naravi. Socialni prispevki so nato prikazani, kot bi jih zaposleni kot tekoče transferje plačali skladom socialne varnosti, zavarovalnicam ali avtonomnim in neavtonomnim pokojninskim skladom; (b) socialne prispevke zaposlenih (D. 6112): to so socialni prispevki, ki jih zaposleni plačujejo shemam socialne varnosti, zasebnim shemam s skladi in zasebnim shemam brez skla- dov. Socialni prispevki zaposlenih obsegajo dejanske plačane prispevke, povečane za, v primeru zasebnih shem s skladi, dodatne pri- spevke, plačljive iz dohodka od lastnine, pripisanega zavarovancem, ki ga prejmejo v shemah udeleženi zaposleni, in zmanjšane za zara- čunane storitve. Vse zaračunane storitve se obravnavajo kot stroški v povezavi s prispevki zaposlenih in ne delodajalcev; (c) socialne prispevke samozaposlenih in nezaposlenih oseb (D. 6113): to so socialni prispevki, ki jih v svojo lastno korist plačujejo osebe, ki niso zaposleni, in sicer samozaposlene osebe (delodajalci ali samo- zaposleni brez zaposlenih) in nezaposlene osebe. Vključujejo tudi vrednost dodatnih prispevkov, plačljivih iz dohodka od lastnine, pripisa- nega zavarovancem, ki ga prejmejo udeleženi posamezniki. Ti dodatni prispevki so prikazani, kot bi jih udeleženi posamezniki vrnili zavarovalnicam kot dodatek svojim drugim prispevkom. 4. 93. Plačila dejanskih socialnih prispevkov so lahko obvezna po zakonu ali predpisu, lahko pa se plačujejo na osnovi kolektivnih pogodb v posa- mezni dejavnosti ali pogodb med delodajalcem in zaposlenimi v posameznem podjetju, ali ker so določeni v pogodbi o delu. V nekaterih pri- merih so prispevki lahko prostovoljni. Tukaj navedeni prostovoljni prispevki vključujejo: (a) socialne prispevke, ki jih osebe, ki niso ali niso več pravno obvezne plačevati, plačujejo ali še naprej plačujejo skladom socialne varnosti; 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 113 (b) socialne prispevke, ki so plačani zavarovalnicam (ali organizacijam vzajemne pomoči in pokojninskim skladom, razvrščenim v isti sektor) kot del dodatnih zavarovalnih shem, ki jih organizirajo podjetja v korist svojih zaposlenih in ki se jim le-ti pridružijo prostovoljno; (c) prispevke organizacijam vzajemne pomoči, v katerih je članstvo odprto zaposlenim ali samozaposlenim delavcem. 4. 94. Za razlikovanje med obveznimi in prostovoljnimi socialnimi prispevki je v klasifikaciji uvedena dodatna raven: (a) obvezni dejanski socialni prispevki delodajalcev (D. 61111); (b) prostovoljni dejanski socialni prispevki delodajalcev (D. 61112); (c) obvezni socialni prispevki zaposlenih (D. 61121); (d) prostovoljni socialni prispevki zaposlenih (D. 61122); (e) obvezni socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb (D. 61131); (f) prostovoljni socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb (D. 61132). 4. 95. Dejanski socialni prispevki skladom socialne varnosti ali drugim agencijam države so prikazani bruto kot razdelitvene transakcije. Na drugi strani so socialni prispevki, plačani v okviru zasebnih shem s skladi zavarovalnicam ter organizacijam vzajemne pomoči in avtono- mnim pokojninskim skladom, ki so vključeni v isti sektor, prikazani neto, tj. po odbitku tistega dela prispevka, ki predstavlja vrednost zavaro- valne storitve, nudene (rezidenčnim in nerezidenčnim) gospodinjstvom. V skladu s sprejetimi dogovori ta del prispevka dejansko predstavlja plačilo za tržno storitev, ki je del končne potrošnje gospodinjstev ali del izvoza storitev, če prispevke plačajo nerezidenčna gospodinjstva. V primeru neavtonomnih zasebnih shem socialnega zavarovanja s skladi, kjer delodajalci vzdržujejo svoje lastne ločene rezerve, se zaračunane storitve ne odštevajo od prispevkov, ki so jih plačali zaposleni. Ker takšne sheme niso od delodajalcev ločene institucionalne enote, so stroški vodenja in upravljanja skladov del splošnih proizvodnih stroškov delodajalcev. 4. 96. Čas zajemanja: dejanski socialni prispevki delodajalcev (D. 6111) ter socialni prispevki zaposlenih (D. 6112) so zajeti v času, v katerem je oprav- ljeno delo, ki povzroči nastanek obveznosti plačila prispevkov. Socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb (D. 6113) so zajeti, ko nastanejo obveznosti plačila. 4. 97. V sistemu računov so dejanski socialni prispevki prikazani: (a) med porabami v računu sekundarne razdelitve dohodka gospodinjstev, (b) med porabami v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev (v primeru nerezidenčnih gospodinjstev), (c) med viri v računu sekundarne razdelitve dohodka rezidenčnih zavarovateljev ali delodajalcev, (d) med viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev (v primeru nerezidenčnih zavarovateljev ali delodajalcev). Pripisani socialni prispevki (D. 612) 4. 98. Pripisani socialni prispevki (D. 612) so protipostavka socialnim prejemkom (zmanjšanim za morebitne socialne prispevke zaposlenih), ki jih delodajalci svojim zaposlenim, bivšim zaposlenim in drugim upravičencem plačajo neposredno (tj. niso vezani na dejanske prispevke deloda- jalcev). Ustrezajo toku D. 122. Njihova vrednost bi načeloma morala temeljiti na aktuarskih cenitvah. 4. 99. Pripisane socialne prispevke je potrebno uvesti, če naj bodo socialni prejemki, ki jih delodajalci razdeljujejo neposredno, v računih vključeni v postavki socialni prejemki, in če naj bodo stroški teh prejemkov (za del, ki ni pokrit z dejanskimi prispevki zaposlenih) vključeni v sredstva za zaposlene, ki jih plača delodajalec. 114 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Kadar delodajalci zagotavljajo socialne prejemke svojim zaposlenim, bivšim zaposlenim ali nepreskrbljenim družinskim članom neposredno iz lastnih virov, brez vključevanja sklada socialne varnosti, zavarovalnice ali avtonomnega pokojninskega sklada in brez oblikovanja posebnega sklada ali ločene rezerve v ta namen, velja, da so upravičenci zavarovani proti različnim določenim potrebam ali okoliščinam, čeprav za nji- hovo kritje ni bilo izvršeno nobeno plačilo. Nadomestilo mora tako biti pripisano zaposlenim, in sicer v vrednosti zneska socialnih prispevkov, ki bi bili potrebni za zagotovitev dejanskih upravičenosti do socialnih prejemkov, ki se z njimi akumulirajo. Ti zneski niso odvisni le od ravni prejemkov, ki so tekoče plačljivi, ampak tudi od verjetnih bodočih obveznosti delodajalcev v okviru teh shem, na katere vplivajo dejavniki, kot so pričakovane spremembe števila, sta- rostne porazdelitve in življenjskega pričakovanja njihovih sedanjih in bivših zaposlenih. Tako morajo vrednosti, ki jih je potrebno pripisati za prispevke, načeloma temeljiti na isti vrsti aktuarskih cenitev, kot so tiste, s katerimi se določajo ravni premij, ki jih zaračunavajo zavaroval- nice. Kadar se zaradi političnih dogodkov ali ekonomskih sprememb razmerje med številom trenutno zaposlenih in številom prejemnikov pokojnin znatno spremeni in postane nenormalno, je potrebno oceniti vrednost pripisanih prispevkov za trenutno zaposlene, ki bo različna od dejanske vrednosti izplačanih pokojnin. Za to oceno se lahko uporabi primeren odstotek plač trenutno zaposlenih. V praksi je lahko odločitev, kolikšni naj bodo pripisani prispevki, težka. Podjetje jih lahko oceni samo, morda na osnovi prispevkov, plačanih podobnim shemam s skladi, da bi izračunalo verjetne obveznosti v prihodnosti. Drugače pa je lahko za oceno pripisanih nadomestil, ki bila potrebna za pokritje pripisanih prispevkov, edina praktična alternativa uporaba socialnih prejemkov, financiranih brez skladov, ki jih podjetja plačajo v istem obračunskem obdobju (po odbitku dejanskih prispevkov, ki so jih zaposleni plačali sami). Čeprav obstajajo številni očitni raz- logi za razliko med vrednostjo pripisanih prispevkov, ki bi bili potrebni, in dejansko plačanimi socialnimi prejemki, financiranimi brez skladov v istem obdobju (npr. spremenjena sestava in starostna struktura delovne sile podjetja), lahko dejansko plačani prejemki v tekočem obdobju (zmanjšani za socialne prispevke zaposlenih) vseeno predstavljajo ustrezne ocene prispevkov in povezanih pripisanih nadomestil. 4. 100. V računu ustvarjanja dohodka so delodajalci prikazani, kot bi svojim sedanjim zaposlenim kot del njihovih sredstev za zaposlene plačevali znesek, opisan kot pripisani socialni prispevki, po vrednosti enak ocenjenim socialnim prispevkom, ki bi bili potrebni za zagotovitev socialnih prejemkov, financiranih brez skladov, do katerih postanejo upravičeni. Zaposleni so v računu sekundarne razdelitve dohodka prikazani, kot bi svojim delodajalcem vrnili isti znesek pripisanih socialnih prispevkov (tj. tekoči transferji) in jih s tem plačali posebni shemi socialnega zavaro- vanja. 4. 101. Čas zajemanja: pripisani socialni prispevki, ki so protipostavka obveznim neposrednim socialnim prejemkom, so prikazani v času nastanka obveznosti plačila prejemkov. Pripisani socialni prispevki, ki so protipostavka prostovoljnim neposrednim socialnim prejemkom, so prikazani v času prejemanja prejemkov. 4. 102. V sistemu računov so pripisani socialni prispevki prikazani: (a) med porabami v računu sekundarne razdelitve dohodka gospodinjstev ter v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev; (b) med viri v računu sekundarne razdelitve dohodka sektorjev, v katere spadajo delodajalci, ter v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. SOCIALNI PREJEMKI RAZEN SOCIALNIH TRANSFERJEV V NARAVI (D. 62) 4. 103. Postavko D. 62 sestavljajo štiri podpostavke: Prejemki socialne varnosti v denarju (D. 621) Skladi socialne varnosti jih plačujejo gospodinjstvom (razen povračil, glej D. 6311). Ti prejemki se zagotavljajo v okviru shem socialne varnosti. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 115 Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi (D. 622) Zavarovalnice in druge institucionalne enote, ki upravljajo zasebne sheme socialnega zavarovanja s skladi, jih v denarju ali naravi plačujejo gospodinjstvom. Socialni prejemki zaposlenih, financirani brez skladov (D. 623) Delodajalci, ki upravljajo sheme socialnega zavarovanja brez skladov, jih v denarju ali naravi plačujejo svojim zaposlenim, njihovim nepreskrb- ljenim ali preživelim družinskim članom. Navadno vključujejo: (a) neprekinjeno izplačevanje normalnih ali zmanjšanih plač v obdobjih odsotnosti z dela zaradi bolezni, nesreč, porodniškega dopusta itd. ; (b) izplačila družinskih dodatkov, dodatkov za izobraževanje ali drugih dodatkov, ki se tičejo nepreskrbljenih družinskih članov; (c) izplačila starostnih ali družinskih pokojnin bivšim zaposlenim ali njihovim družinam ter izplačila odpravnin zaposlenim ali njihovim družinam v primeru presežka delovne sile, nezmožnosti, smrtnih nezgod itd. (če je to določeno v kolektivnih pogodbah); (d) splošne zdravstvene storitve, ki niso povezane z delom zaposlenega; (e) okrevališča in domove upokojencev. Socialne prejemke zaposlenih, financirane brez skladov, ki jih delodajalci plačujejo svojim bivšim zaposlenim in drugim upravičencem, je potrebno prikazati vključno z dejanskimi socialnimi prispevki delodajalcev, tj. s plačili delodajalcev zavarovateljem v korist obravnavanih oseb. Prejemki socialnega varstva v denarju (D. 624) Državne enote ali NPISG jih plačujejo gospodinjstvom za zadovoljevanje istih potreb, kot jih zadovoljujejo prejemki socialnega zavarovanja, vendar se ti ne plačujejo v okviru sheme socialnega zavarovanja, ki vključuje socialne prispevke in prejemke socialnega zavarovanja. Ti pre- jemki ne zajemajo tekočih transferjev, ki so plačani kot posledica dogodkov ali okoliščin, ki navadno niso pokriti s shemami socialnega zava- rovanja (tj. transferjev zaradi naravnih nesreč, ki so prikazani med drugimi tekočimi transferji ali drugimi kapitalskimi transferji). SOCIALNI TRANSFERJI V NARAVI (D. 63) 4. 104. Opredelitev: Socialni transferji v naravi (D. 63) obsegajo individualno blago in storitve, ki jih državne enote in NPISG kot transferje v naravi zagotavljajo posameznim gospodinjstvom, ne glede na to, ali so kupljeni na trgu ali pa jih državne enote ali NPISG proizvedejo kot netržno proizvodnjo. Lahko se financirajo iz davkov, drugih dohodkov države ali prispevkov za socialno varnost, v pri- meru NPISG pa iz podpor in dohodkov od lastnine. Čeprav imajo nekatere netržne storitve, ki jih proizvedejo NPISG, nekatere značilnosti kolektivnih storitev, se zaradi enostavnosti in po dogo- voru vse netržne storitve, ki jih proizvedejo NPISG, obravnavajo kot individualne po naravi. Storitve, ki se gospodinjstvom zagotavljajo brez- plačno ali po cenah, ki niso ekonomsko pomembne, so individualne storitve; storitve, ki se zagotavljajo družbi kot celoti ali velikim delom družbe, so kolektivne storitve. Individualne storitve obsegajo v glavnem izobraževalne in zdravstvene storitve, čeprav se pogosto zagotavljajo tudi druge vrste storitev, npr. stanovanjske, kulturne in rekreacijske. Postavka socialni transferji v naravi (D. 63) obsega socialne prejemke v naravi (D. 631) in transferje individualnega netržnega blaga in storitev (D. 632). Socialni prejemki v naravi (D. 631) 4. 105. Socialni prejemki v naravi so socialni transferji v naravi, namenjeni zmanjšanju finančnega bremena gospodinjstev, ki izhaja iz socialnih tve- ganj in potreb (glej odstavek 4. 84). Lahko se delijo na tiste, kjer gospodinjstva, ki so do njih upravičena, dejansko sama kupijo blago in stori- 116 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 tve, nato pa dobijo sredstva povrnjena, ter na tiste, kjer se ustrezne storitve zagotavljajo upravičencem neposredno. V drugem primeru državna enota ali NPISG v celoti ali deloma proizvede ali kupi blago in storitve, ki jih njihovi proizvajalci zagotovijo upravičencem nepo- sredno. Prejemki socialne varnosti, povračila (D. 6311) Ti prejemki obsegajo povračila priznanih izdatkov gospodinjstev za določeno blago ali storitve s strani skladov socialne varnosti. Ko gospodinjstvo kupi blago ali storitev, za katero mu sklad socialne varnosti kasneje sredstva povrne v celoti ali deloma, velja, da gospodinj- stvo deluje v imenu sklada socialne varnosti. Dejansko gospodinjstvo skladu socialne varnosti odobri kratkoročni kredit, ki se odplača takoj, ko gospodinjstvo dobi povračilo. Znesek povrnjenih izdatkov je prikazan, kot bi neposredno bremenil sklad socialne varnosti v trenutku, ko gospodinjstvo opravi nakup, med- tem ko je edini izdatek gospodinjstva, ki je prikazan, morebitna razlika med plačano kupčevo ceno in povrnjenim zneskom. Tako se znesek povrnjenega izdatka ne obravnava kot tekoči transfer v denarju skladov socialne varnosti gospodinjstvom. Drugi prejemki socialne varnosti v naravi (D. 6312) Obsegajo socialne transferje v naravi (razen povračil) skladov socialne varnosti gospodinjstvom. Večina drugih prejemkov socialne varnosti v naravi se nanaša na zdravniško in zobozdravstveno oskrbo, kirurške posege, nastanitev v bolnišnici, očala in kontaktne leče, medicinske naprave in opremo ter podobno blago in storitve v okviru socialnih tveganj in potreb. Tržni ali netržni proizvajalci zagotavljajo storitve upra- vičencem neposredno, brez povračil; storitve morajo biti temu ustrezno vrednotene, vsa plačila samih gospodinjstev pa je potrebno odšteti. Prejemki socialnega varstva v naravi (D. 6313) Obsegajo transferje v naravi, ki jih državne enote ali NPISG zagotavljajo gospodinjstvom. Po naravi so podobni prejemkom socialne varnosti v naravi, vendar se ne zagotavljajo v okviru shem socialnega zavarovanja. Vključeni so (če niso zajeti s shemo socialnega zavarovanja) socialna stanovanja, dodatki za stanovanje, otroške jasli, strokovno izobraževanje, znižanje cen prevoza (ob pogoju, da obstaja socialni namen) ter pod- obno blago in storitve v okviru socialnih tveganj in potrebam. Vsa plačila samih gospodinjstev je potrebno odšteti. Transferji individualnega netržnega blaga ali storitev (D. 632) 4. 106. Opredelitev: Transferji individualnega netržnega blaga in storitev (D. 632) obsegajo blago in storitve, ki jih netržni proizvajalci državnih enot ali NPISG zagotavljajo posameznim gospodinjstvom brezplačno ali po cenah, ki niso ekonomsko pomembne. Ustrezajo izdat- kom NPISG in države za individualno potrošnjo (glej odstavek 3. 85), zmanjšanim za socialne prejemke v naravi (D. 631), pod- eljene gospodinjstvom na osnovi ureditev socialne varnosti ali socialnega varstva. 4. 107. Čas evidentiranja socialnih prejemkov: (a) socialni prejemki v denarju so zajeti, ko nastanejo terjatve; (b) socialni prejemki v naravi so zajeti v času izvajanja storitev ali v trenutku spremembe lastništva blaga, ki ga netržni proizvajalci zagotav- ljajo gospodinjstvom neposredno. 4. 108. V sistemu računov so socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi (D. 62) prikazani: (a) med porabami v računu sekundarne razdelitve dohodka sektorjev, ki podeljujejo prejemke, (b) med porabami v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev (v primeru prejemkov, ki jih podeli tujina), (c) med viri v računu sekundarne razdelitve dohodka gospodinjstev, (d) med viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev (v primeru prejemkov, podeljenih nerezidenčnim gospodinj- stvom). 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 117 Socialni transferji v naravi (D. 63) so prikazani: (a) med porabami v računu prerazdelitve dohodka v naravi sektorjev, ki podeljujejo prejemke; (b) med viri v računu prerazdelitve dohodka v naravi gospodinjstev. Potrošnja transferiranega blaga in storitev je prikazana v računu porabe prilagojenega razpoložljivega dohodka. Po dogovoru socialni transferji v naravi s tujino ne obstajajo (prikazani so v D. 62 socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi). DRUGI TEKOČI TRANSFERJI (D. 7) NETO PREMIJE NEŽIVLJENJSKEGA ZAVAROVANJA (D. 71) 4. 109. Opredelitev: Neto premije neživljenjskega zavarovanja (D. 71) so premije, plačane v zvezi z zavarovalnimi policami, ki jih sklenejo institucio- nalne enote. Posamezna gospodinjstva sklenejo police na lastno pobudo in v svojo lastno korist, neodvisno od svojih delodajal- cev ali države in izven vseh shem socialnega zavarovanja (8). Neto premije neživljenjskega zavarovanja zajemajo dejanske pre- mije, ki jih plačajo zavarovanci za zagotovitev zavarovalnega kritja v obračunskem obdobju (premije za obdobje), in premijske dodatke, plačljive iz dohodka od lastnine, pripisanega zavarovancem, po odbitku zaračunanih storitev zavarovalnic, ki organizi- rajo zavarovanje. Zneski neto premij neživljenjskega zavarovanja so na voljo za zagotavljanje kritja proti različnim dogodkom ali nezgodam, do katerih pride zaradi naravnih ali človeških dejavnikov in katerih posledica je škoda na blagu ali lastnini ali poškodbe ljudi (požari, poplave, trčenja, potopi- tve, tatvine, nasilje, nesreče, bolezni itd. ), ali proti finančnim izgubam, ki so posledica dogodkov, kot so bolezen, brezposelnost, nesreče itd. 4. 110. Čas zajemanja: neto premije neživljenjskega zavarovanja se zajamejo v obdobju, v katerem zagotavljajo zavarovalno kritje. Zavarovalne premije, zmanjšane za zaračunane storitve, so tisti deli v tekočem ali preteklih obdobjih plačanih celotnih premij, ki zagotavljajo kritje tveganj v tekočem obdobju. Premije za obdobje je treba razločevati od premij, ki v tem obdobju zapadejo v plačilo; le-te bodo verjetno krile tveganja v tekočem in prihod- njih obdobjih. 4. 111. V sistemu računov so neto premije neživljenjskega zavarovanja prikazane: (a) med porabami v računu sekundarne razdelitve dohodka rezidenčnih zavarovancev; (b) med porabami v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev (v primeru nerezidenčnih zavarovancev); (c) med viri v računu sekundarne razdelitve dohodka rezidenčnih zavarovalnic; (d) med viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev (v primeru nerezidenčnih zavarovalnic). (8) Premije življenjskega zavarovanja se kot take v sistemu računov ne pojavljajo. Delijo se na: (a) premije, ki so oblika socialnega prispevka (plačajo se shemam social- nega zavarovanja); (b) individualne premije življenjskega zavarovanja. Prve so vključene v postavko dejanski socialni prispevki, druge pa se ne obravnavajo kot razdeli- tvene transakcije. Obe vrsti premij življenjskega zavarovanja povečujeta zavarovalne tehnične rezervacije, ki se pojavljajo v finančnem računu in bilanci stanja. 118 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ODŠKODNINE IZ NEŽIVLJENJSKEGA ZAVAROVANJA (D. 72) 4. 112. Opredelitev: Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja (D. 72) so zapadle odškodnine na osnovi pogodb o neživljenjskem zavarovanju (9); so zneski, ki jih zavarovalnice morajo plačati za poravnavo poškodb ali škode, ki jo utrpijo osebe ali blago (vključno z investi- cijskim blagom). 4. 113. Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja ne zajemajo plačil, ki so socialni prejemki. 4. 114. Ker se zaračunane storitve neživljenjskega zavarovanja izračunajo tako, da se od skupne vrednosti premij za obdobje in premijskih dodatkov odštejejo zapadle odškodnine, morajo biti celotne zapadle odškodnine enake neto premijam neživljenjskega zavarovanja, ki jih v istem obra- čunskem obdobju prejme zavarovalnica. To potrjuje, da je bistvena funkcija neživljenjskega zavarovanja prerazdeljevanje virov. Poravnava odškodnin iz neživljenjskega zavarovanja se obravnava kot transfer upravičencu. Taka plačila se vedno obravnavajo kot tekoči tran- sferji, četudi gre za velike vsote kot posledico nezgodnega uničenja osnovnega sredstva ali hude poškodbe posameznika. Zneski, ki jih upravi- čenci prejmejo, navadno niso namenjeni posebej opredeljenemu namenu, poškodovanega ali uničenega blaga ali sredstev pa ni nujno treba popravljati ali nadomeščati. Nekatere odškodnine so posledica škod ali poškodb, ki jih zavarovanci povzročijo na lastnini tretjih oseb ali drugi osebi. V teh primerih se odškodnine prikažejo, kot da jih zavarovalnice oškodovancem poravnajo neposredno, ne pa posredno preko zavarovancev. 4. 115. Čas zajemanja: odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja se zajamejo v trenutku, v katerem se zgodi nezgoda ali drug dogodek, za katerega je sklenjeno zavarovanje. 4. 116. V sistemu računov so prikazani: (a) med porabami v računu sekundarne razdelitve dohodka rezidenčnih zavarovalnic; (b) med porabami v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev (v primeru nerezidenčnih zavarovalnic); (c) med viri v računu sekundarne razdelitve dohodka sektorjev upravičencev; (d) med viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev (v primeru nerezidenčnih upravičencev). TEKOČI TRANSFERJI V OKVIRU DRŽAVE (D. 73) 4. 117. Opredelitev: Tekoči transferji v okviru države (D. 73) so transferji med različnimi podsektorji sektorja država (centralna država, federalna država, lokalna država, skladi socialne varnosti), z izjemo davkov, subvencij, investicijskih podpor in drugih kapitalskih tran- sferjev. 4. 118. Tekoči transferji v okviru države ne zajemajo transakcij v imenu druge enote; te se v računih prikažejo le enkrat, med viri koristnika, v imenu katerega se izvede transakcija. Do takih transakcij prihaja zlasti, kadar državna agencija (npr. oddelek centralne države) pobira davke, ki se avtomatično v celoti ali deloma prenesejo k drugi državni agenciji (npr. na lokalno oblast). V tem primeru se davčni prihodki, ki so namenjeni drugi državni agenciji, prikažejo, kakor da jih je neposredno pobrala ta agencija in ne kot tekoči transfer v okviru države. Ta rešitev se tem bolj utemeljeno uporablja v primeru davkov, namenjenih drugi državni agenciji, ki imajo obliko dodatnih davčnih stopenj na davke, ki jih predpisuje centralna država. Zamude v prenosih davkov od ene do druge državne enote so prikazane v postavki „druge terjatve in obveznosti“ v finančnem računu. (9) Odškodnine iz življenjskega zavarovanja se kot take v sistemu računov ne pojavljajo. Delijo se na: (a) odškodnine, ki so oblika socialnih prejemkov; (b) individualne odškodnine iz življenjskega zavarovanja. Prve so vključene v postavko socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi, druge pa se ne obravnavajo kot razdeli- tvene transakcije. Obe vrsti odškodnin iz življenjskega zavarovanja zmanjšujeta zavarovalne tehnične rezervacije, ki se pojavljajo v finančnem računu in bilanci stanja. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 119 Po drugi strani pa so transferji davčnih prihodkov, ki so del enkratnega transferja od agencije centralne države k drugi državni agenciji, prika- zani kot tekoči transferji v okviru države. Ti transferji ne ustrezajo nobeni posebni kategoriji davkov in se ne izvajajo avtomatično, pač pa v glavnem preko določenih skladov (deželni skladi in skladi lokalnih oblasti) v skladu z merili dodeljevanja, ki jih opredeli centralna država. 4. 119. Čas zajemanja: tekoči transferji v okviru države se zajamejo v trenutku, v katerem veljavni predpisi predpisujejo njihovo izvedbo. 4. 120. V sistemu računov so tekoči transferji v okviru države prikazani med porabami in viri računov sekundarne razdelitve dohodka podsektorjev sektorja države (10). TEKOČE MEDNARODNO SODELOVANJE (D. 74) 4. 121. Opredelitev: Tekoče mednarodno sodelovanje (D. 74) zajema vse transferje v denarju in naravi med državnim sektorjem in državnimi sektorji ali mednarodnimi organizacijami (11) v tujini, razen investicijskih podpor in drugih kapitalskih transferjev. 4. 122. Postavka tekoče mednarodno sodelovanje (D. 74) zajema: (a) nedavčne prispevke države institucijam Evropske unije, razen na BNP temelječega četrtega lastnega vira (12); (b) prispevke države mednarodnim organizacijam (razen davkov, ki jih države članice plačujejo nadnacionalnim organizacijam); (c) vse tekoče transferje, ki jih država prejme od institucij ali organizacij, navedenih pod (a) in (b) (13); (d) tekoče transferje med državami, bodisi v denarju (npr. plačila za financiranje proračunskih primanjkljajev tujih držav ali prekomorskih ozemelj) ali v naravi (npr. protipostavke podarjene hrane, vojaške opreme, nujne pomoči po naravnih nesrečah v obliki hrane, oblačil, zdravil itd); (e) plače svetovalcem in strokovnjakom tehnične pomoči, ki so na voljo državam v razvoju, ki jih izplača država, institucija Evropske unije ali mednarodna organizacija. Tekoče mednarodno sodelovanje zajema tudi transferje med sektorjem država in mednarodnimi organizacijami, ki se nahajajo v državi, kajti mednarodne organizacije niso rezidenčne institucionalne enote držav, v katerih se nahajajo. 4. 123. Čas zajemanja: v trenutku, v katerem veljavni predpisi predpisujejo izvedbo transferjev (obvezni transferji), ali takrat, ko so transferji izvedeni (prostovoljni transferji). 4. 124. V sistemu računov je tekoče mednarodno sodelovanje prikazano: (a) med porabami in viri v računu sekundarne razdelitve dohodka sektorja država, (b) med porabami in viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. (10) Tekoči transferji v okviru države so znotraj sektorski tokovi v sektorja se ne pojavljajo v konsolidiranem računu za sektorja kot celote. (11) Mednarodne organizacije, kakor se pojmujejo v sistemu, dobivajo svoje pristojnosti bodisi neposredno od nacionalnih držav, ki so njihove članice, bodisi posredno skozi druge mednarodne organizacije, katerih članice so nacionalne države. (12) Davki, ki jih rezidenčne proizvodne enote plačajo institucijam Evropske unije, so v računih prikazani kot davki na proizvodnjo, plačani tujini; na BNP temelječi četrti lastni vir, uveden z Odločbo Sveta z dne 24. junija 1988 o sistemu lastnih virov Skupnosti, se razvršča v D. 75 Raznovrstni tekoči transferji. (13) Neposredni tekoči transferji institucij Evropske unije rezidenčnim tržnim proizvodnim enotam so prikazani kot subvencije, ki jih plača tujina. 120 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 RAZNOVRSTNI TEKOČI TRANSFERJI (D. 75) Tekoči transferji nepridobitnim izvajalcem storitev za gospodinjstva 4. 125. Opredelitev: Tekoči transferji nepridobitnim izvajalcem storitev za gospodinjstva zajemajo vse prostovoljne prispevke (razen zapuščin), čla- narine in finančno pomoč, ki jih NPISG prejmejo od gospodinjstev (tudi od nerezidenčnih) in v manjšem obsegu od drugih enot. 4. 126. Postavka zajema: (a) redne članarine, ki jih gospodinjstva plačujejo sindikatom ter političnim, športnim, kulturnim, verskim in podobnim organizacijam, raz- vrščenim v sektor NPISG; (b) prostovoljne prispevke (razen zapuščin) gospodinjstev, korporativnih podjetij in tujine nepridobitnim institucijam, ki opravljajo storitve za gospodinjstva, skupaj s transferji v naravi v obliki podarjene hrane, oblačil, odej, zdravil itd. dobrodelnim ustanovam, ki jih razdelijo rezidenčnim ali nerezidenčnim gospodinjstvom; (c) pomoči in darila sektorja država, razen transferjev za posebne namene financiranja kapitalskih izdatkov, ki so prikazani med investicij- skimi podporami. Plačila članskih obveznosti ali članarin tržnim nepridobitnim izvajalcem opravljajo storitev za podjetja (gospodarske zbornice, trgovska združenja), niso vključena; ta plačila so plačila za opravljene storitve. 4. 127. Čas zajemanja: tekoči transferji nepridobitnim institucijam, ki opravljajo storitve za gospodinjstva so zajeti, ko so izvedeni. 4. 128. V sistemu računov so tekoči transferji NPISG prikazani: (a) med porabami v računih sekundarne razdelitve dohodka sektorjev darovalcev, (b) med porabami v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev, (c) med viri v računu sekundarne razdelitve dohodka sektorja NPISG. Tekoči transferji med gospodinjstvi 4. 129. Opredelitev: Tekoči transferji med gospodinjstvi so vsi tekoči transferji v denarju ali naravi, ki jih rezidenčna gospodinjstva dajejo drugim rezidenčnim ali nerezidenčnim gospodinjstvom ali jih od njih prejemajo. Zajemajo zlasti nakazila izseljencev in delavcev, ki so v tujini stalno naseljeni (ali ki delajo v tujini dlje kakor eno leto), članom svojih družin, ki živijo v matičnih državah, in naka- zila staršev otrokom, ki se nahajajo v drugih krajih. 4. 130. Čas zajemanja je trenutek, v katerem se transfer zgodi. 4. 131. V sistemu računov so tekoči transferji med gospodinjstvi prikazani: (a) med porabami in viri v računu sekundarne razdelitve dohodka gospodinjstev, (b) med porabami in viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. Kazni in penali 4. 132. Opredelitev: Kazni in penali, ki jih institucionalnim enotam naložijo sodišča ali drugi sodni organi, se obravnavajo kot obvezni tekoči tran- sferji. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 121 4. 133. Postavka ne zajema: (a) kazni in penalov, ki jih naložijo davčni organi zaradi utaje ali prepoznega plačila davkov, in ki jih navadno ni mogoče razmejiti od samih davkov; (b) pristojbin za pridobitev dovoljenj; taka plačila so bodisi davki bodisi plačila za storitve, ki jih opravijo državne enote (glej D. 29 in D. 59). 4. 134. Čas zajemanja: kazni in penali so zajeti v trenutku nastanka obveznosti. Loterije in igre na srečo 4. 135. Zneski, plačani za loterijske kartice in pri stavah, imajo dve sestavini: plačilo zaračunane storitve enoti, ki organizira loterijo ali igro na srečo, ter preostali tekoči transfer, ki se izplača dobitnikom. Zaračunana storitev je lahko precejšnja in mora pokriti davek na proizvodnjo storitev iger na srečo. V sistemu za transferje velja, da potekajo neposredno med udeleženci loterij ali iger na srečo, tj. med gospodinjstvi. Kadar je v loteriji ali igri na srečo udeleženo nerezidenčno gospodinjstvo, lahko med sektorjem gospodinjstev in tujino nastanejo pomembni neto tran- sferji. Tekoči transferji se zajamejo v trenutku izvedbe. Plačila nadomestil 4. 136. Opredelitev: Plačila nadomestil zajemajo tekoče transferje, ki jih institucionalne enote plačajo drugim institucionalnim enotam kot nadome- stila za povzročene poškodbe ljudi ali škode na lastnini, razen plačil odškodnin iz neživljenjskega zavarovanja. Plačila nadome- stil so bodisi prisilna plačila, ki jih naloži sodišče, bodisi prostovoljna plačila, dogovorjena izven sodišč. Postavka zajema pro- stovoljna plačila državnih enot ali NPISG za nadomestitve poškodb ali škod, ki jih povzročijo naravne nesreče, razen tistih, ki se razvrščajo med kapitalske transferje. 4. 137. Čas zajemanja: plačila nadomestil se zajamejo v trenutku izvedbe (prostovoljna plačila) ali v trenutku obveznosti plačila (prisilna plačila). Na BNP temelječi četrti lastni vir 4. 138. Na BNP temelječi četrti lastni vir, uveden z Odločbo Sveta z dne 24. junija 1988 o sistemu lastnih virov Skupnosti, je tekoči transfer, ki ga državni sektorji vseh držav članic plačujejo institucijam Evropske unije. Je rezidualni prispevek k proračunu teh institucij, ki se odmeri na osnovi ravni BNP vsake države članice. Čas zajemanja: na BNP temelječi četrti lastni vir se zajame v trenutku obveznosti plačila. V sistemu računov se na BNP temelječi četrti lastni vir pojavlja: (a) med porabami v računu sekundarne razdelitve dohodka sektorja država, (b) med viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. Drugo 4. 139. Postavka zajema: (a) tekoče transferje NPISG državi, ki niso davki; (b) plačila države javnim podjetjem, razvrščenim med nefinančne družbe in neprave družbe, katerih namen je pokritje nenormalno visokih izplačil pokojnin; (c) potovalne štipendije in nagrade, ki jih država ali NPISG plačajo rezidenčnim ali nerezidenčnim gospodinjstvom; 122 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (d) premijska plačila na varčevanje, ki jih država v presledkih podeljuje gospodinjstvom, s čimer jih nagradi za varčevanje v določenem obdobju; (e) povračila gospodinjstev za izdatke, ki so jih v njihovem imenu imele organizacije socialnega skrbstva; (f) tekoče transferje NPISG tujini; (g) sponzorska plačila družb, če teh plačil ni možno obravnavati kot nakupe oglaševalskih ali drugih storitev (npr. transferji za dobre stvari ali štipendije); (h) tekoče transferje države gospodinjstvom kot potrošnikom, če niso prikazani kot socialni prejemki. 4. 140. Čas zajemanja: ti transferji se zajamejo ob izvedbi, razen transferjev države in transferjev državi, ki se zajamejo tedaj, ko jih je treba izvesti. V sistemu računov se raznovrstni tekoči transferji pojavljajo: (a) med viri in porabami v računu sekundarne razdelitve dohodka vseh sektorjev, (b) med viri in porabami v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. POPRAVEK ZA SPREMEMBO NETO LASTNIŠKEGA KAPITALA GOSPODINJSTEV V REZERVACIJAH POKOJNINSKIH SKLADOV (D. 8) 4. 141. Opredelitev: Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov (D. 8) je popravek, ki je potreben, da se v varčevanju gospodinjstev lahko prikaže sprememba matematičnih rezervacij, do katerih imajo gospodinjstva nedvoumno terjatev (terjatev, ki se znova pojavi na finančni ravni kot sredstvo v postavki F. 61) in ki izhajajo iz premij in pri- spevkov, prikazanih v računu sekundarne razdelitve dohodka kot socialni prispevki. 4. 142. Ker se gospodinjstva v finančnih računih in bilancah stanja obravnavajo kot lastniki rezervacij zasebnih shem s skladi (avtonomnih in neavto- nomnih), popravek zagotovi, da presežek pokojninskih prispevkov nad prejemki pokojnin (tj. presežek „transfernih“ odhodkov nad „transfer- nimi“ prihodki) ne vpliva na varčevanje gospodinjstev. Za nevtralizacijo tega učinka se popravek, ki se izračuna kot: celotna vrednost dejanskih socialnih prispevkov v zvezi s pokojninami, ki se plačujejo v zasebne pokojninske sheme s skladi plus celotna vrednost dodatnih prispevkov, plačljivih iz dohodka od lastnine, pripisanega zavarovancem minus vrednost s tem povezanih zaračunanih storitev minus celotna vrednost pokojnin, izplačanih kot prejemki socialnega zavarovanja iz zasebnih pokojninskih shem s skladi doda k razpoložljivemu dohodku ali prilagojenemu razpoložljivemu dohodku gospodinjstev v računu porabe dohodka pred izračunom varče- vanja. Na ta način je varčevanje gospodinjstev enako kot bi bilo, če pokojninski prispevki in prejemki pokojnin v računu sekundarne razdelitve dohodka ne bi bili prikazani kot tekoči transferji. Ta popravek je potreben, da se varčevanje gospodinjstev uskladi s spremembo njihovega neto lastniškega kapitala v rezervacijah pokojninskih skladov, ki je prikazana v finančnem računu. Nasprotni popravki so seveda potrebni v računih porabe dohodka zavarovalnic, avtonomnih pokojninskih skladov in delodajalcev, ki vzdržujejo neavtonomne pokojninske sklade. 4. 143. Čas zajemanja: popravek se zajame v skladu s tokovi, ki ga sestavljajo. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 123 4. 144. V sistemu računov je popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov prikazan: (a) med porabami v računu porabe dohodka sektorja zavarovalnic in drugih sektorjev, ki upravljajo neavtonomne pokojninske sklade, (b) med porabami v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev (v primeru nerezidenčnih institucij), (c) med viri v računu porabe dohodka sektorja gospodinjstev, (d) med viri v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev (v primeru nerezidenčnih gospodinjstev). KAPITALSKI TRANSFERJI (D. 9) 4. 145. Kapitalski transferji se od tekočih transferjev razlikujejo v tem, da vsaj ena stranka v transakciji pridobi ali odtuji sredstvo ali sredstva. Ne glede na to, ali je transfer v denarju ali v naravi, mora imeti za posledico enako spremembo finančnih ali nefinančnih sredstev v bilancah sta- nja ene ali obeh strank v transakciji. 4. 146. Kapitalski transfer v naravi zajema prenos lastništva nad sredstvom (razen zalog in denarja) ali odpis dolga s strani upnika brez kakršne koli nasprotne postavke v zameno. Kapitalski transfer v denarju zajema prenos denarja, ki ga ena stranka pridobi z odtujitvijo sredstva ali sredstev (razen zalog), ali pa se od druge stranke pričakuje ali zahteva, da ga porabi za pridobitev sredstva ali sredstev (razen zalog). Obveznost druge stranke (prejemnika), da denar mora porabiti za pridobitev sredstva ali sredstev, je pogosto pogoj za izvedbo transferja. 4. 147. Kapitalski transferji zajemajo davke na kapital (D. 91), investicijske podpore (D. 92) in druge kapitalske transferje (D. 99). DAVKI NA KAPITAL (D. 91) 4. 148. Opredelitev: Davki na kapital (D. 91) so davki, ki so v neenakomernih in zelo redkih časovnih presledkih odmerjeni na vrednosti sredstev ali neto vrednosti, ki so v lasti institucionalnih enot, ali na vrednosti sredstev, ki se zaradi zapuščin, daril med živimi ali drugih transferjev prenašajo med institucionalnimi enotami. 4. 149. Davki na kapitalzajemajo: (a) davke na kapitalske transferje: to so davki na dediščino, davki na dedno posest in davki na darila med živimi, ki se obravnavajo, kot bi bili odmerjeni na kapital upravičencev (razen davkov na prodaje sredstev, ker te niso transferji); (b) dajatve na kapital: to so priložnostne in izjemne obdavčitve sredstev ali neto vrednosti v lasti institucionalnih enot (14). Zajemajo davke na povečano vrednost posesti, tj. davke na povečano vrednost kmetijskega zemljišča, ki je posledica dovoljenja za pripravo zemljišča za poslovne ali stanovanjske namene. 4. 150. Čas zajemanja: davki na kapital so zajeti v času nastanka davčne obveznosti. 4. 151. V sistemu računov so davki na kapital prikazani: (a) med spremembami obveznosti in neto vrednosti (–) v računu kapitala sektorjev, v katere spadajo davkoplačevalci, (b) med spremembami obveznosti in neto vrednosti (+) v računa kapitala države, (c) med spremembami obveznosti in neto vrednosti (+) v računa kapitala tujine. (14) Davki na kapitalske dobičke so v računih prikazani v postavki tekoči davki na dohodek, premoženje itd. 124 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 INVESTICIJSKE PODPORE (D. 92) 4. 152. Opredelitev: Investicijske podpore so kapitalski transferji (v denarju ali naravi) države ali tujine (15) drugim rezidenčnim in nerezidenčnim institucionalnim enotam, ki so namenjeni celotnemu ali delnemu financiranju njihovih stroškov pridobitve osnovnih sredstev. 4. 153. Investicijske podpore so lahko v denarju ali naravi. Investicijske podpore v naravi zajemajo transferje transportne opreme, strojev in druge opreme s strani države drugim rezidenčnim in nerezidenčnim enotam, in neposredno zagotavljanje zgradb in drugih objektov rezidenčnim in nerezidenčnim enotam. 4. 154. Investicijske podpore ne zajemajo transferjev vojaške opreme v obliki orožja ali opreme, katere edina funkcija je izstrelitev tega orožja, saj se ta oprema ne obravnava kot osnovno sredstvo. 4. 155. Vrednost investicij, ki jih izpelje država v korist drugih sektorjev gospodarstva, je treba prikazati med investicijskimi podporami vedno, kadar so koristniki, ki postanejo lastniki sredstev, določljivi. V teh primerih se investicije prikažejo med spremembami sredstev v računu kapitala koristnikov, investicijske podpore, s katerimi se financirajo investicije, pa med spremembami obveznosti in neto vrednosti v istem računu. 4. 156. Postavka D. 92 ne zajema le posameznih nepovratnih plačil za financiranje investicij v istem obdobju, pač pa tudi obročna plačila, ki se nanašajo na investicije v preteklem obdobju. Torej so investicijske podpore tudi tisti deli letnih plačil države, ki predstavljajo odplačilo dolgov, za katere se za izvedbo investicijskih projektov s pogodbami zadolžijo podjetja, in za odplačilo katerih država prevzame celotno ali delno odgovornost. V postavki niso zajete podpore države v obliki obrestnih olajšav, in sicer niti tedaj, ko je namen olajšav spodbujanje investicij. V praksi delni prevzem stroškov obresti s strani javnih oblasti predstavlja tekočo razdelitveno transakcijo, enako kot tokovi obresti. Vendar pa se v primerih, ko je namen podpore dvojen, financiranje odplačevanja glavnice dolga in plačilo obresti na izposojeni kapital, in ko obeh elementov ni možno razmejiti, celotna podpora obravnava kot investicijska podpora. 4. 157. Investicijske podpore sektorju nefinančnih in nepravih družb zajemajo poleg podpor zasebnim podjetjem tudi kapitalske podpore javnim podjetjem, ki so priznana kot neodvisne pravne osebe, če oddelek države, ki podporo odobri, nasproti javnemu podjetju ne zadrži terjatve. 4. 158. Investicijske podpore sektorju gospodinjstev zajemajo opremo in podpore za posodobitev podjetjem, ki niso družbe ali neprave družbe, ter podpore gospodinjstvom za gradnjo, nakup in izboljšavo stanovanj. Investicijske podpore sektorju gospodinjstev zajemajo premije za oprem- ljanje in modernizacijo, namenjene podjetjem, ki niso prave ali neprave kapitalske družbe, ter podpore gospodinjstvom za gradnjo, nakup in adaptacijo stanovanj. 4. 159. Investicijske podpore državi zajemajo vsa plačila (razen podpor za obrestne olajšave) podsektorjem sektorja država (16), za financiranje investi- cij. Najpomembnejši primeri so transferji centralne države lokalnim oblastem za posebne namene financiranja njihovih bruto investicij v osnovna sredstva. Poudariti je treba, da se transferji splošne narave za različne in nedoločene namene obravnavajo kot tekoči transferji v okviru države, četudi se delno porabijo za pokrivanje investicijskih izdatkov. 4. 160. Z uporabo istega merila se investicijske podpore, ki jih nepridobitne institucije dobijo od države ali tujine, razmejujejo od tekočih transferjev nepridobitnim institucijam. 4. 161. Tudi investicijske podpore tujini so omejene na transferje, katerih namen je financiranje investicij nerezidenčnih enot. Zajemajo npr. nepo- vratne transferje za gradnjo mostov, cest, tovarn, bolnišnic ali šol v državah v razvoju ali za gradnjo zgradb mednarodnih organizacij. Zaje- majo lahko obročna plačila, ki se raztezajo preko več obdobij, in enkratna plačila. V postavki je zajeta tudi brezplačna dobava investicijskega blaga. (15) (16) Investicijske podpore tujine zajemajo tiste podpore, ki jih neposredno plačujejo institucije Evropske unije (npr. določeni transferji Evropskega kmetijskega usmerjeval- nega in jamstvenega sklada, EKUJS — usmerjevalni oddelek). Investicijske podpore v okviru države so znotrajsektorski tokovi in se ne pojavljajo v konsolidiranem računu sektorja kot celote. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 125 4. 162. Čas zajemanja: investicijske podpore v denarju se zajemajo v trenutku zapadlosti plačila, investicijske podpore v naravi pa ob prenosu lastniš- tva nad sredstvom. 4. 163. V sistemu računov so investicijske podpore prikazane: (a) med spremembami obveznosti in neto vrednosti (-) v računu kapitala države; (b) med spremembami obveznosti in neto vrednosti (+) v računu kapitala sektorjev, ki podpore prejmejo; (c) med spremembami obveznosti in neto vrednosti (+) v računu kapitala tujine. DRUGI KAPITALSKI TRANSFERJI (D. 99) 4. 164. Opredelitev: Drugi kapitalski transferji so transferji, ki niso investicijske podpore ali davki na kapital, in s katerimi se ne prerazdeljujejo dohodki, pač pa se med različnimi sektorji ali podsektorji gospodarstva ali tujine prerazdeljujeta varčevanje ali premoženje. 4. 165. Drugi kapitalski transferji zajemajo naslednje vrste transakcij: (a) plačila države ali tujine lastnikom investicijskega blaga, ki je bilo uničeno ali poškodovano zaradi vojnih dejanj, drugih političnih dogod- kov ali naravnih nesreč (poplave ipd. ); (b) transferje države nefinančnim družbam in nepravim družbam za pokrivanje izgub, nastalih v več finančnih letih, ali izrednih izgub zaradi dejavnikov, ki so izven nadzora podjetja; (c) transferje med podsektorji sektorja država, katerih namen je pokrivanje nepričakovanih izdatkov ali akumuliranih primanjkljajev (17); (d) enkratna premijska plačila na varčevanje, ki jih država podeljuje gospodinjstvom, s čimer jih nagradi za večletno varčevanje; (e) zapuščine, velika darila med živimi in donacije med enotami, ki pripadajo različnim sektorjem, vključno z zapuščinami in velikimi darili nepridobitnim institucijam (npr. darila univerzam za pokrivanje stroškov izgradnje šol, knjižnic, laboratorijev itd. ); (f) nasprotne transakcije odpisom dolgov z dogovori med institucionalnimi enotami, ki pripadajo različnim sektorjem ali podsektorjem (na primer odpis dolga, ki ga državi dolguje tuja država; plačila garancij, s katerimi se nezmožni dolžniki razbremenijo obveznosti). Taki vza- jemno dogovorjeni odpisi se obravnavajo kot kapitalski transferji upnika dolžniku in so enaki vrednosti zapadlega dolga v trenutku odpisa. Podobno je kot kapitalski transfer prikazan tudi prevzem dolga. Vključeni niso: 1. odpis finančnih terjatev do neprave družbe in prevzem obveznosti neprave družbe s strani lastnika neprave družbe. To je transakcija z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (glej odstavek 5. 16. ); 2. odpis in prevzem dolgov javnih družb, ki iz sistema izginejo kot institucionalne enote, s strani države. Taki primeri so prikazani v računu drugih sprememb obsega sredstev (glej odstavke 5. 16. , 6. 29. in 6. 30. ); 3. odpis in prevzem dolgov javnih družb s strani države v procesu privatizacije, ki naj bi bil zaključen v krajšem času. Taki primeri se obravnavajo kot transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (glej odstavek 5. 16. +). Celotni odpis dolga ni transakcija med institucionalnima enotama in se torej ne pojavlja niti v računu kapitala niti v finančnem računu sistema. Če se upnik odloči za tak odpis, ga je treba prikazati v računih drugih sprememb obsega sredstev upnika in dolžnika (glej odsta- (17) Ti transferji med podsektorji sektorja država so znotrajsektorski tokovi in se ne pojavljajo v konsolidiranem računu sektorja kot celote. 126 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 vek 6. 27. d). Rezervacije za slabe dolgove se obravnavajo kot knjigovodske vknjižbe znotraj institucionalne proizvodne enote, v sistemu pa se ne pojavljajo. Enostranski odpis dolga s strani dolžnika prav tako ni transakcija in ga sistem ne prepoznava; (g) tisti del realiziranih kapitalskih dobičkov (ali izgub), ki je prerazdeljen drugemu sektorju, npr. kapitalski dobički, ki jih zavarovalnice pre- razdelijo gospodinjstvom. Vendar pa je treba nasprotne transakcije posredno izvedenih transferjev privatizacijskih prihodkov državi (npr. preko holdinškega podjetja) prikazati kot finančne transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F. 5), zato neposredno ne vpli- vajo na raven neto posojanja/neto izposojanja države; (h) večja plačila za nadomestitev velikih škod ali resnih poškodb, ki jih zavarovalne police ne pokrivajo (razen plačil države ali tujine, opisa- nih pod a)). Plačila lahko odredijo sodišča, lahko pa so dogovorjena izven sodišč. Zajemajo plačila za nadomestitev škode, povzročene z velikimi eksplozijami, razlitji nafte, stranskimi učinki uporabe zdravil itd. ; (i) izredna plačila delodajalcev (vključno z državo) ali države (kot del njene socialne funkcije) v sklade socialnega zavarovanja, v kolikor so ta plačila namenjena povečanju matematičnih rezervacij teh skladov. Spremljajoči popravek od skladov socialnega zavarovanja h gospodinj- stvom je prav tako prikazan kot drugi kapitalski transfer (D. 99) (glej prilogo III. „Zavarovanje“, odstavek 20). 4. 166. Čas zajemanja: (a) drugi kapitalski transferji v denarju so zajeti ob zapadlosti plačila; (b) drugi kapitalski transferji v naravi so zajeti ob prenosu lastništva sredstva ali v času upnikovega odpisa obveznosti. 4. 167. V sistemu računov so drugi kapitalski transferji prikazani med spremembami obveznosti in neto vrednosti v računu kapitala sektorjev in tujine. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 127 POGLAVJE 5 FINANČNE TRANSAKCIJE 5. 01. Opredelitev: Finančne transakcije so transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi med institucionalnimi enotami ter med institucional- nimi enotami in tujino. 5. 02. Glede na opredelitev transakcije (glej odstavek 1. 33) so finančne transakcije vzajemno delovanje med institucionalnimi enotami ali med institu- likvidacijo finančnega sredstva in in tujino na osnovi medsebojnega sporazuma, ki zajemajo hkraten nastanek ali cionalnimi enotami nasprotne obveznosti, spremembo lastništva finančnega sredstva ali prevzem obveznosti. 5. 03. Finančna sredstva so ekonomska sredstva, ki zajemajo plačilna sredstva, finančne terjatve in ekonomska sredstva, ki so po naravi podobna finančnim terjatvam. 5. 04. Plačilna sredstva so denarno zlato, posebne pravice črpanja, gotovina in prenosljive vloge. Finančne terjatve dajejo lastnikom (upnikom) pravico, da brez nasprotne dajatve prejmejo plačilo ali vrsto plačil od drugih institucionalnih enot, dolžnikov, ki so prevzele nasprotne obveznosti. Primeri ekonomskih sredstev, ki so po naravi podobna finančnim terjatvam, so delnice in drugi lastniški kapital ter deloma pogojna sredstva. Institucionalne enote, ki izdajajo takšna finančna sredstva, s tem prevzamejo nasprotno obveznost. 5. 05. Pogojna sredstva so pogodbeni dogovori med institucionalnimi enotami ter med institucionalnimi enotami in tujino, ki določajo en pogoj ali več, ki mora biti izpolnjen, preden se finančna transakcija izvede. Primeri so plačilne garancije, ki jih daje tretja oseba, akreditivi, kreditne linije, instrumenti zajamčenega vpisa vrednostnih papirjev (NIF) in vrsta izvedenih instrumentov. Pogojna sredstva so finančna sredstva v pri- meru, ko imajo sami pogodbeni dogovori tržno vrednost, ker se z njimi lahko trguje ali so lahko pobotani na trgu. V drugih primerih pogojna sredstva v sistemu niso zajeta (1). 5. 06. Finančna sredstva se delijo na sedem skupin: denarno zlato in posebne pravice črpanja (AF. 1), gotovina in vloge (AF. 2), vrednostni papirji razen delnic (AF. 3), posojila (AF. 4), delnice in drugi lastniški kapital (AF. 5), zavarovalne tehnične rezervacije (AF. 6) ter druge terjatve in obve- znosti (AF. 7). 5. 07. V sistemu ima vsako finančno sredstvo nasprotno obveznost, razen finančnih sredstev v skupini denarno zlato in posebne pravice črpanja (AF. 1). Obveznosti se skladno s skupinami nasprotnih finančnih sredstev delijo na šest skupin. 5. 08. Klasifikacija finančnih transakcij je v skladu s klasifikacijo finančnih sredstev in obveznosti. Finančne transakcije se delijo na sedem skupin: transakcije z denarnim zlatom in posebnimi pravicami črpanja (F. 1), transakcije z gotovino in vlogami (F. 2), transakcije z vrednostnimi papirji razen z delnicami (F. 3), transakcije s posojili (F. 4), transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F. 5), transakcije z zavarovalnimi teh- ničnimi rezervacijami (F. 6) ter transakcije z drugimi terjatvami in obveznostmi (F. 7). 5. 09. Imetja finančnih sredstev in neporavnane obveznosti (sektorja ali tujine) v določenem trenutku so prikazani v bilanci stanja (glej poglavje 7). Posledice finančnih transakcij so spremembe v bilancah stanja. Vendar pa so spremembe med začetno in končno bilanco stanja lahko posledica tudi drugih tokov (glej poglavje 6) in ne rezultat vzajemnega delovanja med institucionalnimi enotami ali med institucionalnimi enotami in tujino na osnovi medsebojnega sporazuma. Drugi tokovi se delijo na revalorizacijo finančnih sredstev in obveznosti ter na spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti, ki niso posledica finančnih transakcij. Prvi so prikazani v računu revalorizacije, drugi pa v računu drugih sprememb obsega sredstev v postavkah izgube zaradi katastrof, zasegi brez nadomestila, druge spremembe obsega finančnih sredstev in obve- znosti d. n. ter spremembe v klasifikacijah in strukturi. (1) Zavarovalne tehnične rezervacije (AF. 6) so brezpogojne obveznosti zavarovalnih družb in pokojninskih skladov, nasprotna finančna sredstva individualnih zavarovancev ali upravičencev pa so v večini primerov pogojna sredstva. 128 5. 10. SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Finančne transakcije med institucionalnimi enotami so prikazane v finančnih računih sektorjev, ki so udeleženi v transakcijah. Finančne tran- sakcije med institucionalnimi enotami in tujino so prikazane v finančnih računih udeleženih sektorjev in v zunanjem finančnem računu, tj. v finančnem račun tujine (glej poglavje 8). Finančni račun (sektorja ali tujine) na levi strani prikazuje pridobitve manj odsvojitve finančnih sredstev, na desni pa prevzeme obveznosti manj njihova odplačila. Izravnalna postavka finančnega računa, tj. neto pridobitve finančnih sredstev manj neto prevzemi obveznosti, je neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) (B. 9). 5. 11. Finančni račun sektorja je lahko konsolidiran ali nekonsolidiran. Nekonsolidiran finančni račun sektorja kaže spremembe finančnih sredstev in obveznosti, ki so posledica vseh finančnih transakcij, v katerih so bile udeležene institucionalne enote, uvrščene v sektor. Konsolidiran finančni račun sektorja kaže spremembe finančnih sredstev in obveznosti, ki so posledica finančnih transakcij med institucionalnimi enotami, uvršče- nimi v sektor, ter drugimi institucionalnimi enotami ali tujino. V primerjavi z nekonsolidiranim finančnim računom so v konsolidiranem računu finančne transakcije med institucionalnimi enotami, uvrščenimi v isti sektor, izločene. Zunanji finančni račun je konsolidiran po opre- delitvi. 5. 12. Finančna transakcija med institucionalnima enotama poveča neto posojanje/neto izposojanje ene institucionalne enote in hkrati za isti znesek zmanjša neto posojanje/neto izposojanje druge institucionalne enote. Finančne transakcije med institucionalnimi enotami, uvrščenimi v isti sek- tor, ne spremenijo neto posojanja/neto izposojanja tega sektorja. Konsolidiran in nekonsolidiran finančni račun sektorja prikazujeta enako vrednost neto posojanja/neto izposojanja. Podobno finančne transakcije med institucionalnimi enotami ne spremenijo neto posojanja/neto izposojanja celotnega gospodarstva; njegova vrednost je enaka, le z nasprotnim predznakom, vrednosti neto posojanja/neto izposojanja v zuna- njem finančnem računu. Celotno neto posojanje/neto izposojanje vseh institucionalnih enot in tujine je torej enako nič. 5. 13. Finančni račun (sektorja ali tujine), prikazan po dolžnikih/upnikih (2), je razširitev finančnega računa, ki kaže razčlenitev neto pridobitev finančnih sredstev po sektorjih dolžnikih in razčlenitev neto prevzemov obveznosti po sektorjih upnikih. Ponuja torej pregled nad dolžniško/ upniškimi razmerji in je konsistenten s finančno bilanco stanja, prikazano po dolžnikih/upnikih (glej odstavek 7. 69). V primerih finančnih transakcij na sekundarnih trgih pa ne daje informacije o tem, kateri institucionalni enoti je bilo finančno sredstvo prodano ali od katere je bilo kupljeno, torej finančni račun po dolžnikih/upnikih ne daje celovitega odgovora na vprašanje, kdo financira koga v posameznem obračunskem obdobju. 5. 14. Finančni račun je v zaporedju računov zadnji račun, ki prikazuje transakcije (glej poglavje 8), zato nima izravnalne postavke, ki bi bila prene- sena v naslednji račun. V sistemu je izravnalna postavka finančnega računa enaka izravnalni postavki računa kapitala. V praksi se ti dve postavki navadno razlikujeta, ker sta izračunani na osnovi različnih statističnih podatkov. 5. 15. Finančne transakcije imajo v sistemu vedno nasprotne transakcije. Te so lahko druge finančne transakcije ali nefinančne transakcije. Hkratno povečanje ali zmanjšanje finančnih sredstev in obveznosti ali zamenjava enega finančnega sredstva za drugega so v celoti prikazani v okviru finančnega računa (sektorja ali tujine). Kadar sta tako transakcija kot njena nasprotna transakcija finančni transakciji, spreminjata portfelj finančnih sredstev in obveznosti in lahko spremenita vsoto finančnih sredstev in obveznosti udeleženih institucionalnih enot ali tujine, ne spremenita pa neto posojanja/neto izposojanja ali neto vrednosti. Nasprotne transakcije finančnim transakcijam so lahko tudi transakcije s proizvodi (glej poglavje 3), razdelitvene transakcije (glej poglavje 4) ali transakcije z nefinančnimi neproizvedenimi sredstvi (glej odstavek 6. 06). Kadar nasprotna transakcija finančne transakcije ni finančna tran- sakcija, se neto posojanje/neto izposojanje institucionalnih enot ali tujine spremeni. 5. 16. Nasprotna transakcija finančne transakcije je lahko (tekoči ali kapitalski) transfer (glej poglavje 4). V tem primeru finančna transakcija vključuje spremembo lastništva finančnega sredstva, prevzem obveznosti (prevzem dolga) ali sočasno likvidacijo finančnega sredstva in nasprotne obve- (2) SNR 1993 (11. 103 — 11. 111) uporablja izraz „podroben račun finančnih tokov“. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 129 znosti (odpis ali oprostitev dolga). Nasprotna transakcija prevzema dolga in odpisa dolga se uvršča med kapitalske transferje (D. 9) in je prika- zana v računu kapitala. Če lastnik neprave družbe prevzame njene obveznosti ali odpiše finančne terjatve do nje, je nasprotna transakcija prevzema dolga ali odpisa dolga transakcija z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F. 5). Če država odpiše ali prevzame dolg javne družbe, ki iz sistema izgine kot institucionalna enota, ni v računu kapitala ali finančnem računu pri- kazana nobena transakcija. V tem primeru je tok prikazan v računu drugih sprememb obsega sredstev (glej poglavje 6 „Drugi tokovi“). Če država odpiše ali prevzame dolg javne družbe kot del procesa privatizacije, ki naj bi bil zaključen v krajšem času, je protipostavka transak- cija z delnicami in drugim lastniškim kapitalom. Privatizacija pomeni opustitev nadzora nad javno družbo (glej odstavek 2. 26) z odsvojitvijo delnic in drugega lastniškega kapitala. Takšen odpis ali prevzem poveča lastna sredstva (glej odstavek 7. 05), ne glede na to, ali je takšno pove- čanje lastnih sredstev posledica izdaje delnic in drugega lastniškega kapitala ali ne. Celotni ali delni odpisi slabih dolgov s strani upnikov ter enostranski odpis obveznosti s strani dolžnika (zavrnitev dolga) niso finančne tran- sakcije, ker ne vključujejo vzajemnega delovanja med institucionalnimi enotami ali med institucionalnimi enotami in tujino na osnovi medse- bojnega sporazuma. Celotni ali delni odpisi slabih dolgov s strani upnikov so prikazani v računu drugih sprememb obsega sredstev (glej odsta- vek 6. 27. d), zavrnitev dolgov pa sistem ne prepoznava. 5. 17. Nasprotna transakcija finančnih transakcij so lahko obresti (D. 41). Obresti so prihodek upnikov in odhodek dolžnikov, ki nastajajo na osnovi nekaterih skupin finančnih terjatev, razvrščenih v skupine gotovina in vloge (AF. 2), vrednostni papirji razen delnic (AF. 3), posojila (AF. 4) ter druge terjatve in obveznosti (AF. 7). V sistemu so obresti zajete po obračunskem načelu, kar pomeni, da se upniku v času nenehno obračuna- vajo na znesek neodplačane glavnice (glej odstavek 4. 50). Nasprotna transakcija vknjižbe med obresti (D. 41) je vedno finančna transakcija, ki ustvari dodatno finančno terjatev upnika do dolžnika. Učinek te finančne transakcije je reinvestiranje obresti. Dejansko plačilo obresti ni prika- zano v obrestih (D. 41), temveč je transakcija, ki spreminja lastništvo plačilnih sredstev. Nasprotna transakcija je finančna transakcija, ki zma- njšuje neto finančno terjatev upnika do dolžnika. Če obračunane obresti niso plačane ob dospelosti, nastanejo neplačane obresti. Ker so obra- čunane obresti že prikazane v sistemu, neplačane obresti ne spremenijo celotnih finančnih sredstev ali obveznosti, lahko pa spremenijo nji- hovo klasifikacijo (glej odstavek 5. 131). 5. 18. Nasprotna transakcija finančne transakcije je lahko alociran, vendar ne razdeljen dohodek od lastnine. Primeri so obresti (D. 41) in dividende (D. 421), ki jih prejmejo vzajemni skladi od svojih naložb in ki so alocirane, vendar ne razdeljene delničarjem (glej odstavke 4. 49. b in 4. 54. b), reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb (D. 43) ter dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem (D. 44) v primerih individualnih polic življenjskega zavarovanja, ki niso sklenjene v okviru shem socialnega zavarovanja. Učinek nasprotne finančne transakcije je reinvestiranje (pozitivnega ali negativnega) dohodka od lastnine. KLASIFIKACIJA FINANČNIH TRANSAKCIJ 5. 19. Finančne transakcije so razvrščene v skupine, ki se delijo na podskupine, nekatere podskupine se nadalje delijo na podpostavke. Klasifikacija transakcij s finančnimi sredstvi in obveznostmi ustreza klasifikaciji finančnih sredstev in obveznosti (glej odstavke od 5. 06 do 5. 08), zato so opredelitve skupin, podskupin in podpostavk ter dodatna pojasnila v ESR podani le enkrat — v tem delu poglavja o finančnih transakcijah. V poglavju o bilancah stanja opredelitve in njihova pojasnila v glavnem besedilu niso ponovljene, temveč je v dodatku 7. 1 podan povzetek vseh sredstev in obveznosti, opredeljenih v sistemu. 5. 20. Klasifikacija finančnih transakcij ter finančnih sredstev in obveznosti temelji v prvi vrsti na likvidnosti in pravni naravi finančnih sredstev. Kla- sifikacija ne vsebuje funkcionalnih skupin, razen pojasnjevalne postavke, ki se nanaša na neposredne tuje naložbe. Opredelitve skupin, podsku- pin in podpostavk so v glavnem neodvisne od klasifikacije institucionalnih enot, če pa je potrebno, se klasifikacija finančnih sredstev in obve- znosti lahko dodatno navzkrižno razširi s klasifikacijo institucionalnih enot. Primer je lahko razred „vloge med denarnimi finančnimi instituci- jami“. Raven členitve klasifikacije finančnih sredstev in obveznosti je odvisna od analiziranega institucionalnega sektorja. 130 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Tabela 5. 1 — Klasifikacija finančnih transakcij Klasifikacija finančnih transakcij Oznaka Denarno zlato in posebne pravice črpanja (PPČ) Denarno zlato Posebne pravice črpanja (PPČ) Gotovina in vloge Gotovina Prenosljive vloge Druge vloge Vrednostni papirji razen delnic Vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov Kratkoročni Dolgoročni Izvedeni finančni instrumenti Posojila Kratkoročna Dolgoročna Delnice in drug lastniški kapital Delnice in drug lastniški kapital razen delnic vzajemnih skladov Delnice, ki kotirajo na borzi Delnice, ki ne kotirajo na borzi Drug lastniški kapital Delnice vzajemnih skladov Zavarovalne tehnične rezervacije Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov Prenosne premije in škodne rezervacije Druge terjatve in obveznosti Komercialni krediti in predujmi Druge terjatve in obveznosti razen komercialnih kreditov in predujmov Pojasnjevalna postavka: Neposredne tuje naložbe F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 F. m F. 11 F. 12 F. 21 F. 22 F. 29 F. 33 F. 34 F. 41 F. 42 F. 51 F. 52 F. 61 F. 62 F. 71 F. 79 F. 331 F. 332 F. 511 F. 512 F. 513 F. 611 F. 612 5. 21. Analiza kanalov prenosa denarne politike lahko zahteva prikazovanje mer denarja v bilancah stanja ter v finančnih računih sektorjev in tujine. Vendar pa so opredelitve mer denarja med državami in v času različne, poleg tega pa so sestavljene iz elementov, ki se v večini primerov ne skladajo s skupinami, podskupinami in podpostavkami finančnih sredstev in obveznosti, kot so opredeljene v sistemu. Poleg tega je določitev sektorjev, ki izdajajo denar, sektorjev, ki imajo denar, ter denarno nevtralnih sektorjev odvisna od opredelitve posameznih denarnih agregatov. Mere denarja zato v sistemu niso opredeljene. Kljub temu je v dodatku 5. 1 predstavljena metoda, ki omogoča prikaz katere koli mere denarja v bilancah stanja in finančnih računih. 5. 22. Inovacije na finančnih trgih so zmanjšale uporabnost razmejitve med kratkoročnimi in dolgoročnimi finančnimi sredstvi in obveznostmi. Kljub temu je v primerih, ko je analiza dospelosti pomembna (na primer pri analizi obrestnih mer in donosov sredstev), razvrstitev po dospelosti potrebna. Razlikovanje po dospelosti je torej drugo merilo za razvrščanje, ko je to koristno. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 131 Opredelitev: Kratkoročna finančna sredstva (obveznosti) so finančna sredstva (obveznosti), katerih izvirna dospelost je navadno leto ali manj, v izjemnih primerih pa največ dve leti (3). Dolgoročna finančna sredstva (obveznosti) so finančna sredstva (obveznosti), katerih izvirna dospelost je navadno več kakor eno leto, v izjemnih primerih pa več kakor dve leti. 5. 23. Mnoge skupine, podskupine ter podpostavke finančnih sredstev in obveznosti je možno razčleniti po enotah, v katerih so izražene. Opredelitev: Finančna sredstva (obveznosti) v nacionalni valuti so finančna sredstva (obveznosti), ki so izražena v enotah valute, ki je v državi uradno plačilno sredstvo. Finančna sredstva (obveznosti) v tujih valutah so finančna sredstva (obveznosti), ki niso izražena v enotah valute, ki je v državi uradno plačilno sredstvo. Finančna sredstva v tujih valutah zajemajo tudi finančna sredstva, izražena v košari valut, na primer eku ali PPČ, ter finančna sredstva, izražena v zlatu. Razlikovanje med nacionalno in tujimi valutami je posebej uporabno pri skupini gotovina in vloge (AF. 2). DENARNO ZLATO IN POSEBNE PRAVICE ČRPANJA (PPČ) (F. 1) 5. 24. Skupino F. 1 sestavljata dveh podskupini finančnih transakcij: (a) denarno zlato (F. 11) in (b) posebne pravice črpanja (PPČ) (F. 12). 5. 25. Finančna sredstva, uvrščena v skupino denarno zlato in posebne pravice črpanja (AF. 1), so edina finančna sredstva, za katere v sistemu ni nasprotnih obveznosti. Zato se pri transakcijah z denarnim zlatom in PPČ (F. 1) vedno spremeni lastništvo finančnih sredstev (glej odstavek 5. 02. ). Denarno zlato (F. 11) 5. 26. Opredelitev: Podskupina denarno zlato (F. 11) zajema vse transakcije z denarnim zlatom (AF. 11), tj. zlatom, ki je sestavina mednarodnih rezerv denarnih oblasti ali drugih subjektov, ki so pod njenim dejanskim nadzorom. 5. 27. Sektor denarnih oblasti, ki je opredeljen po funkcionalnem načelu, sestavljajo podsektor centralna banka (S. 121) ter institucije centralne države, ki izvajajo dejavnosti, ki so običajno značilne za centralno banko. Te dejavnosti obsegajo izdajanje denarja, vzdrževanje in upravljanje z med- narodnimi rezervami ter upravljanje skladov za stabilizacijo tečajev. Zlato je zato praviloma finančno sredstvo le za centralno banko in centralno državo. Kljub temu imajo v nekaterih okoliščinah tudi druge finančne družbe imetja zlata, ki se lahko proda le s posebno odobritvijo denarnih oblasti. V takšnih omejenih okoliščinah lahko načelo dejan- skega nadzora velja tudi za imetja zlata finančnih družb, ki niso centralna banka. 5. 28. Denarno zlato je navadno v obliki palic s čistostjo najmanj 995/1000. 5. 29. Transakcije z denarnim zlatom zajemajo predvsem prodaje in nakupe denarnega zlata med denarnimi oblastmi. Nakupi denarnega zlata so pri- kazani v finančnem računu domačih denarnih oblasti kot povečanja finančnih sredstev, nasprotne vknjižbe pa so zmanjšanja finančnih sre- dstev tujine. 5. 30. Transakcije z nedenarnim zlatom, tj. zlatom, ki ni denarno zlato, se obravnavajo kot pridobitve manj odsvojitve vrednostnih predmetov, če je njegov edini namen ohranjanje vrednosti, drugače pa kot končna ali vmesna potrošnja in/ali sprememba zalog. Transakcije z nedenarnim zla- tom zajemajo tudi transakcije denarnih oblasti z zlatom, ki ni del njihovih mednarodnih rezerv. 5. 31. Če denarne oblasti dodajo nedenarno zlato svojim imetjem denarnega zlata ali če denarno zlato uporabijo za nedenarne namene, je to moneti- zacija oziroma demonetizacija zlata. Monetizacija in demonetizacija zlata se ne prikažeta v finančnih računih, temveč se sprememba v postav- kah bilance stanja pojasni z vknjižbami v računu drugih sprememb obsega sredstev kot prerazvrstitev, tj. prerazvrstitev zlata kot vrednostnega predmeta (AN. 13) med denarno zlato (AF. 11) (glej odstavek 6. 32). Demonetizacija zlata se prikaže temu nasprotno. (3) V nekaterih primerih se lahko vrednostni papirji razen delnic, ki jih je izdal sektor država, in katerih dospelost je do pet let, uvrščeni med kratkoročne. 132 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 5. 32. Vloge, vrednostni papirji in posojila, izraženi v zlatu, se obravnavajo kot finančna sredstva, razen denarnega zlata, razvrščeni pa so enako kot podobna finančna sredstva v tujih valutah v ustrezni skupini. Zamenjave nedenarnega zlata, tj. dogovori o začasni zamenjavi nedenarnega zlata za vloge, se obravnavajo kot lombardna posojila (glej odsta- vek 5. 81. e). Posebne pravice črpanja (PPČ) (F. 12) 5. 33. Opredelitev: Podskupina posebne pravice črpanja (PPČ) (F. 12) zajema vse transakcije s PPČ (AF. 12). PPČ so mednarodna rezervna sredstva, ki jih je oblikoval Mednarodni denarni sklad (MDS) in jih dodelil svojim članicam za povečanje obstoječih rezervnih sredstev. 5. 34. PPČ niso obveznosti MDS, članice MDS, ki so jim bile PPČ dodeljene, torej nimajo dejanske (brezpogojne) obveznosti odplačila dodeljenih posebnih pravic črpanja. PPČ so izključno imetja uradnih imetnikov, ki so navadno centralne banke, ter so prenosljive med udeleženkami računa posebnih pravic črpanja pri MDS in drugimi imetniki, ki jih določi MDS (druge centralne banke in nekatere mednarodne agencije). PPČ vsakemu imetniku dajejo zagotovljeno in brezpogojno pravico, da pridobi druga rezervna sredstva, predvsem devize. 5. 35. Spremembe imetij PPČ pri denarnih oblasteh lahko nastanejo s transakcijami s PPČ, ki obsegajo plačila ali prejemke v posebnih pravicah črpa- nja od MDS, drugih udeleženk računa posebnih pravic črpanja pri MDS ali drugih imetnikov. Prikazane so v finančnem računu denarnih oblasti in tujine. Spremembe PPČ lahko nastanejo tudi zaradi sprememb vrednosti PPČ, ki so prikazane v računu revalorizacije, ali zaradi dode- litev in ukinitev PPČ, ki so prikazane v računu drugih sprememb obsega sredstev (glej odstavek 6. 27. a). GOTOVINA IN VLOGE (F. 2) 5. 36. Opredelitev: Skupino gotovina in vloge (F. 2) sestavljajo vse transakcije z gotovino in vlogami (AF. 2), tj. z gotovino v obtoku in vsemi vrstami vlog v domači in tujih valutah. 5. 37. Skupina F. 2 se deli na tri podskupine finančnih transakcij: (a) gotovina (F. 21), (b) prenosljive vloge (F. 22), (c) druge vloge (F. 29). Razlikovanje med prenosljivimi in neprenosljivimi vlogami je lahko težavno in v nekaterih državah ni analitično uporabno (o razlikovanju med vlogami in posojili glej odstavke od 5. 74 do 5. 76). Gotovina (F. 21) 5. 38. Opredelitev: Podskupina gotovina (F. 21) zajema vse transakcije z gotovino (AF. 21), tj. z bankovci in kovanci v obtoku, ki se navadno upo- rabljajo za plačevanje. 5. 39. Podskupina AF. 21zajema: (a) bankovce in kovance v obtoku, ki so jih izdale rezidenčne denarne oblasti, (b) bankovce in kovance, ki so jih izdale nerezidenčne denarne oblasti in so v posesti rezidentov. 5. 40. Podskupina AF. 21 ne zajema: (a) bankovcev in kovancev, ki niso v obtoku, npr. zaloge lastnih bankovcev centralne banke ali varnostne zaloge bankovcev; (b) spominskih kovancev, ki se navadno ne uporabljajo za plačevanje. 5. 41. Gotovino imajo lahko vsi sektorji in tujina. Izdaja jo centralna banka, centralna država, tujina in v posebnih primerih druge denarne finančne institucije. Je obveznost institucionalne enote, ki jo je izdala. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 133 Prenosljive vloge (F. 22) 5. 42. Opredelitev: Podskupino prenosljive vloge (F. 22) sestavljajo vse transakcije s prenosljivimi vlogami (AF. 22). Prenosljive vloge so vloge (v domači ali tujih valutah), ki jih je mogoče brez odloga zamenjati v gotovino ali ki so prenosljive s čekom, plačilnim nalogom, debetno vknjižbo ali na drug podoben način, in sicer brez pomembnejših omejitev ali dodatnih stroškov. 5. 43. Podskupina AF. 22 zajema prenosljive vloge pri rezidenčnih in nerezidenčnih denarnih finančnih institucijah. Zajema tudi prenosljive vloge med denarnimi finančnimi institucijami, kot so vloge, ki jih imajo druge denarne finančne institucije pri centralni banki na osnovi zahtev po obvezni rezervi, če te vloge ostajajo prenosljive, ter tekoči saldi in devizne vloge v okviru poslov zamenjave, ali med drugimi denarnimi finančnimi institucijami. 5. 44. Prenosljive vloge imajo lahko vsi sektorji in tujina. V glavne so obveznosti denarnih finančnih institucij in tujine, država. lahko pa tudi sektorja Druge vloge (F. 29) 5. 45. Opredelitev: Podskupino druge vloge (F. 29) sestavljajo vse transakcije z drugimi vlogami (AF. 29), tj. z vlogami (v domači in tujih valutah), ki niso prenosljive. Drugih vlog ni možno uporabljati za plačevanje ob vsakem času in jih ni možno zamenjati za gotovino ali prenosljive vloge brez pomembnejših omejitev ali dodatnih stroškov. 5. 46. Podskupina AF. 29 obsega: (a) vezane vloge. Te vloge niso neposredno razpoložljive, ker so pogojene z določenim rokom ali obdobjem predhodne najave dviga. Vključu- jejo na primer vloge pri centralni banki kot obliko obveznih rezerv, če jih vlagatelji ne morejo uporabiti brez predhodne najave ali omeji- tev; (b) hranilne vloge, hranilne knjižice, potrdila o hranilnih vlogah in potrdila o vlogah, ki niso tržni ali katerih tržnost je, čeprav teoretično možna, zelo omejena; (c) vloge, nastale v okviru varčevalnih shem ali pogodb. Te vloge pogosto obvezujejo vlagatelja, da redno vplačuje v določenem obdobju, ter da mu vplačana glavnica in obračunane obresti niso na voljo do preteka določenega roka. Te vloge so včasih povezane z možnostjo naje- tja posojila ob koncu varčevalne dobe, ki je sorazmerno zbranim prihrankom in je namenjeno nakupu ali gradnji stanovanja; (d) dokaze o vlogah (imenovane tudi „deleži“), ki jih izdajajo hranilna in posojilna združenja, stanovanjske zadruge, kreditne zadruge in pod- obni, ki so formalno pravno ali v praksi vnovčljivi na vpogled ali po sorazmerno kratki najavi; (e) vračljiva dodatna plačila na osnovi izvedenih finančnih instrumentov, ki so obveznosti denarnih finančnih institucij (glej odstavek 5. 81. c); (f) kratkoročne dogovore o ponovnem odkupu, ki so obveznost denarnih finančnih institucij (glej odstavek 5. 81. d) (4). 5. 47. Podskupina AF. 29 ne zajema tržnih potrdil o vlogah in tržnih potrdil o hranilnih vlogah. Ta se uvrščajo v skupino vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF. 33). 5. 48. Podskupina AF. 29 zajema tudi: (a) uradne ekuje v posesti centralnih bank. Ta finančna sredstva so sestavljena iz ekujev, ki jih je z namenom izvajanja sporazuma o evrop- skem monetarnem sistemu (EMS) izdal EMI v zameno za denarne rezerve centralnih bank držav članic. Te ekuje lahko EMI in centralne banke držav članic uporabljajo kot plačilno sredstvo ter za transakcije med njimi in EMI. EMI lahko denarnim oblastem tretjih držav in mednarodnim denarnim institucijam odobri status „drugih imetnikov ekujev“ (5); (4) SNR 1993 (11. 32, 11. 72 in 11. 83) uvršča dogovore o ponovnem odkupu med posojila, če pa so obveznost bank in uvrščeni v nacionalne mere širšega denarja, so raz- vrščeni med druge vloge. (5) Člena 6. 2 in 6. 3 Protokola o statutu Evropskega monetarnega inštituta, ki je priloga k Sporazumu o ustanovitvi Evropske skupnosti. 134 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (b) finančne terjatve in obveznosti centralnih bank, ki izhajajo iz zelo kratkoročnih mehanizmov financiranja in kratkoročnih mehanizmov podpore denarni politiki. Z njimi upravlja EMI (6); (c) finančne terjatve do MDS, ki so sestavina mednarodnih rezerv in niso v obliki posojil. Sestavljene so iz rezervne tranše, ki nastane s plači- lom članskega prispevka v obliki rezervnih sredstev in s skladovo neto uporabo valute članice; (d) obveznosti do MDS, ki niso v obliki posojil. Te obsegajo uporabo kreditov MDS v okviru računa splošnih virov MDS; ta odraža znesek valute države članice pri MDS, ki jo je članica dolžna ponovno odkupiti. 5. 49. Druge vloge imajo lahko vsi sektorji in tujina. V glavnem so obveznost denarnih finančnih institucij in tujine, lahko pa tudi drugih sektorjev, npr. države (glej odstavke od 5. 74 do 5. 76). VREDNOSTNI PAPIRJI RAZEN DELNIC (F. 3) 5. 50. Opredelitev: Skupino vrednostni papirji razen delnic (F. 3) sestavljajo vse transakcije z vrednostnimi papirji razen z delnicami (AF. 3). To so finančna sredstva, ki so instrumenti na prinosnika, navadno so tržna, z njimi se trguje na sekundarnih trgih ali so lahko pobo- tana na trgu, imetnik pa do institucionalne enote, ki jih je izdala, nima nobenih lastninskih pravic. 5. 51. Skupina AF. 3 zajema finančna sredstva, katerih tipični predstavniki so dokumenti, namenjeni kroženju in katerih nominalna vrednost je dolo- čena ob izdaji. Zajema menice, obveznice, potrdila o vlogah, komercialne zapise, zadolžnice, izvedene finančne instrumente in podobne instrumente, s katerimi se običajno trguje na finančnih trgih (za razliko med vrednostnimi papirji razen delnic in posojili glej odstavke od 5. 77 do 5. 80). 5. 52. Imetniki vrednostnih papirjev razen delnic kot finančnih sredstev so lahko vsi sektorji in tujina. V glavnem so obveznost finančnih in nefinanč- nih družb, centralne, federalne in lokalne države ter tujine. 5. 53. Skupina F. 3 je razdeljena na dve podskupini finančnih transakcij (7): (a) vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 33), (b) izvedeni finančni instrumenti (F. 34). Vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 33) 5. 54. Opredelitev: Podskupino vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 33) sestavljajo vse transakcije z vrednostnimi papirji razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (AF. 33). To so vrednostni papirji razen delnic, ki dajejo imetniku brezpogojno pravico do fiksnega ali pogodbeno določenega variabilnega denarnega dohodka v obliki izplačil kuponov (obresti) in/ali vnaprej določenega fiksnega zneska na določen datum ali datume ali z začetkom od dneva, določenega ob izdaji. 5. 55. Kadar je smiselno, se podskupina F. 33 lahko deli na dve podpostavki finančnih transakcij: (a) kratkoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 331), (b) dolgoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 332). (6) Člen 6. 1 druga alinea Protokola o statutu Evropskega monetarnega inštituta, ki je Priloga k Sporazumu o ustanovitvi Evropske skupnosti. (7) SNR 1993 (11. 79, 11. 80 in 11. 81) priporoča neobvezno dodatno razdelitev transakcij z vrednostnimi papirji razen z delnicami po zapadlosti na kratkoročne (F. 31) in dolgoročne (F. 32). Poleg tega SNR 1993 (11. 82) ponuja še eno dodatno neobvezno razdelitev transakcij z vrednostnimi papirji razen z delnicami, ki transakcije z izve- denimi finančnimi instrumenti prikazuje posebej, kadar so pomembne za analizo in politiko. V ESR je uporabljena druga opcija. S tem je olajšana povezava s podsku- pino dolžniški vrednostni papirji, kot so opredeljeni v Priročniku za plačilno bilanco iz leta 1993, ki dolžniške vrednostne papirje deli v obveznice, zadolžnice, instru- mente denarnega trga in izvedene finančne instrumente. Oznaki F. 31 in F. 32 se v ESR ne uporabljata, da bi se izognili zamenjavam z oznakami iz SNR 1993. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 135 Kratkoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 331) 5. 56. Opredelitev: Podpostavko kratkoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 331) sestavljajo vse transakcije s kratkoročnimi vrednostnimi papirji razen z delnicami instrumenti (AF. 331), tj. z vrednostnimi papirji s kratkoročno izvirno dospelostjo, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (glej odstavek 5. 22). in izvedenimi finančnimi 5. 57. Kratkoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov so navadno izdani z diskontom. 5. 58. Podpostavka AF. 331 zajema: (a) zakladne menice in druge kratkoročne papirje, ki jih izdaja država, skupaj s tistimi, ki jih prevzamejo druge denarne finančne institucije za zagotovitev obveznih rezerv; (b) tržne kratkoročne vrednostne papirje, ki jih izdajajo finančne in nefinančne družbe. Za te papirje se uporabljajo različni nazivi, med njimi komercialni zapisi, trgovske menice, zadolžnice, menice in potrdila o vlogah; (c) kratkoročne vrednostne papirje, izdane v okviru dolgoročnih odkupljenih instrumentov zajamčenega vpisa vrednostnih papirjev (NIF); (d) bančne akcepte. Bančni akcepti obsegajo akcept menic in komercialnih zapisov, ki so jih izdale nefinančne družbe, s strani finančnih družb, ter brezpogojno obljubo plačati določen znesek na določen dan. Bančni akcept predstavlja brezpogojno finančno terjatev imetnika in brezpogojno obveznost finančne družbe, ki ga akceptira. Nasprotna transakcija pri finančni družbi je transakcija s kratkoročnim posoji- lom, ki ga finančna družba odobri svoji stranki. Zaradi tega je priporočljivo, da se bančni akcept obravnava kot dejanska obveznost akceptne finančne družbe in kot finančno sredstvo imetnika, čeprav sredstva morda niso bila izmenjana. Za upoštevanje nacionalnih praks in različic v naravi teh instrumentov pa je pri uporabi tega priporočila potrebna prilagodljivost. 5. 59. Podpostavka AF. 331 ne zajema vrednostnih papirjev, katerih tržnost je, čeprav teoretično mogoča, v praksi zelo omejena in so zato uvrščeni v podskupino druge vloge (AF. 29) ali kratkoročna posojila (AF. 41) (glej odstavke od 5. 74 do 5. 76). Dolgoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 332) 5. 60. Opredelitev: Podpostavka dolgoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 332) zajema vse transakcije z dolgoročnimi vrednostni papirji, razen z delnicami in izvedenimi finančnimi instrumenti (AF. 332). To so vrednostni papirji z dolgoročno izvirno dospelostjo (glej odstavek 5. 22), razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov. 5. 61. Dolgoročni vrednostni papirji so navadno izdani s kuponi. 5. 62. Podpostavka AF. 332 zajema: (a) obveznice na prinosnika; (b) podrejene obveznice, pogosto poimenovane tudi podrejeni dolg; (c) obveznice z opcijskimi datumi dospelosti, pri čemer je zadnji datum več kot leto dni od izdaje; (d) nedatirane obveznice ali obveznice brez dospetja; (e) vrednostne papirje s spremenljivo obrestno mero; (f) indeksirane vrednostne papirje, kjer je vrednost glavnice vezana na indeks cen, ceno blaga ali rast tečaja določene valute; (g) močno diskontirane obveznice in brezkuponske obveznice; (h) evroobveznice, tj. obveznice, ki so hkrati izdane na trgih najmanj dveh držav in so izražene v valuti, ki ni nujno valuta ene od teh dveh držav. Navadno so izdane preko mednarodnega konzorcija finančnih družb iz več držav; (i) obveznice zasebne izdaje, tj. obveznice, ki so z medsebojnim dogovorom omejene na določene investitorje, če so vsaj načeloma prenos- ljive; če niso, spadajo med dolgoročna posojila; (j) posojila, ki so dejansko postala tržna, kar pomeni, da se z njimi trguje na organiziranih sekundarnih trgih (glej odstavek 5. 79); (k) vrednostne papirje, ki so nastali s pretvorbo posojil. Pretvorba obsega dve finančni transakciji: likvidacijo posojila in nastanek novega vred- nostnega papirja; 136 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (l) zadolžnice in podjetniške obveznice, ki so zamenljive v delnice (v delnice izdajateljske družbe ali delnice druge družbe), dokler niso dejansko zamenjane. Zamenjava obsega dve finančni transakciji: likvidacijo zadolžnice ali podjetniške obveznice in izdajo delnic. Pravico do zamenjave, ki jo je mogoče ločiti od obveznice, je treba obravnavati kot posebno finančno sredstvo in jo uvrstiti med izvedene finančne instrumente (AF. 34) (glej odstavka 5. 67. a in 5. 67. b); (m) delnice ali deleže, ki prinašajo stalne dohodke, vendar ne zagotavljajo udeležbe pri razdelitvi preostanka vrednosti družbe ob njeni razpu- stitvi, vključno s prednostnimi delnicami s pravico do fiksne dividende in brez pravice do udeležbe pri dobičku. 5. 63. Podpostavka AF. 332 zajema tudi druga finančna sredstva, izdana z listinjenjem posojil, hipotek, dolga iz poslovanja s kreditnimi karticami, ter- jatev in drugih sredstev. Nov vrednostni papir je včasih izdan kot zamenjava za izvirno sredstvo, ki je dejansko likvidirano. Druga možnost je, da se izvirno sredstvo prenese na drugo institucionalno enoto, novi vrednostni papirji pa nadomestijo izvirno sredstvo v bilanci stanja prve institucionalne enote. V tem primeru mora biti izvirno sredstvo prikazano v bilanci stanja nove institucionalne enote, ki ga ima v lasti. 5. 64. Podpostavka F. 332 ne zajema: (a) transakcij z vrednostnimi papirji, ki so del dogovorov o ponovnem odkupu. Dogovori o ponovnem odkupu so uvrščeni v podskupino druge vloge (glej odstavek 5. 46. f) ali v skupino posojila (glej odstavek 5. 81. d), odvisno od tega, katera institucionalna enota je vključena v posel. Posojeni znesek ali znesek, ki je predmet ponovnega odkupa, ne spreminja bilance stanja in je uvrščen v AF. 332; (b) transakcij z netržnimi vrednostnimi papirji. Uvrščene so v podskupino dolgoročna posojila; (c) transakcij z netržnimi posojili, vključno s tistimi, ki so bila prodana tretji osebi, vendar zanje ne obstoja organizirani sekundarni trg (glej odstavek 5. 79). Izvedeni finančni instrumenti (F. 34) 5. 65. Opredelitev: Podskupina izvedeni finančni instrumenti (F. 34) zajema vse transakcije z izvedenimi finančnimi instrumenti (AF. 34). To so instrument je navadno drugo finančna sredstva, ki temeljijo ali so izvedena iz različnih osnovnih instrumentov. Osnovni finančno sredstvo, lahko pa je tudi blago ali indeks. 5. 66. Izvedeni finančni instrumenti se imenujejo tudi sekundarni instrumenti, ker pa je izogibanje tveganju pogost motiv za njihov nastanek, se ime- nujejo tudi instrumenti za zavarovanje pred tveganji. Samo tisti sekundarni instrumenti, ki imajo tržno vrednost, ker se z njimi trguje ali so lahko pobotani na trgu, so v sistemu finančna sredstva in so uvrščeni v podskupino AF. 34 (glej odstavek 5. 05) 5. 67. Podskupina AF. 34 zajema: (a) opcije, s katerimi se trguje na organiziranih trgih ali prek okenc (OTC). Opcije so pogojna sredstva, ki dajejo imetnikom pravico, ne pa obveznosti, da kupijo od (v primeru nakupne opcije) ali prodajo (v primeru prodajne opcije) izdajatelju opcije finančna ali nefinančna sredstva (osnovni instrument) po vnaprej določeni ceni (izvršilni ceni) v danem časovnem obdobju (ameriška opcija) ali na določen datum (evropska opcija). Kupec opcije plača premijo (ceno opcije) za obvezo izdajatelja opcije, da bo prodal ali kupil določen znesek osnovnega sredstva ali da bo na zahtevo kupca zagotovil ustrezno nadomestilo. Ta obveza je po dogovoru obveznost izdajatelja opcije, ker cena opcije zanj predstavlja tekoče stroške odkupa njegove pogojne obveznosti; (b) nakupne bone. Nakupni boni so oblika opcij, s katerimi se trguje na organiziranih trgih. Imetnikom dajejo pravico, da do izdajatelja naku- pnega bona (navadno družba) kupijo določeno število delnic ali obveznic pod določenimi pogoji v določenem časovnem obdobju. Obsta- jajo tudi valutni nakupni boni, katerih vrednost je odvisna od zneska valute, ki je potreben za nakup druge valute na ali pred datumom zapadlosti nakupnega bona, ter križni valutni nakupni boni, vezani na tretje valute. Po dogovoru izdajatelj pravice prevzame obveznost, ki predstavlja tekoče stroške odkupa njegove pogojne obveznosti; (c) standardizirane terminske posle, če imajo tržno vrednost, ker se z njimi trguje ali so lahko pobotani. Standardizirani terminski posli so obveze o dobavi ali prevzetju dobave določene količine blaga standardne kakovosti, deviz ali vrednostnih papirjev po vnaprej določeni 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 137 ceni na določen dan ali v določenem obdobju. Standardizirani terminski posli lahko temeljijo tudi na indeksu namesto na finančnem ali nefinančnem sredstvu; (d) zamenjave, če imajo tržno vrednost, ker se z njimi trguje ali so lahko pobotane. Zamenjave so pogodbeni dogovori med dvema udeležen- cema o zamenjavi tokov plačil za enak znesek zadolženosti v času in skladno z vnaprej določenimi pravili. Najbolj pogosti obliki sta obrestna zamenjava in valutna zamenjava. Obrestna zamenjava vključuje zamenjavo plačil obresti z različnimi značilnostmi, kot so stalna obrestna mera za spremenljivo obrestno mero, dve različni spremenljivi obrestni meri, stalna obrestna mera v eni valuti in spremenljiva v drugi ipd. (glej odstavek 4. 47). Valutne zamenjave vključujejo zamenjavo določenih zneskov dveh različnih valut s kasnejšimi odplačili, ki obsegajo tokove obresti in glavnice v času po vnaprej določenih pravilih; (e) navadne terminske posle, če imajo tržno vrednost, ker se z njimi trguje ali so lahko pobotani. Navadni terminski posli so pogodbeni dogo- vori, s katerimi se udeleženca, ki se želita zavarovati pred spremembami obrestnih mer, dogovorita o obrestni meri, ki bo na določen dan poravnave plačana na namišljeni znesek glavnice, ki ni nikoli izmenjana. Plačila so določena na osnovi razlike med dogovorjeno mero navadnega terminskega posla in prevladujočo mero na trgu v času poravnave. V sistemu so ta plačila prikazana kot dohodek od lastnine (glej odstavek 4. 47). 5. 68. Podskupina AF. 34 ne zajema: (a) osnovnega instrumenta, na katerem temelji izvedeni finančni instrument; (b) vračljivih dodatnih plačil, ki so povezana z izvedenimi finančnimi instrumenti. Ta spadajo med druge vloge (AF. 29) (glej odstavek 5. 46. e) ali posojila (AF. 4) (glej odstavek 5. 81. c), odvisno od udeleženih institucionalnih enot; (c) sekundarnih instrumentov, ki niso tržni in ne morejo biti pobotani na trgu. POSOJILA (F. 4) 5. 69. Opredelitev: Skupino posojila (F. 4) sestavljajo vse transakcije s posojili (AF. 4). Posojila so finančna sredstva, ki nastanejo, ko upnik bodisi neposredno ali preko posrednikov posodi sredstva dolžniku, dokumentirana pa so z netržnimi dokumenti ali sploh niso doku- mentirana. 5. 70. Splošne značilnosti posojil so: (a) pogoje, ki določajo posojilo, določi finančna družba, ki posojilo odobri, ali pa se o njih pogajata posojilodajalec in posojilojemalec nepo- sredno ali preko posrednika; (b) pobudo za posojilo navadno da posojilojemalec; (c) posojilo je brezpogojen dolg do upnika, ki mora biti odplačan ob zapadlosti in prinaša obresti. 5. 71. Kadar je smiselno, se skupina F. 4 lahko deli na dve podskupini finančnih transakcij: (a) kratkoročna posojila (F. 41), (b) dolgoročna posojila (F. 42). Kratkoročna posojila (F. 41) 5. 72. Opredelitev: Podskupino kratkoročna posojila (F. 41) sestavljajo vse transakcije s kratkoročnimi posojili (AF. 41), tj. s posojili s kratkoročno izvirno dospelostjo (glej odstavek 5. 22) in posojil, ki so odplačljiva na zahtevo. Dolgoročna posojila (F. 42) 5. 73. Opredelitev: Podskupino dolgoročna posojila (F. 42) sestavljajo vse transakcije z dolgoročnimi posojili (AF. 42), tj. s posojili z dolgoročno izvirno dospelostjo (glej odstavek 5. 22). 138 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 5. 74. Razlikovanje med transakcijami s posojili (F. 4) in transakcijami z vlogami (F. 22, F. 29) lahko pogosto temelji na pobudniku za transakcijo. Če da pobudo posojilojemalec, se transakcija uvrsti v skupino posojila, če pa posojilodajalec pa v eno od podskupin vlog. Vendar pa je merilo, kdo da pobudo, pogosto stvar presoje. 5. 75. Po dogovoru so kratkoročna posojila, odobrena rezidenčnim in nerezidenčnim denarnim finančnim institucijam, navadno uvrščena v eno od podskupin vlog (AF. 22, AF. 29), kratkoročne vloge, ki jih sprejmejo rezidenčne in nerezidenčne institucionalne enote, ki niso denarne finančne institucije, pa navadno v podskupino kratkoročna posojila (AF. 41). Zato so vloge pretežno obveznosti rezidenčnih in nerezidenčnih denarnih finančnih institucij (glej odstavka 5. 44 in 5. 49), ki v sistemu navadno nimajo obveznosti v obliki kratkoročnih posojil. 5. 76. Za analizo je lahko koristno, če se dopustijo izjeme od zgornjega dogovora. Primeri so hranilne vloge pri državi ter zamenjave nedenarnega zlata med denarnimi finančnimi institucijami (glej odstavek 5. 81. e) (8). 5. 77. Razlikovanje med transakcijami s posojili (F. 4) in transakcijami z vrednostnimi papirji razen z delnicami (F. 3) lahko temelji na stopnji tržnosti finančnih sredstev in njenih implikacijah. 5. 78. Izdaja vrednostnega papirja je sestavljena iz večjega števila enakih dokumentov, ki dokumentirajo okrogel znesek, skupaj pa tvorijo celotni izposojeni znesek. V primerjavi s tem so posojila navadno dokumentirana z enim dokumentom, transakcije s posojili pa se izvajajo med enim upnikom in enim dolžnikom. V primeru posojil bančnega konzorcija pa posojilo odobri več upnikov. 5. 79. Za posojila obstaja sekundarni trg, vendar so posamezna posojila predmet trgovanja samo priložnostno. Ko se s posojilom začne trgovati na organiziranem trgu, ga je potrebno uvrstiti v skupino vrednostni papirji razen delnic. Pri tem se navadno izvede pretvorba izvirnega posojila (glej odstavka 5. 62. j in 5. 62. k). 5. 80. Standardna posojila v večini primerov nudijo finančne družbe, navadno pa so odobrena gospodinjstvom. Finančne družbe določajo pogoje, gospodinjstva pa lahko izberejo le, ali jih sprejmejo ali ne. V nasprotju s tem so pogoji nestandardnih posojil navadno rezultat pogajanj med upnikom in dolžnikom. To je pomembno merilo, ki olajšuje razlikovanje med nestandardnimi posojili in vrednostnimi papirji razen delnic. Pri javnih izdajah vrednostnih papirjev pogoje izdaje določi posojilojemalec, lahko tudi po posvetu z banko, ki vodi posel izdaje, pri zasebnih izdajah pa se upnik in dolžnik pogajata o pogojih izdaje (glej odstavek 5. 62. i). 5. 81. Skupina AF. 4 zajema: (a) salde na tekočih računih, npr. notranji saldi med nefinančnimi družbami in njihovimi nerezidenčnimi podružnicami, vendar brez saldov, ki so obveznost denarnih finančnih institucij in uvrščeni v podskupino vloge; (b) dobroimetja zaposlenih na osnovi udeležbe v dobičkih družb; (c) vračljiva dodatna plačila, povezana z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki so obveznost institucionalnih enot, ki niso denarne finančne institucije (glej odstavek 5. 46. e); (d) kratkoročne dogovore o ponovnem odkupu, ki so obveznost institucionalnih enot, ki niso denarne finančne institucije (glej odstavek 5. 46. f) in dolgoročne dogovore o ponovnem odkupu; (e) posojila, ki nastanejo na osnovi zamenjav nedenarnega zlata, tj. dogovorov o začasni izmenjavi nedenarnega zlata za vloge. Njihova eko- nomska narava je podobna lombardnemu posojilu v tem, da kupec zlata za obdobje trajanja dogovora odobri prodajalcu posojilo, zavaro- vano z zlatom, ob ponovnem odkupu zlata pa prejme nadomestilo v višini vnaprej določene cene; (f) posojila, ki so protipostavke bančnih akceptov (glej odstavek 5. 58. d); (8) V nasprotju s SNR 1993 (11. 33) zamenjave deviz med centralno banko in drugimi denarnimi finančnimi institucijami (centralna banka pridobi devize od druge denarne finančne institucije v zameno za vlogo pri centralni banki, pri tem pa obstaja obveza za nasprotno transakcijo na poznejši datum) niso uvrščene v kategorijo posojila. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 139 (g) finančne leasinge in dogovore o nakupih s pridržanim lastništvom (9); (h) posojila za financiranje komercialnih kreditov; (i) hipotekarna posojila; (j) potrošniške kredite; (k) revolving kredite; (l) obročna posojila; (m) posojila, dana kot garancije za izpolnitev nekaterih obveznosti. 5. 82. Skupina AF. 4 zajema tudi: (a) finančne terjatve in obveznosti, ki izhajajo iz srednjeročne finančne podpore plačilnim bilancam držav članic. S posojili upravlja EMI (10); (b) finančne terjatve do MDS v obliki posojil v okviru Splošnega sporazuma o izposojanju ali v okviru posebnih dogovorov s članicami o izposojanju; (c) obveznosti do MDS v obliki posojil v okviru Inštrumenta za strukturno prilagajanje, Instrumenta za okrepljeno strukturno prilagajanje in Skrbniškega sklada. 5. 83. Skupina AF. 4 ne zajema: (a) drugih terjatev in obveznosti (AF. 7), vključno s komercialnimi krediti in predujmi (AF. 71); (b) finančnih sredstev in obveznosti, ki izhajajo iz lastništva nerezidentov nad nepremičnimi sredstvi (npr. zemljišča in zgradbe). Uvrščeni so v podpostavko drug lastniški kapital (AF. 513) (glej odstavek 5. 95. f). 5. 84. Posojila so lahko finančna sredstva ali obveznosti vseh sektorjev in tujine, vendar pa denarne finančne institucije v sistemu navadno nimajo kratkoročnih posojil med svojimi obveznostmi. 5. 85. Podskupini kratkoročna posojila in dolgoročna posojila v sistemu nista razdeljeni na podpostavke. Kljub temu jih je za analizo lahko koristno deliti, in sicer predvsem dolgoročna posojila na potrošniške kredite (11), hipotekarna posojila (12) in druga posojila. DELNICE IN DRUG LASTNIŠKI KAPITAL (F. 5) 5. 86. Opredelitev: Skupino delnice in drug lastniški kapital (F. 5) sestavljajo vse transakcije z delnicami in drugim lastniškim kapitalom (AF. 5). To so finančna sredstva, ki predstavljajo lastninske pravice do družb ali nepravih družb. Ta finančna sredstva navadno dajejo imet- nikom pravico do deleža v dobičkih družb ali nepravih družb ter do deleža v njihovih neto sredstvih ob likvidaciji (13). Delnice, ki so bile ponujene v prodajo, vendar ob izdaji niso bile prevzete, v sistemu niso prikazane. Delnice in drug lastniški kapital so odkupljeni, ko jih kupi družba, ki jih je izdala, ali ko se v primeru likvidacije zamenjajo za neto sredstva družbe. (9) Glej Prilogo II. „Leasing in nakup trajnega blaga s pridržanim lastništvom“. (10) Člen 6. 1 tretja alinea Protokola o statutu Evropskega monetarnega inštituta, ki je Priloga k Sporazumu o ustanovitvi Evropske skupnosti. (11) Potrošniški krediti so posojila, odobrena gospodinjstvom za namene, ki niso povezani z njihovimi podjetniškimi ali poklicnimi dejavnostmi. Hipotekarna posojila za financiranje izgradnje ali nakupa stanovanj ali hiš (med drugimi premostitvena posojila) niso vključena. Potrošniški krediti naj bi bili namenjeni le nakupu blaga in/ali storitev za individualno potrošnjo gospodinjstev. Opredelitev je možno prilagoditi glede na nacionalno prakso. (12) Hipotekarna posojila so dolgoročna posojila, zavarovana s hipoteko na bivališče, ki ga uporablja posojilojemalec za lastno nastanitev. Opredelitev je možno prilagoditi glede na nacionalno prakso. (13) Neto sredstva ob likvidaciji so opredeljena kot vrednost vseh sredstev podjetja, zmanjšana za vse obveznosti, razen obveznosti do lastnikov na osnovi njihovega inve- stiranega kapitala. 140 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 5. 87. Skupina F. 5 se deli na dve podskupini finančnih transakcij: (a) delnice in drug lastniški kapital razen delnic vzajemnih skladov (F. 51), (b) delnice vzajemnih skladov (F. 52). Delnice in drugi lastniški kapital razen delnic vzajemnih skladov (F. 51) 5. 88. Opredelitev: Podskupino delnice in drug lastniški kapital razen delnic vzajemnih skladov (F. 51) sestavljajo vse transakcije z delnicami in dru- gim lastniškim kapitalom, razen z delnicami vzajemnih skladov (AF. 51). To so finančna sredstva (razen delnic vzajemnih skla- dov), ki predstavljajo lastninske pravice do družb in nepravih družb. Ta finančna sredstva navadno dajejo imetnikom pravico do deleža v dobičkih družb ali nepravih družb in do deleža v njihovih neto sredstvih ob likvidaciji. 5. 89. Kadar je smiselno, se podskupina F. 51 lahko deli na tri podpostavke finančnih transakcij: (a) delnice, ki kotirajo na borzi, razen delnic vzajemnih skladov (F. 511), (b) delnice, ki ne kotirajo na borzi, razen delnic vzajemnih skladov (F. 512), (c) drugi lastniški kapital (F. 513). Delnice, ki kotirajo na borzi, razen delnic vzajemnih skladov (F. 511), in delnice, ki ne kotirajo na borzi, razen delnic vzajemnih skladov (F. 512) 5. 90. Opredelitev: Podpostavko delnice, ki kotirajo na borzi, razen delnic vzajemnih skladov (F. 511) sestavljajo vse transakcije z delnicami, ki koti- rajo na borzi, razen z delnicami vzajemnih skladov (AF. 511), podpostavko delnice, ki ne kotirajo na borzi, razen delnic vzaje- mnih skladov (F. 512) pa vse transakcije z delnicami, ki ne kotirajo na borzi, razen z delnicami vzajemnih skladov (AF. 512). Del- nice obsegajo pravico do udeležbe v kapitalu družbe v obliki vrednostnih papirjev, ki so načeloma tržni. Podpostavka AF. 511 obsega tiste delnice, ki kotirajo na organizirani borzi vrednostnih papirjev ali drugi obliki sekundarnega trga, podpostavka AF. 512 pa tiste delnice, ki ne kotirajo. 5. 91. Podpostavki AF. 511 in AF. 512 zajemata: (a) kapitalske delnice, ki jih izdajajo družbe z omejeno odgovornostjo. To so vrednostni papirji, ki dajejo imetnikom status skupnih lastnikov in pravico do deleža v celotnem razporejenem dobičku in do deleža v neto sredstvih ob likvidaciji; (b) odkupljene delnice v družbah z omejeno odgovornostjo. To so delnice, katerih kapital je bil odplačan, vendar so še naprej v lasti imetni- kov, ki ostajajo skupni lastniki in imajo pravico do deleža v dobičku, ki ostane po izplačilu dividend na preostali delniški kapital, in do deleža v presežku, ki ostane po likvidaciji in je enak neto sredstvom, zmanjšanim za preostali delniški kapital; (c) dividendne delnice, ki jih izdajajo družbe z omejeno odgovornostjo. To so vrednostni papirji: 1. 2. 3. ki imajo, odvisno od države in okoliščin, v katerih so nastale, različna imena, npr. ustanoviteljske delnice, profitne delnice, dividendne delnice itd. in ki niso del delniškega kapitala; ki ne dajejo imetnikom statusa skupnih lastnikov v ožjem smislu (pravica do deleža v odplačilih delniškega kapitala, pravica do dono- sov iz tega kapitala, pravica do glasovanja na skupščini delničarjev itd. ); ki dajejo imetnikom pravico do deleža v dobičkih, ki preostanejo po izplačilu dividend na delniški kapital, in do deleža v presežku, ki ostane ob likvidaciji; (d) prednostne delnice, ki omogočajo udeležbo v razdelitvi preostale vrednosti ob likvidaciji družbe. Lahko kotirajo na organizirani borzi ali pa ne. 5. 92. Podpostavki AF. 511 in AF. 512 ne zajemata: (a) delnic, ki so bile ponujene v prodajo, vendar ob izdaji niso bile prevzete. Te v sistemu niso prikazane; (b) zadolžnic in podjetniških obveznic, zamenljivih v delnice. Do trenutka pretvorbe so prikazane v podskupini AF. 33 (glej odstavek 5. 62. l); (c) lastniškega kapitala partnerjev z neomejeno odgovornostjo v korporativnih partnerskih podjetjih. Uvrščen je v podpostavko AF. 513; (d) investicij države v kapital mednarodnih organizacij, ki so pravno ustanovljene kot delniške družbe. Uvrščene so v podpostavko AF. 513 (glej odstavek 5. 95. c). 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 141 5. 93. Podpostavki F. 511 in F. 512 ne zajemata izdaj premijskih delnic, ki so nakazila novih delnic delničarjem v sorazmerju z njihovimi imetji. Takšna izdaja, ki ne menja niti obveznosti družbe do delničarjev niti razmerja med sredstvi delničarjev v družbi, ni finančna transakcija in v sistemu ni prikazana (glej odstavek 6. 56). Enako velja za delitve delnic na manjše enote. Drugi lastniški kapital (F. 513) 5. 94. Opredelitev: Podpostavko drug lastniški kapital (F. 513) sestavljajo vse transakcije z drugim lastniškim kapitalom (AF. 513), tj. z vsemi obli- kami lastniškega kapitala, razen s tistimi, ki so uvrščene v podpostavki AF. 511 in AF. 512 ter podskupino AF. 52. 5. 95. Podpostavka AF. 513 zajema: (a) vse oblike lastniškega kapitala v družbah, ki niso delnice: 1. lastniški kapital v korporativnih partnerskih podjetjih, ki ga vpišejo partnerji z neomejeno odgovornostjo; 2. lastniški kapital v družbah z omejeno odgovornostjo, katerih lastniki so partnerji in ne delničarji; 3. kapital, investiran v družbe z neomejeno odgovornostjo ali komanditne družbe, ki so priznane kot neodvisne pravne osebe; 4. kapital, investiran v zadruge, ki so priznane kot neodvisne pravne osebe; (b) naložbe države v kapital javnih podjetij, katerih kapital ni razdeljen na delnice in ki so na osnovi posebne zakonodaje priznane kot neod- visne pravne osebe (glej odstavek 2. 16. c); (c) naložbe države v kapital mednarodnih in nadnacionalnih organizacij (razen v MDS), čeprav so pravno ustanovljene kot delniške družbe (npr. Evropska investicijska banka); (d) finančne vire EMI, pridobljene s prispevki nacionalnih centralnih bank (14); (e) kapital, investiran v finančne in nefinančne neprave družbe (glej odstavek 2. 13. f). Znesek teh investicij ustreza novim investicijam (v denarju ali naravi), zmanjšanim za odtegnjeni kapital (glej odstavek 4. 61); (f) finančna sredstva, ki jih imajo nerezidenčne enote v namišljenih rezidenčnih enotah (glej odstavek 2. 15) in obratno. Delnice vzajemnih skladov (F. 52) 5. 96. Opredelitev: Podskupino delnice vzajemnih skladov (F. 52) sestavljajo vse transakcije z delnicami vzajemnih skladov (AF. 52). To so delnice, ki jih izdajajo posebne vrste finančnih družb, katerih edini namen je investiranje zbranih sredstev na denarnem trgu, kapitalskem trgu in/ali v nepremičnine. 5. 97. Podskupina AF. 52 zajema delnice, ki jih izdajajo finančne družbe, ki se po posameznih državah imenujejo različno, npr. vzajemni skladi, vza- jemni naložbeni skladi, investicijski skladi ali druge kolektivne investicijske sheme, ki so lahko odprti, polodprti ali zaprti skladi. Te delnice lahko kotirajo na borzi ali pa ne. Tiste, ki ne kotirajo, so navadno odplačljive na zahtevo, in sicer po vrednosti, ki ustreza njihovemu deležu v lastnih sredstvih finančne družbe. Lastna sredstva se redno revalorizirajo na osnovi tržnih cen njihovih sestavnih delov. ZAVAROVALNE TEHNIČNE REZERVACIJE (F. 6) (15) 5. 98. Opredelitev: Skupino zavarovalne tehnične rezervacije (F. 6) sestavljajo vse transakcije z zavarovalnimi tehničnimi rezervacijami (AF. 6). To so tehnične rezervacije zavarovalnih družb ter (avtonomnih in neavtonomnih) pokojninskih skladov glede zavarovancev ali upravi- čencev, kakor je določeno v Direktivi Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih in konsolidiranih zaključnih računih zavarovalnic (16). (14) Člen 16. 2 Protokola o statutu Evropskega monetarnega inštituta, ki je Priloga k Sporazumu o ustanovitvi Evropske skupnosti. (15) Za obravnavo socialnega in drugega zavarovanja glej Prilogo III. „Zavarovanje“. (16) UL št. L 374, 31. 12. 1991, str. 7-31. 142 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 5. 99. Skupina AF. 6 zajema: (a) neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja, (b) neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov, (c) prenosne premije, (d) škodne rezervacije. 5. 100. Zavarovalne tehnične rezervacije so finančna sredstva: (a) zavarovancev — pri neto lastniškem kapitalu gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov ter prenosnih premijah; (b) upravičencev — pri škodnih rezervacijah. 5. 101. Zavarovalne tehnične rezervacije so obveznosti: (a) zavarovalnih družb za življenjsko in neživljenjsko zavarovanje ter avtonomnih pokojninskih skladov, vključenih v podsektor zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S. 125); (b) neavtonomnih pokojninskih skladov, vključenih v sektor institucionalnih enot, ki so jih ustanovile. Rezervacije ali podobni skladi, ki jih vzpostavijo delodajalci, da bi zaposlenim zagotovili pokojnine (neavtonomni pokojninski skladi), so vklju- čeni v skupino AF. 6 le, če se izračunajo skladno z aktuarskimi merili, podobnim tistim, ki jih uporabljajo zavarovalne družbe in avtonomni pokojninski skladi. V nasprotnem primeru so te rezervacije krite z delnicami ali drugim lastniškim kapitalom, ki ga izdajo institucionalne enote, ki rezervacije oblikujejo. 5. 102. Skupina AF. 6 ne zajema rezervacij, ki jih oblikujejo institucionalne enote, uvrščene v podsektor skladi socialne varnosti (S. 1314). V sistemu te rezervacije niso obveznosti podsektorja skladi socialne varnosti. 5. 103. Skupina F. 6 se deli v dve podskupini finančnih transakcij: (a) neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov (F. 61), (b) prenosne premije in škodne rezervacije (F. 62). Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov (F. 61) 5. 104. Opredelitev: Podskupino neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov (F. 61) sestavljajo vse transakcije z neto lastniškim kapitalom gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervaci- jah pokojninskih skladov (AF. 61). To so tehnične rezervacije, ki jih družbe in neprave družbe oblikujejo za kritje predvidenih odškodnin in ugodnosti ob izpolnjenih pogojih. 5. 105. Podskupina F. 61 je razdeljena na dve podpostavki finančnih transakcij: (a) neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja (F. 611), (b) neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov (F. 612). Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja (F. 611) 5. 106. Opredelitev: Podpostavko neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja (F. 611) sestavljajo vse transakcije z neto lastniškim kapitalom gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja (AF. 611). To so matematične rezervacije ter tehnične rezervacije za zavarovanje s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice, ki povečujejo vrednost polic življenj- skega zavarovanja s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice in podobnih polic ob dospelosti. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 143 5. 107. Podpostavka AF. 611 zajema matematične rezervacije, rezervacije za bonuse in popuste ter tehnične rezervacije za police življenjskega zavaro- vanja, kjer naložbeno tveganje nosijo zavarovanci, kot je opredeljeno v členih 27, 29 in 31 Direktive Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o zaključnih in konsolidiranih računih zavarovalnic. 5. 108. Transakcije z neto lastniškim kapitalom gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja sestavljajo povečanja manj zmanjšanja, ki jih je potrebno ločiti od nominalnih dobičkov ali izgub iz lastnine na sredstvih, ki jih investirajo zavarovalne družbe (glej odstavek 6. 57). Povečanja sestavljajo: (a) dejanske premije za tekoče obračunsko obdobje; (b) plus premijski dodatki, ki ustrezajo dohodku od investiranja rezervacij, ki je pripisan zavarovanim gospodinjstvom; (c) manj zaračunane storitve življenjskega zavarovanja. Zmanjšanja obsegajo: (a) zneske, dolžne zavarovancem življenjskega zavarovanja in podobnih zavarovalnih polic, ko zapadejo, ter zneske, dolžne upravičencem v primerih smrti zavarovanih oseb; (b) plus zapadla plačila iz polic, ki so odkupljene pred zapadlostjo. 5. 109. Rezervacije življenjskega zavarovanja so finančna sredstva rezidenčnih in nerezidenčnih gospodinjstev ter obveznosti rezidenčnih in nerezi- denčnih zavarovalnih družb. V primeru skupinskega zavarovanja, ki ga sklene npr. družba v korist svojih zaposlenih, so upniki zaposleni in ne delodajalec. Zaposleni se namreč obravnavajo kot dejanski zavarovanci. Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov (F. 612) 5. 110. Opredelitev: Podpostavko neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov (F. 612) sestavljajo vse transakcije z neto lastniškim kapitalom gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov (AF. 612). To so tehnične rezervacije avtonomnih in neavtonomnih pokojninskih skladov, ki so jih ustanovili delodajalci in/ali zaposleni ali skupine samozaposlenih, da bi zagotovili pokojnine zaposlenim ali samozaposlenim. 5. 111. Transakcije z neto lastniškim kapitalom gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov sestavljajo povečanja manj zmanjšanja, ki jih je treba ločiti od nominalnih dobičkov ali izgub iz lastnine na sredstvih, ki jih investirajo pokojninski skladi (glej odstavek 6. 57). Povečanja sestavljajo: (a) dejanski prispevki za tekoče obračunsko obdobje v pokojninske sklade, ki jih plačajo zaposleni, delodajalci, samozaposleni in druge insti- tucionalne enote v korist posameznikov ali gospodinjstev, ki imajo terjatve do skladov; (b) plus dodatni prispevki, ki ustrezajo dohodku od investiranja rezervacij pokojninskih skladov, ki je pripisan udeleženim gospodinjstvom; (c) manj zaračunane storitve za upravljanje sklada v obdobju. Zmanjšanja sestavljajo: (a) socialni prejemki, ki so enaki zneskom, ki se upokojencem ali njihovim nepreskrbljenim družinskim članom izplačujejo v obliki rednih plačil ali drugih ugodnosti; 144 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (b) plus socialni prejemki v obliki enkratnih zneskov, plačanih osebam ob upokojitvi. 5. 112. Transakcije z neto lastniškim kapitalom gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov ne zajemajo sredstev, ki so zaradi preoblikovanja enega sklada v drugega prenesena od neavtonomnih k avtonomnim pokojninskim skladom, uvrščenim v podsektor zavarovalne družbe in pokojninski skladi (S. 125). Takšen dogodek mora biti prikazan v postavki spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi (K. 12. 1) v računu drugih sprememb obsega sredstev (glej odstavek 6. 30). 5. 113. Rezervacije pokojninskih skladov so finančna sredstva rezidenčnih in nerezidenčnih gospodinjstev in ne institucionalnih enot, ki z njimi uprav- ljajo. Prenosne premije in škodne rezervacije (F. 62) 5. 114. Opredelitev: Podskupino prenosne premije in škodne rezervacije (F. 62) sestavljajo vse transakcije s prenosnimi premijami in škodnimi rezer- vacijami (AF. 62). To so tehnične rezervacije, ki jih oblikujejo zavarovalne družbe ter (avtonomni in neavtonomni) pokojninski skladi za: (a) znesek, ki predstavlja tisti del prihodkov od premij (obračunanih bruto premij), ki mora biti alociran naslednjim obračun- skim obdobjem (prenosne premije); (b) celotne ocenjene končne stroške poravnave vseh škod iz dogodkov, ki so nastali do konca obračunskega obdobja, ne glede na to, ali so bili že prijavljeni ali ne, zmanjšane za zneske, ki so že bili plačani na osnovi takšnih škod (škodne rezervacije). 5. 115. Prenosne premije so posledica dejstva, da zavarovalne premije navadno zapadejo v plačilo na začetku zavarovalnega obdobja, ki navadno ne sovpada z obračunskim obdobjem. Zato je ob koncu obračunskega obdobja, ko se izdela bilanca stanja, del zavarovalnih premij, ki so zapadle v plačilo v obračunskem obdobju, namenjen pokrivanju tveganj v naslednjem obdobju. Prenosne premije so določene glede na tveganja v obdobju, ki preostaja do konca veljavnosti pogodbe. V finančnem računu prenosne premije, ki so prikazane med zavarovanci in zavarovalnimi družbami, predstavljajo tisti del premij, ki zapadejo v plačilo v tekočem obračunskem obdobju in so namenjene kritju tveganj, ki nastajajo v naslednjem obdobju. 5. 116. Prenosne premije so finančna sredstva zavarovancev. Če se te prenosne premije nanašajo na življenjsko zavarovanje, so zavarovanci rezidenčna ali nerezidenčna gospodinjstva. Če se nanašajo na neživljenjsko zavarovanje, lahko zavarovanci pripadajo kateremu koli sektorju gospodarstva ali tujini. Zavarovalne premije ali socialni prispevki, ki jih plačajo zavarovanci, so lahko merilo za porazdelitev prenosnih premij med sektorje gospodarstva in tujino. 5. 117. Škodne rezervacije imajo zavarovalne družbe za pokrivanje zneskov, ki naj bi po pričakovanjih zapadli v plačilo na osnovi zahtevkov, ki še niso poravnani (npr. ker so sporni). Za zahtevke, ki so jih zavarovalne družbe sprejele, se šteje, da so zapadli v plačilo, ko se je škodni primer zgodil, ne glede na to, koliko časa je trajal postopek ugotavljanja njegove upravičenosti. 5. 118. Škodne rezervacije so finančna sredstva upravičencev, ki lahko pripadajo kateremu koli sektorju gospodarstva ali tujini. 5. 119. Podskupina AF. 62 zajema prenosne premije, druge tehnične rezervacije, škodne rezervacije in izravnalne rezervacije, kot so opredeljene v čle- nih 25, 26, 28 in 30 Direktive Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o zaključnih in konsolidiranih računih zavarovalnic. DRUGE TERJATVE IN OBVEZNOSTI (F. 7) 5. 120. Opredelitev: Skupino druge terjatve in obveznosti (F. 7) sestavljajo vse transakcije z drugimi terjatvami in obveznostmi (AF. 7). To so finančne terjatve, ki nastanejo kot protipostavke finančnim ali nefinančnim transakcijam v primerih časovne razlike med temi transakci- jami in ustreznim plačilom. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 145 5. 121. Skupina F. 7 zajema transakcije s finančnimi terjatvami, ki izhajajo iz predčasnih ali prepoznih plačil za transakcije z blagom in storitvami, raz- delitvene transakcije ali sekundarno trgovino s finančnimi sredstvi. Zajema tudi nasprotne transakcije v primeru zapadlega, a še ne izvedenega plačila. V skupino je uvrščen tudi dolg, ki izhaja iz v obdobju obračunanega dohodka in zaostankov v plačilu. 5. 122. Kategorija F. 7 ne zajema: (a) statističnih napak, ki niso časovne razlike med transakcijami z blagom in storitvami, razdelitvenimi ali finančnimi transakcijami in ustre- znimi plačili; (b) postavk, ki jih zaradi pomanjkanja informacij ni možno razvrstiti. Razvrstitev mora temeljiti na vseh razpoložljivih informacijah; (c) postavk, o katerih naravi ni nič znanega; (d) raznovrstnih postavk plačilne bilance, imenovanih neto napake in izpustitve; (e) predčasnih ali prepoznih plačil (skupaj z zaostalimi) v primeru nastanka finančnihsredstev ali odplačila obveznosti, razen tistih, ki so uvrš- čeni v skupino F. 7. Ta ostajajo uvrščena v svoji skupini. 5. 123. Skupina F. 7 je razdeljena na dve podskupini finančnih transakcij: (a) komercialni krediti in predujmi (F. 71), (b) druge terjatve in obveznosti razen komercialnih kreditov in predujmov (F. 79). Komercialni krediti in predujmi (F. 71) 5. 124. Opredelitev: Podskupino komercialni krediti in predujmi (F. 41) sestavljajo vse transakcije s komercialnimi krediti in predujmi (AF. 71). To so finančne terjatve, ki izhajajo iz dobaviteljevega ali kupčevega neposrednega kreditiranja transakcij z blagom in storitvami, ter predujmi za delo, ki je v teku ali se bo začelo in je povezano s temi transakcijami. 5. 125. Podskupina AF. 71 zajema: (a) finančne terjatve, povezane z dobavami blaga ali storitev, ki še niso bile plačane; (b) komercialne kredite, ki jih prevzame družba za faktoring, razen če se obravnavajo kot posojila; (c) obračunane najemnine za zgradbe v obdobju; (d) zaostala plačila blaga in storitev, ki niso v obliki posojil. 5. 126. Podskupina AF. 71 ne zajema posojil za financiranje komercialnih kreditov; ti so vključeni v skupino AF. 4 (glej odstavek 5. 81. h). 5. 127. Komercialni krediti in predujmi so lahko finančna sredstva in obveznosti vseh sektorjev in tujine. Druge terjatve in obveznosti razen komercialnih kreditov in predujmov (F. 79) 5. 128. Opredelitev: Podskupino druge terjatve in obveznosti razen komercialnih kreditov in predujmov (F. 79) sestavljajo vse transakcije z drugimi terjatvami in obveznostmi, razen s komercialnimi krediti in predujmi (AF. 79). To so finančne terjatve, ki izhajajo iz časovnih razlik med razdelitvenimi ali finančnimi transakcijami na sekundarnem trgu in ustreznimi plačili. Skupina zajema tudi finančne terjatve, ki nastajajo na osnovi obračunanih dohodkov v obdobju. 5. 129. Podskupina AF. 79 zajema finančne terjatve, ki nastanejo zaradi časovne razlike med obračunanimi transakcijami in plačili v zvezi z: (a) davki, (b) socialnimi prispevki, (c) plačami, 146 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (d) najemninami za zemljišča in podzemna sredstva, (e) dividendami, (f) obrestmi, (g) transakcijami s finančnimi sredstvi na sekundarnem trgu ipd. 5. 130. Nasprotna finančna transakcija obračunanim obrestim na finančna sredstva (glej odstavek 5. 17) naj bi bila po možnosti prikazana kot reinve- sticija v isto finančno sredstvo. Vendar pa je prikaz obresti odvisen od nacionalnih praks; če obračunane obresti niso prikazane, kot bi bile reinvestirane v finančno sredstvo, morajo biti uvrščene v podskupino F. 79. 5. 131. Na dan, ko obresti zapadejo v plačilo, sta prikazani dve finančni transakciji (glej odstavek 5. 17): prvič, če do plačila pride, je prikazana transak- cija s finančnim sredstvom, uporabljenim za plačilo, v primeru neplačila pa je povečanje neplačanih obresti prikazano v podskupini F. 79; dru- gič, nasprotna finančna transakcija, ki zmanjšuje neto finančno terjatev upnika do dolžnika. POJASNJEVALNA POSTAVKA: NEPOSREDNE TUJE NALOŽBE (F. m) 5. 132. Opredelitev: Neposredne tuje naložbe (F. m) sestavljajo vse transakcije z neposrednimi tujimi naložbami (AF. m), tj. z naložbami, ki vključujejo dolgoročna razmerja, ki odražajo trajni interes institucionalne enote, ki je rezident enega gospodarstva („neposredni investitor“), v institucionalni enoti, ki je rezident drugega gospodarstva („podjetje z neposredno naložbo“). Namen neposrednega investitorja je, da v znatni meri vpliva na upravljanje podjetja, ki je rezident drugega gospodarstva. Neposredna naložba obsega začetno transakcijo med neposrednim investitorjem in podjetjem z neposredno naložbo in vse naknadne kapitalske transakcije med njima ter med povezanimi korporativnimi in nekorporativnimi podjetji (17). 5. 133. Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi, ki tvorijo neposredno tujo naložbo, so prikazane v ustreznih skupinah finančnih transakcij, tj. med posojili (F. 4), delnicami in drugim lastniškim kapitalom (F. 5) ter drugimi terjatvami in obveznostmi (F. 7), zneski neposrednih tujih naložb, ki so vključeni v vsako od teh skupin, pa morajo biti prikazani tudi posebej kot pojasnjevalna postavka. RAČUNOVODSKA PRAVILA ZA FINANČNE TRANSAKCIJE VREDNOTENJE 5. 134. Finančne transakcije so prikazane po transakcijskih vrednostih, tj. po vrednostih v nacionalni valuti, po katerih finančna sredstva in/ali obve- znosti nastanejo, so likvidirani, izmenjani ali prevzeti med institucionalnimi enotami ali med institucionalnimi enotami in tujino, in sicer izključno na osnovi tržnih nagibov. 5. 135. Finančne transakcije in njihove finančne ali nefinančne nasprotne transakcije so prikazane po enakih transakcijskih vrednostih. Možnosti so tri: (a) (b) finančna transakcija je transakcija s plačilnim sredstvom v nacionalni valuti (glej odstavka 5. 04 in 5. 23): transakcijska vrednost je enaka izmenjanemu znesku plačilnega sredstva; finančna transakcija je transakcija s plačilnim sredstvom v tuji valuti (glej odstavka 5. 04 in 5. 23), nasprotna transakcija pa ni transakcija s plačilnim sredstvom v nacionalni valuti: transakcijska vrednost je enaka izmenjanemu znesku plačilnega sredstva, preračunanemu v nacio- nalno valuto s tržnim tečajem, veljavnim na dan plačila; (c) niti finančna transakcija niti njena nasprotna transakcija nista transakciji s plačilnim sredstvom (glej odstavek 5. 04): transakcijska vrednost je določena s tekočo tržno vrednostjo finančnega sredstva in/ali obveznosti, ki je predmet transakcije. 5. 136. Transakcijska vrednost se nanaša na določeno finančno transakcijo in njeno nasprotno transakcijo. Načeloma mora biti transakcijska vrednost jasno ločena od vrednosti, ki temelji na ponujeni ceni na trgu, pošteni tržni ceni ali kateri koli ceni, ki naj bi izražala splošno raven cen za skupino podobnih ali enakih finančnih sredstev in/ali obveznosti. Vendar je v primerih, ko je nasprotna transakcija finančni transakciji npr. transfer in torej finančna transakcija ni nastala izključno na osnovi tržnih nagibov, transakcijska vrednost določena s tekočo tržno vrednostjo finančnega sredstva in/ali obveznosti, ki je predmet transakcije. (17) Opredelitev OECD neposredne tuje naložbe, tretja izdaja. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 147 5. 137. Transakcijska vrednost ne vključuje zaračunanih storitev, provizij in podobnih plačil za storitve, ki so bile opravljene za izvedbo transakcije; prikazani morajo biti kot plačila za storitve. Ravno tako niso vključeni davki na finančne transakcije, ki se obravnavajo kot davki na storitve v okviru davkov na proizvode. Kadar finančna transakcija vključuje nastanek nove obveznosti, je transakcijska vrednost enaka znesku prevzete obveznosti brez predplačil obresti. Podobno je ob izbrisu obveznosti transakcijska vrednost za upnika in dolžnika enaka znesku zmanjšanja obveznosti. Posebna merila vrednotenja za nekatere podskupine finančnih transakcij 5. 138. Vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (F. 33) (a) kadar izdajatelj vrednostne papirje proda preko odkupnikov primarne izdaje vrednostnih papirjev ali drugih posrednikov, nato pa so pro- dani po višjih cenah končnim investitorjem, morajo biti finančna sredstva in obveznosti prikazani po vrednostih, ki jih plačajo končni investitorji. Razlika med zneski, ki jih plačajo investitorji, in zneski, ki jih prejmejo izdajatelji, se obravnava kot izdajateljevo plačilo za sto- ritev vpisnikom izdaje; (b) izdaje vrednostnih papirjev so prikazane po vrednosti ob izdaji. Kadar so vrednostni papirji izdani z diskontom ali premijo, je kot dejan- ska vrednost ob izdaji prikazan iztržek izdajatelja ob prodaji in ne nominalna vrednost. Razlika med vrednostjo ob izdaji in odkupno vrednostjo se obravnava kot obračunane obresti v času obstoja vrednostnega papirja; (c) močno diskontirane in brezkuponske obveznice se obravnavajo kot vrednostni papirji, izdani z diskontom. Obresti, obračunane v času obstoja obveznice, se obravnavajo, kot da so reinvestirane v takšne obveznice (glej odstavek 4. 46); (d) kadar so dolgoročni vrednostni papirji izdani z diskontom, ki ni pomembnejše velikosti, je lahko razlika med vrednostjo ob izdaji in odkupno vrednostjo pripisana ob dnevu izdaje; (e) pri vrednostnih papirjih, pri katerih je vrednost glavnice vezana na indeks cen, ceno blaga ali indeks deviznega tečaja, je cena vrednost- nega papirja ob izdaji prikazana kot glavnica, plačila zaradi indeksacije, ki se izplačajo po obdobjih in/ali ob dospelosti, se obravnavajo kot obračunane obresti v času obstoja vrednostnega papirja, protipostavka pa je prikazana kot reinvesticija v vrednostne papirje razen v delnice v finančnem računu; (f) investicije v vrednostne papirje, ki so v obtoku na sekundarnem trgu, so prikazane po borznem tečaju ali po tržni ceni; (g) vrednostni papirji, ki so dospeli, so prikazani po odkupni vrednosti, ki vključuje odkupno premijo, ne vključuje pa posojilnih in varčeval- nih premij, ki so prikazane kot obresti; (h) pretvorba obveznic v delnice se mora obravnavati kot prodaja obveznic in nakup delnic (glej odstavek 5. 62. l). Vrednost transakcije se izračuna iz tržne vrednosti obveznic, ki so bile zamenjane, morebitni dobički ali izgube iz lastnine na delnicah pa se prikažejo v računu revalorizacije (glej odstavek 6. 54). 5. 139. Izvedeni finančni instrumenti (F. 34) (a) trgovanje z opcijami na sekundarnem trgu in unovčenje opcij pred dospelostjo so finančne transakcije. Če opcija traja do dospelosti, se lahko izvrši ali ne. Če se izvrši, lahko izdajatelj opcije plača imetniku opcije znesek, ki je enak razliki med prevladujočo tržno ceno osnov- nega sredstva in izvršilno ceno, ali pa pride do pridobitve ali prodaje osnovnega finančnega ali nefinančnega sredstva, ki je prikazana po prevladujoči tržni ceni, ter nasprotnega plačila med imetnikom in izdajateljem opcije, ki je enako izvršilni ceni. Razlika med prevladujočo tržno ceno osnovnega sredstva in izvršilno ceno je v obeh primerih enaka likvidacijski vrednosti opcije, tj. cena opcije ob dospelosti. Če opcija ni izvršena, ni nobene transakcije, temveč ima izdajatelj opcije dobiček iz lastnine, imetnik opcije pa izgubo iz lastnine, ki morata biti prikazani v računu revalorizacije; (b) izvedeni finančni instrumenti razen opcij so navadno pogodbe, s katerimi se stranki dogovorita o zamenjavi določenih stvarnih ali finanč- nih sredstev na določen dan ali dneve v prihodnosti. Transakcije, ki so prikazane v zvezi s takšnimi izvedenimi finančnimi instrumenti, zajemajo vsako trgovanje s pogodbami in neto vrednosti izvršenih poravnav. Včasih je potrebno knjižiti tudi transakcijo, povezano z 148 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 nastankom pogodbe o izvedenem finančnem instrumentu. V številnih primerih pogodbeni stranki skleneta pogodbo o izvedenem finanč- nem instrumentu brez plačila ene stranke drugi; v teh primerih je vrednost transakcije, ki vzpostavi pogodbo, enaka nič, in v finančnem računu ni potrebna nobena vknjižba; (c) vse izrecne provizije, ki jih plačajo ali prejmejo borzni in drugi posredniki za pripravo opcij, standardiziranih terminskih poslov, zamenjav in drugih pogodb o izvedenih finančnih instrumentih, se obravnavajo kot plačila storitev v ustreznih računih. Tokovi obrestnih plačil, ki izhajajo iz poslov zamenjav, so prikazani kot dohodek od lastnine, odplačila glavnic pa kot transakcije z ustreznim osnovnim instrumen- tom v finančnem računu. Stranki v poslu zamenjave ne nudita storitev ena drugi, vsako plačilo tretji osebi za pripravo zamenjave pa je plačilo storitve (glej odstavek 4. 47). Medtem ko premija, plačana prodajalcu opcije, načeloma lahko vsebuje zaračunano storitev, elementa storitev v praksi navadno ni mogoče izločiti. Posledično morata biti kupčeva pridobitev finančnega sredstva in prodajalčev prevzem obve- znosti prikazana po polni ceni; (d) kadar pogodba o zamenjavi vključuje izmenjavo zneskov glavnic (kot npr. pri valutnih zamenjavah), je začetna izmenjava prikazana kot transakcija z izmenjanim osnovnim instrumentom in ne kot transakcija z izvedenim finančnim instrumentom (F. 34). Posledično to pomeni, da v tem trenutku nastane izvedeni finančni instrument z ničelno začetno vrednostjo. Kasneje bo vrednost izvedenega finančnega instrumenta vključevala vsaj naslednje sestavine: 1. tekočo tržno vrednost razlike med pričakovano prihodnjo tržno vrednostjo zneska glavnice, ki naj bi se ponovno izmenjal, ter zne- skom glavnice, ki je določen v pogodbi, ter 2. tekočo tržno vrednost prihodnjega toka vseh obresti in drugih denarnih tokov, določenih v pogodbi. Spremembe vrednosti izvedenega finančnega instrumenta v času morajo biti prikazane v računu revalorizacije. Naknadne ponovne izmenjave glavnice uravnavajo roki in pogoji iz pogodbe o zamenjavi, zato se lahko zgodi, da se finančna sredstva izme- njajo po ceni, ki je različna od prevladujoče tržne cene za ta sredstva. Nasprotno plačilo med strankama v poslu zamenjave je takšno, kot je opredeljeno v pogodbi. Razlika med tržno in pogodbeno ceno je enaka likvidacijski vrednosti sredstva/obveznosti, ki velja na dan dospelosti in mora biti prikazana kot transakcija z izvedenimi finančnimi instrumenti (F. 34). Ta končna transakcija z izvedenim finančnim instrumentov in vsi končni neto tokovi obresti morajo ustrezati celotnemu revalorizacijskemu dobičku ali izgubi v obdobju trajanja pogodbe o zamenjavi. Takšna obravnava je podobna načinu obravnave opcij, ki trajajo do dospetja (glej a) zgoraj). 5. 140. Delnice in drugi lastniški kapital razen delnic vzajemnih skladov (F. 51) (a) nove delnice se prikažejo po vrednosti ob izdaji, ki navadno ustreza nominalni vrednosti, povečani za premijo ob izdaji; (b) transakcije z delnicami v obtoku morajo biti prikazane po transakcijski vrednosti. Ko ta ni znana, se kot približek lahko uporabi borzni tečaj, tržna cena delnic, ki kotirajo na borzi, ali knjigovodska vrednost delnic, ki ne kotirajo na borzi; (c) delnice s potrdili o kasnejšem izplačilu dividende se vrednostijo po dividendi, ki jo predlaga izdajatelj; (d) izdaje premijskih delnic v sistemu niso prikazane (glej odstavek 5. 93). Ne glede na to se v primerih, ko izdaje premijskih delnic spreme- nijo celotno tržno vrednost delnic družbe, te spremembe prikažejo v računu revalorizacije (glej odstavek 6. 56); (e) transakcijska vrednost drugega lastniškega kapitala (F. 513) je znesek sredstev, ki jih lastniki prenesejo v svoje družbe ali neprave družbe. V nekaterih primerih so sredstva lahko prenesena v obliki prevzema obveznosti družbe ali neprave družbe. 5. 141. Delnice vzajemnih skladov (F. 52) (a) transakcije z delnicami vzajemnih skladov se vrednotijo na osnovi neto prispevkov v sklad; (b) dohodek od lastnine, zmanjšan za stroške upravljanja, ki ga prejmejo vzajemni skladi in je, celo če ni razdeljen, pripisan delničarjem, ima nasprotno vknjižbo v finančnem računu med delnicami vzajemnih skladov. S tem je dohodek od lastnine reinvestiran. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 149 ČAS ZAJEMANJA 5. 142. Finančne transakcije in njihove nasprotne transakcije so zajete v isti časovni točki. 5. 143. Kadar je nasprotna transakcija finančne transakcije nefinančna transakcija, sta obe zajeti v obdobju izvedbe nefinančne transakcije. Na primer, je ta finančna transakcija zajeta v obdobju, v katerem so narejene ko prodaja blaga ali storitev vodi do nastanka komercialnega kredita, vknjižbe v ustreznem nefinančnem računu. 5. 144. Če je nasprotna postavka finančne transakcije prav tako finančna transakcija, so predvidene tri možnosti: Kadar je protipostavka finančne tran- sakcije finančna transakcija, so možnosti tri: (a) obe finančni transakciji sta transakciji s plačilnimi sredstvi (glej odstavek 5. 04): zajeti sta v obdobju, ko je izvedeno prvo plačilo; (b) samo ena od dveh finančnih transakcij je transakcija s plačilnim sredstvom (glej odstavek 5. 04): zajeti sta, ko je izvedeno plačilo; (c) nobena od dveh finančnih transakcij ni transakcija s plačilnim sredstvom (glej odstavek 5. 04): zajeti sta v obdobju, ko je izvedena prva finančna transakcija. IZRAČUN FINANČNIH TRANSAKCIJ IZ SPREMEMB V BILANCAH STANJA 5. 145. Kadar osnovne statistike o finančnih transakcijah niso na voljo, se finančne transakcije lahko izračunajo na osnovi sprememb v finančnih bilancah stanja, tj. na osnovi sprememb zneska imetij finančnih sredstev ter neporavnanih obveznosti med končno in začetno bilanco stanja. Razlika med zneski finančnih transakcij in spremembami v finančnih bilancah stanja je sestavljena iz vknjižb v računu revalorizacije in računu drugih sprememb obsega sredstev. Priloga 5. 1 Povezave z merami denarja 5. 146. V dodatku je pojasnjena metoda, s katero je v bilancah stanja in finančnih računih možno prikazati mere denarja. 5. 147. Opredelitve mer denarja se razlikujejo med državami in v času, poleg tega pa ne temeljijo nujno na klasifikaciji finančnih sredstev in klasifika- ciji sektorjev, kot so opredeljene v sistemu. Zaradi tega mere denarja v sistemu niso opredeljene. 5. 148. Pri vključevanju mer denarja v bilance stanja in finančne račune je več težav. Prvič, mere denarja so lahko sestavljene iz elementov, ki ne ustre- zajo razredom oziroma skupinam, podskupinam in podpostavkam finančnih sredstev ter obveznosti, kot so opredeljene v sistemu. Npr. mera denarja lahko vključuje samo podrazred skupine gotovina in vloge (AF. 2). Ta podrazred je lahko opredeljen glede na zapadlost in/ali glede na institucionalno enoto, ki je imetnik ali izdajatelj gotovine in vlog. Drugič, mere denarja se lahko nanašajo na sektorje, ki izdajajo denar, sekto- rje, ki imajo denar, ter denarno nevtralne sektorje, ki ne ustrezajo sektorjem in podsektorjem, kakor so opredeljeni v sistemu. Tretjič, viri pod- atkov za izračun denarnih agregatov se lahko v praksi razlikujejo od virov podatkov, ki se uporabljajo za izdelavo bilanc stanja ter finančnih računov sektorjev in tujine. 5. 149. Za identifikacijo mer denarja MX v bilancah stanja ali finančnih računih je potrebno vse razrede i finančnih sredstev in obveznosti, ki so opre- deljeni v sistemu, razdeliti na dva podrazreda: (a) MXi: podrazred finančnih sredstev (obveznosti), razvrščenih v razred i in vključenih v mero denarja MX, (b) MX–i: podrazred finančnih sredstev (obveznosti), razvrščenih v razred i, vendar ne vključenih v mero denarja MX. V praksi nekateri razredi finančnih sredstev (obveznosti) ne prispevajo niti k širšim meram denarja, npr. denarno zlato in PPČ (AF. 1) ali zava- rovalne tehnične rezervacije (AF. 6). Zato sta MX1 in MX6 enaka nič, torej razdelitev AF. 1 v MX1 in MX–1 ali AF. 6 v MX6 in MX–6 ni potrebna. 150 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 5. 150. Mera denarja MX je enaka vsoti vseh podrazredov finančnih sredstev MXi sektorjev, ki imajo denar, enaka pa je tudi vsoti vseh podrazredov obveznosti MXi sektorjev, ki izdajajo denar. 5. 151. 5. 151. Glavna prednost te metode je prilagodljivost. Kadar se spremeni opredelitev mere denarja, je potrebno prilagoditi le razčlenitev nekate- rih razredov finančnih sredstev in obveznosti v MXi and MX–i. Mere denarja v bilancah stanja ali finančnih računih Finančna sredstva sektorjev, imetnikov denarja Obveznosti sektorjev, ki izdajajo denar Skupaj Razčlenitev po sektorjih Razčlenitev po sektorjih Skupaj AF. 1 AF. 2 od tega AF. 3 AF. 33 od tega AF. 34 od tega AF. 4 AF. 41 od tega AF. 42 od tega AF. 5 AF. 51 od tega AF. 52 od tega AF. 6 AF. 7 AF. 71 od tega AF. 79 MX2 MX–2 MX33 MX–33 MX34 MX–34 MX41 MX–41 MX42 MX–42 MX51 MX–51 MX52 MX–52 MX71 MX–71 Skupaj finančna sredstva in obveznosti, od tega MX 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 151 POGLAVJE 6 DRUGI TOKOVI 6. 01. Drugi tokovi obsegajo potrošnjo stalnega kapitala (K. 1), pridobitve in odsvojitve nefinančnih neproizvedenih sredstev (K. 2) ter druge spre- membe sredstev (K. 3 do K. 12). Druge spremembe sredstev zajemajo različne vrste sprememb sredstev, obveznosti in neto vrednosti, ki niso rezultat transakcij, prikazanih v računih kapitala in finančnih računih. Zajemajo druge spremembe obsega (K. 3 do K. 10 in K. 12) ter dobičke in izgube iz lastnine (K. 11). POTROŠNJA STALNEGA KAPITALA 6. 02. Opredelitev: Potrošnja stalnega kapitala (K. 1) predstavlja znesek v obdobju potrošenih osnovnih sredstev zaradi normalne obrabe in predvi- denega zastaranja, skupaj z rezervacijami za izgube osnovnih sredstev v primeru slučajnih škod, zoper katere jih je mogoče zavarovati. 6. 03. Potrošnjo stalnega kapitala je treba izračunati za vsa osnovna sredstva (razen živali), torej za opredmetena osnovna sredstva, neopredmetena osnovna sredstva (kot so stroški raziskovanj rudišč in programska oprema), velike izboljšave neproizvedenih sredstev in stroške prenosa lastniš- tva neproizvedenih sredstev. 6. 04. Potrošnja stalnega kapitala (ki jo je treba razlikovati od amortizacije, ki je dovoljena za davčne namene, in amortizacije, prikazane v poslovnih izkazih) mora biti ocenjena na osnovi stanja osnovnih sredstev in verjetne povprečne ekonomske življenjske dobe posameznih skupin teh sre- dstev. Kadar neposredne informacije o stanju osnovnih sredstev niso na voljo, je za oceno stanja osnovnih sredstev priporočena metoda stalne inventarizacije (MSI). Stanje osnovnih sredstev mora biti vrednoteno v kupčevih cenah tekočega obdobja. Pri izračunu povprečne tehnične življenjske dobe obravnavanih sredstev se upoštevajo izgube osnovnih sredstev zaradi slučajnih škod, zoper katere jih je možno zavarovati. Za gospodarstvo kot celoto je možno pričakovati, da je dejanska normalna slučajna škoda v obračunskem obdobju enaka ali blizu povprečni, za posamezne enote ali skupine enot pa se dejanska normalna in povprečna slučajna škoda lahko razliku- jeta. V tem primeru se na ravni sektorja razlika prikaže kot druge spremembe obsega osnovnih sredstev. Potrošnja stalnega kapitala se izračuna po metodi linearne amortizacije, po kateri se vrednost osnovnega sredstva v njegovi celotni življenjski dobi odpisuje po enaki stopnji. Glede na krivuljo padanja učinkovitosti osnovnega sredstva je potrošnjo stalnega kapitala možno izračunati tudi po metodi geometrijske amor- tizacije. 6. 05. V sistemu računov je potrošnja stalnega kapitala prikazana pod vsemi izravnalnimi postavkami, ki so tako prikazane „bruto“ in „neto“. Prikaz „bruto“ pomeni, da potrošnja stalnega kapitala ni odšteta, prikaz „neto“ pa, da je. PRIDOBITVE MANJ ODSVOJITVE NEFINANČNIH NEPROIZVEDENIH SREDSTEV (K. 2) 6. 06. Opredelitev: Nefinančna neproizvedena sredstva (1) so zemljišča in druga opredmetena neproizvedena sredstva, ki jih je mogoče uporabljati v proizvodnji blaga in storitev, ter neopredmetena neproizvedena sredstva. 6. 07. Zemljišče je opredeljeno kot tla, prekrita z zemljo, in z njimi povezane površinske vode1. Površinske vode vključujejo vse celinske vode (rezer- voarji, jezera, reke itd. ), ki so lahko predmet lastninske pravice. (1) Za opredelitev sredstev glej Prilogo 7. 1 k Poglavju 7. 152 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 6. 08. Med zemljišča ne spadajo: (a) zgradbe in drugi objekti na zemljiščih ali skozi nje (ceste, predori ipd. ), (b) vinogradi, sadovnjaki in drugi nasadi dreves ali drugih rastočih pridelkov ipd. , (c) podzemna sredstva; (d) negojeni biološki viri, (e) podzemni vodni viri. Postavki (a) in (b) sta proizvedeni osnovni sredstvi, postavke (c), (d) in (e) pa opredmetena neproizvedena sredstva. 6. 09. Pridobitve in odsvojitve zemljišč se vrednotijo v tekočih tržnih cenah, ki so veljale v obdobjih pridobitev/odsvojitev. Transakcije z zemljišči so v računih kupca in prodajalca prikazane po enaki vrednosti. Ta vrednost ne zajema stroškov, nastalih ob prenosu lastništva zemljišča, ki se pri- kažejo kot bruto investicije v osnovna sredstva. 6. 10. Pridobitve in odsvojitve drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev zajemajo podzemna sredstva, negojene biološke vire in vodne vire. Pod- zemna sredstva obsegajo zaloge premoga, nafte in zemeljskega plina ter zaloge kovinskih in nekovinskih rudnin (2). 6. 11. Pridobitve in odsvojitve drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev se vrednotijo v tekočih tržnih cenah, ki so veljale v obdobjih pridobi- tev/odsvojitev. Pridobitve in odsvojitve ne zajemajo z njimi povezanih stroškov prenosa lastništva. Slednji se prikažejo kot bruto investicije v osnovna sredstva. 6. 12. Neopredmetena nefinančna neproizvedena sredstva obsegajo patente, najemne in druge prenosljive pogodbe, kupljeno dobro ime in druga neopredmetena neproizvedena sredstva. Najemi se nanašajo na zemljišča, podzemna sredstva ter stanovanjske in nestanovanjske zgradbe (2). Nadaljnji primeri so tudi prenosljive pogodbe s športniki in ustvarjalci. Vrednost pridobitev in odsvojitev najemnih in drugih prenosljivih pogodb je sestavljena iz plačil prvotnim ali poznejšim najemnikom ali zakupnikom, ko so najemi ali koncesije prodani ali preneseni drugim institucionalnim enotam. Vrednost pridobitev in odsvojitev neopredmetenih neproizvedenih sredstev ne zajema z njimi povezanih stroškov prenosa lastništva. Stroški prenosa lastništva so del bruto investicij v osnovna sredstva. 6. 13. Pridobitve manj odsvojitve nefinančnih neproizvedenih sredstev so prikazane v računu kapitala sektorjev, celotnega gospodarstva in tujine. DRUGE SPREMEMBE SREDSTEV (K. 3 — K. 12) 6. 14. Opredelitev: Druge spremembe sredstev so tokovi, ki niso rezultat transakcij, prikazanih v računih kapitala in finančnih računih. Delijo se na dve skupini. Prva so spremembe obsega sredstev, druga pa spremembe vrednosti sredstev, obveznosti in neto vrednosti zaradi sprememb ravni in strukture cen, katerih rezultat so dobički ali izgube iz lastnine. DRUGE SPREMEMBE OBSEGA (K. 3 do K. 10 in K. 12) 6. 15. Druge spremembe obsega so tokovi z različnimi vlogami. Med pomembnejšimi je omogočanje določenim sredstvom, da vstopijo ali zapustijo sistem v normalnem toku dogodkov — npr. vhodi in izhodi naravno nastajajočih sredstev, kar je pomembno za prikaz odkritij, izčrpanj in uničenja naravnih sredstev. Druga vloga je prikaz učinkov izjemnih, nepričakovanih dogodkov, ki vplivajo na ekonomsko koristnost teh sre- dstev. (2) Za opredelitev sredstev glej Prilogo 7. 1 k Poglavju 7. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 153 6. 16. Druge spremembe obsega zajemajo devet skupin: (a) ekonomski nastanek neproizvedenih sredstev (K. 3), (b) ekonomski nastanek proizvedenih sredstev (K. 4), (c) naravno rast negojenih bioloških virov (K. 5), (d) ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev (K. 6), (e) izgube zaradi katastrof (K. 7), (f) zasege brez nadomestila (K. 8), (g) druge spremembe obsega nefinančnih sredstev, d. n. (K. 9), (h) druge spremembe obsega nefinančnih sredstev in obveznosti d. n. (K. 10); (i) spremembe v klasifikacijah in strukturi (K. 12). EKONOMSKI NASTANEK NEPROIZVEDENIH SREDSTEV (K. 3) 6. 17. Ekonomski nastanek nefinančnih neproizvedenih sredstev (K. 3) predstavlja povečanje obsega tiste vrste sredstev, ki niso rezultat proizvodnje. Zajeti so: (a) bruto povečanja ravni podzemnih virov, ki jih je mogoče izkoriščati: dokazane zaloge premoga, nafte, zemeljskega plina, kovinskih in nekovinskih rudnin, katerih izkoriščanje je gospodarno. V postavko so zajeta tudi povečanja zalog, katerih izkoriščanje postane gospo- darno zaradi tehnološkega napredka ali sprememb relativnih cen; (b) prenosi drugih naravnih sredstev v ekonomsko dejavnost: naravno nastala sredstva, ki s spremembo statusa postanejo ekonomska sredstva (npr. izkoriščanje nedotaknjenih gozdov, sprememba divjega ali neobdelanega zemljišča v zemljišče, ki ga je možno ekonomsko uporab- ljati, osušitev zemljišča). Ekonomska sredstva so opredeljena kot sredstva, do katerih institucionalne enote uveljavljajo lastninsko pravico in od katerih imajo njihovi lastniki lahko ekonomske koristi; (c) kakovostne spremembe neproizvedenih sredstev zaradi sprememb v ekonomski rabi. Spremembe kakovosti se obravnavajo kot spre- membe obsega. Spremembe kakovosti, ki so prikazane tukaj, so protipostavka spremembam v ekonomski rabi, ki so prikazane kot spre- membe v klasifikaciji (glej odstavek 6. 33) — npr. iz obdelanega zemljišča v gradbeno zemljišče; (d) nastanek neopredmetenih neproizvedenih sredstev. Neopredmetena nefinančna neproizvedena sredstva nastanejo, ko so stvari in ideje patentirane ali so prenosljive pogodbe podpisane. Kadar so podjetja prodana po ceni, ki presega njihova lastna sredstva (glej odstavek 7. 05), je presežek kupčeve cene nad lastnimi sredstvi sredstvo, imenovano „dobro ime“. Dobro ime, ki pri prodaji/nakupu ni prikazano, ni ekonomsko sredstvo. EKONOMSKI NASTANEK PROIZVEDENIH SREDSTEV (K. 4) 6. 18. Ekonomski nastanek proizvedenih sredstev (K. 4) se zgodi v primeru blaga, ki še ni prikazano v bilancah stanja. Izraz „ekonomski nastanek“ označuje priznanje pomembne ali posebne vrednosti, prikazan pa je med drugimi spremembami obsega. Ekonomski nastanek proizvedenih sredstev zajema: (a) vrednostne predmete, kot so dragoceni kamni in umetnine, kadar je visoka vrednost ali umetniški pomen predmetov, ki še niso bili prika- zani v bilancah stanja, priznan prvič; (b) zgodovinske spomenike, kadar je poseben arheološki, zgodovinski ali kulturni pomen objektov ali krajev, ki še niso bili prikazani v bilan- cah stanja, priznan prvič. NARAVNA RAST NEGOJENIH BIOLOŠKIH VIROV (K. 5) 6. 19. Naravna rast negojenih bioloških virov (K. 5) ni pod neposrednim nadzorom, odgovornostjo in upravljanjem institucionalne enote in zato ni proizvodnja. Prirast teh ekonomskih sredstev, kot so npr. naravni drevesni sestoji ali ribe v rečnih ustjih, je tako treba obravnavati kot ekonom- ski nastanek. 154 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 6. 20. Naravna rast mora biti prikazana kot povečanje (K. 5), izčrpanje pa kot ekonomsko izginotje (K. 61). V praksi se naravna rast lahko prikaže le „neto“, ker so fizične merske enote, ki so najverjetneje edino razpoložljivo orodje za merjenje naravne rasti, dejansko neto mere. EKONOMSKO IZGINOTJE NEPROIZVEDENIH SREDSTEV (K. 6) 6. 21. Ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev (K. 6) zajema: (a) izčrpanje naravnih ekonomskih sredstev (K. 61), kar obsega izčrpanje nahajališč podzemnih sredstev in negojenih bioloških virov, vključe- nih med sredstva (glej odstavek 6. 19); (b) drugo ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev (K. 62): 1. druga zmanjšanja ravni podzemnih virov, ki jih je možno izkoriščati (ponovna ocena možnosti izkoriščanja zaradi tehnoloških spre- memb ali sprememb v relativnih cenah); 2. kakovostne spremembe neproizvedenih sredstev zaradi sprememb v ekonomski rabi; 3. degradacija neproizvedenih sredstev zaradi ekonomske dejavnosti. Zajeta je degradacija zemljišč, vodnih virov in načeloma drugih naravnih sredstev; 4. celotni odpis kupljenega dobrega imena, odpis prenosljivih pogodb in prenehanje patentne zaščite. IZGUBE ZARADI KATASTROF (K. 7) 6. 22. Izgube zaradi katastrof (K. 7), prikazane kot druge spremembe obsega sredstev, so posledica izjemnih in prepoznavnih dogodkov velikega obsega, ki lahko uničijo sredstva znotraj vseh oblik ekonomskih (finančnih in nefinančnih) sredstev. 6. 23. Med tovrstne dogodke spadajo večji potresi, vulkanski izbruhi, valovi plime, izjemno močni orkani, suša in druge naravne nesreče, vojne, upori, izgredi in drugi politični dogodki ter tehnološke nesreče, kot so večji izlivi strupov in spuščanje radioaktivnih snovi v ozračje. V postavko je zajeto zlasti : (a) poslabšanje kakovosti zemljišč zaradi neobičajnih poplav ali viharjev, (b) uničenje gojenih sredstev zaradi suše ali epidemije, (c) uničenje zgradb, opreme ali vrednostnih predmetov v gozdnih požarih ali potresih, (d) slučajno uničenje gotovine ali prinosniških vrednostnih papirjev zaradi naravnih katastrof ali političnih dogodkov. ZASEGI BREZ NADOMESTILA (K. 8) 6. 24. Do zasegov brez nadomestila (K. 8) pride, kadar si država ali druge institucionalne enote iz razlogov, ki niso plačilo davkov, kazni ali podobnih dajatev, brez polnega nadomestila prisvojijo sredstva drugih institucionalnih enot, vključno z nerezidenčnimi. Nenadomeščeni del takšnih eno- stranskih zasegov ni kapitalski transfer, prikazan v računu kapitala. DRUGE SPREMEMBE OBSEGA NEFINANČNIH SREDSTEV, D. N. (K. 9) 6. 25. V postavki so prikazani učinki nepričakovanih dogodkov na ekonomske koristi od sredstev. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 155 Zajeti so: (a) nepredvideno zastaranje. Potrošnja stalnega kapitala ne zajema nepredvidenega zastaranja osnovnih sredstev, zato lahko znesek, vključen za njihovo normalno pričakovano zastaranje, zaostaja za dejanskim zastaranjem. Zaradi tega je potrebno zmanjšanja vrednosti osnovnih sredstev zaradi uvedbe novih tehnologij ustrezno prikazati; (b) razlike med popravki vrednosti, vključenimi v potrošnjo stalnega kapitala za normalno škodo, in dejanskimi izgubami. Potrošnja stalnega kapitala ne zajema nepredvidene škode, zato lahko znesek, vključen za normalno pričakovano škodo, zaostaja za (ali presega) dejansko škodo. Za nepredvidena zmanjšanja ali povečanja vrednosti osnovnih sredstev zaradi teh dogodkov je torej treba narediti prilagoditve; (c) degradacija osnovnih sredstev, ki ni obračunana v potrošnji stalnega kapitala: zmanjšanje vrednosti osnovnih sredstev zaradi npr. nepredvi- denih učinkov kislosti zraka in dežja na površine stavb in vozil; (d) opustitev proizvodnih objektov pred dokončanjem ali pred začetkom ekonomske uporabe; (e) izjemne izgube zalog (zaradi požara, kraj, napada žuželk na zaloge žit ipd. ); (f) statistične napake med končno in začetno bilanco stanja nefinančnih sredstev. DRUGE SPREMEMBE OBSEGA FINANČNIH SREDSTEV IN OBVEZNOSTI, D. N. (K. 10) 6. 26. V postavki so prikazane vse spremembe finančnih sredstev in obveznostih, ki niso posledica finančnih transakcij, prikazanih v finančnem računu, ki niso pripisane dobičkom in izgubam iz lastnine, prikazanim v računu revalorizacije, ki niso spremembe v klasifikacijah in strukturi ter niso posledica izgub zaradi katastrof in zasegov brez nadomestila. 6. 27. Postavka K. 10 zajema: (a) dodelitve in ukinitve PPČ (AF. 12) (glej odstavke od 5. 33 do 5. 35): za PPČ ne obstaja niti namišljena obveznost, zato mehanizem, s katerim PPČ nastanejo (dodelitve PPČ) ali so izbrisane (ukinitve PPČ), ni podlaga za transakcije, temveč za vknjižbo v računu drugih sprememb obsega sredstev. Dodelitve PPČ povečajo, ukinitve PPČ pa zma- njšajo finančna sredstva denarnih oblasti; (b) druge spremembe obsega, povezane s pokojninskimi shemami z zagotovljenimi prejemki. Pokojninske sheme z zagotovljenimi prejemki so tiste, v katerih je raven pokojninskih prejemkov, obljubljenih udeleženim zaposlenim, zagotovljena. Prejemki se izračunajo po obrazcu, ki upošteva delovno dobo in plačo udeleženca, in niso v celoti odvisni od sredstev v skladu. Za sheme z zagotovljenimi prejemki so z vknjižbo v računu drugih spremembe obsega sredstev zajete spremembe aktuarsko dolo- čenih obveznosti, ki so posledica sprememb v strukturi prejemkov in ki jih je treba razlikovati od sprememb v starostni strukturi in struk- turi delovne dobe upravičencev. Primeri sprememb v strukturi prejemkov so spremembe obrazca, znižanje za pokojnino potrebne starosti in zagotovitev sredstev za letno povečanje (navadno opredeljeno kot konstanten odstotek letno) prihodnjih pokojnin ali vseh pokojnin, ki se izplačujejo; (c) izjemne izgube gotovine ali prinosniških vrednostnih papirjev zaradi požarov, kraj ipd. ; (d) popolni ali delni odpisi slabih dolgov s strani upnikov. V postavki je prikazano enostransko priznanje upnika, da finančno sredstvo zaradi stečaja ali drugih dejavnikov ni izterljivo, in posledični izbris finančnega sredstva iz bilance stanja upnika ter izbris nasprotne obveznost dolžnika. Ne glede na to se primerih, ko dolžniško insti- tucionalno enoto nadzira upnik, popolni ali delni odpis dolga s strani upnika, ki ni posledica stečaja, prikaže v računih akumulacije; (e) statistične napake med končno in začetno bilanco stanja finančnih sredstev in obveznosti. 6. 28. Postavka K. 10 ne zajema: (a) odpisa dolga na osnovi vzajemnega sporazuma med dolžnikom in upnikom (odpis dolga ali oprostitev dolga): ta se obravnava kot transak- cija med upnikom in dolžnikom (glej odstavka 4. 165. f in 5. 16) in ne kot druga sprememba obsega; 156 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (b) zavrnitev dolga: enostranskega odpisa obveznosti s strani dolžnika sistem ne prepoznava. SPREMEMBE V KLASIFIKACIJAH IN STRUKTURI (K. 12) 6. 29. Spremembe v klasifikacijah in strukturi (K. 12) zajemajo spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi institucionalnih enot (K. 12. 1) ter spre- membe v klasifikaciji sredstev in obveznosti (K. 12. 2). SPREMEMBE V SEKTORSKI RAZVRSTITVI IN STRUKTURI (K. 12. 1) 6. 30. Ob prerazvrstitvi institucionalne enote iz enega sektorja v drugega se prenese njena celotna bilanca stanja, npr. institucionalna enota, uvrščena v sektor gospodinjstev, postane neprava družba, ki jo je treba uvrstiti v sektor družb. Spremembe v strukturi institucionalnih enot zajemajo nastanek in izginotje nekaterih finančnih sredstev in obveznosti zaradi preoblikovanja družb. Kadar družba izgine kot neodvisna pravna oseba, ker jo prevzame ena družba ali več, vsa finančna sredstva in obveznosti, vključno z delnicami in drugim lastniškim kapitalom, ki so obstajali med to družbo in družbami, ki so jo prevzele, izginejo iz sistema. Nakupi delnic in drugega lastniškega kapitala družbe zaradi združitve pa se prikažejo kot finančna transakcija med družbo, ki jih je kupila, in prejšnjim lastni- kom. Nadomestilo obstoječih delnic z delnicami prevzemne ali nove družbe mora biti prikazano kot odkup delnic s hkratno izdajo novih del- nic. Finančna sredstva in obveznosti, ki so obstajale med prevzeto družbo in tretjimi osebami ostanejo nespremenjene in preidejo k prevzemni družbi (družbam). Enako so v tej postavki prikazana nova finančna sredstva in obveznosti (nastanek finančnih sredstev), ki nastanejo ob pravni razdelitvi družbe na dve ali več institucionalnih enot. SPREMEMBE V KLASIFIKACIJI SREDSTEV IN OBVEZNOSTI (K. 12. 2) 6. 31. Postavko K. 12. 2. sestavljata monetizacija/demonetizacija zlata (K. 12. 21) in druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti (K. 12. 22). 6. 32. Monetizacija/demonetizacija zlata (K. 12. 21) je prikazana v računu drugih sprememb obsega sredstev denarnih oblasti, tj. podsektorjev cen- tralna banka (S. 121) ali centralna država (S. 1311). Monetizacija zlata se zgodi, ko denarne oblasti prerazvrstijo zlato iz vrednostnih predmetov v rezervna sredstva v posesti denarnih oblasti. V računu drugih sprememb obsega sredstev je prikazano zmanjšanje njihovih imetij vrednostnih predmetov in povečanje njihovih imetij denar- nega zlata. Neposredni nakupi denarnega zlata od drugih denarnih oblasti so razvrščeni med transakcije z denarnim zlatom (F. 11). Vsi drugi nakupi, vključno z nakupi od finančnih posrednikov ali preko organiziranega trga zlata, morajo biti prikazani kot nakupi vrednostnih predmetov, ki jim sledi sprememba v klasifikaciji. Demonetizacija zlata se zgodi, ko denarne oblasti prenesejo zlato iz rezervnih sredstev med vrednostne predmete. Imetja denarnega zlata pri denarnih oblasteh se zato zmanjšajo, vrednostni predmeti pa povečajo. Neposredne prodaje denarnega zlata drugim denarnim oblastem se uvrščajo med transakcije z denarnim zlatom (F. 11). Vse druge prodaje, vključno s prodajami finančnim posrednikom ali preko organiziranega trga zlata, morajo biti prikazane kot prodaje vrednostnih predmetov, ki sledijo spremembi v klasifikaciji. 6. 33. Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti (K. 12. 22): primeri so spremembe v rabi zemljišč in spremembe stanovanj v poslovne prostore ali obratno. Pri zemljiščih morata obe vknjižbi v postavki K. 12. 22. (negativna vknjižba za staro postavko in pozitivna za novo) imeti enako vrednost. Sprememba vrednosti zemljišča zaradi spremembe v rabi je prikazana kot ekonomski nastanek (glej odstavek 6. 17. c) ali izgi- notje neproizvedenih sredstev (glej odstavek 6. 21. b) in se obravnava kot sprememba obsega. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 157 K. 12. 22 ne zajema pretvorbe obveznic v delnice; ta pretvorba je prikazana z dvema finančnima transakcijama (glej odstavek 5. 62. l). 6. 34. Vknjižbe za druge spremembe obsega (K. 3 do K. 10 in K. 12) so prikazane v računih drugih sprememb obsega sredstev sektorjev, celotnega gospodarstva in tujine. NOMINALNI DOBIČKI/IZGUBE IZ LASTNINE (K. 11) 6. 35. Nominalni dobički (3) iz lastnine so tista vrsta drugih sprememb vrednosti sredstev, obveznosti in s tem neto vrednosti, ki odraža spremembe ravni in strukture njihovih cen. Nominalni dobički iz lastnine se razčlenijo v nevtralne in realne dobičke iz lastnine. 6. 36. Opredelitev: Nominalni dobički iz lastnine (K. 11) na določeno količino sredstva so opredeljeni kot sprememba vrednosti sredstva zaradi spre- membe njegove cene. Nominalni dobiček iz lastnine na obveznost je opredeljen kot sprememba vrednosti te obveznosti zaradi spremembe njene cene, vendar z nasprotnim predznakom. 6. 37. Pozitivni dobiček iz lastnine je posledica povečanja vrednosti sredstva ali zmanjšanja vrednosti obveznosti. Negativni dobiček iz lastnine, tj. izguba iz lastnine, je posledica zmanjšanja vrednosti sredstva ali povečanja vrednosti obveznosti. 6. 38. Nominalni dobički iz lastnine, ki so obračunani na sredstva ali obveznosti, so prikazani v računu revalorizacije, ne glede na to, ali so realizi- rani ali ne. Dobički iz lastnine so realizirani, ko je obravnavano sredstvo prodano, odkupljeno, uporabljeno ali drugače odsvojeno ali obvez- nost odplačana. Nerealizirani dobiček je torej tisti, ki je obračunan na sredstvo, ki je še vedno v lasti, ali na obveznost, ki je ob koncu obračun- skega obdobja še neporavnana. Kot realiziran dobiček se navadno obravnava dobiček, realiziran v celotnem obdobju, ko je sredstvo v lasti ali je obveznost neporavnana, ne glede na to, ali je to obdobje skladno z obračunskim ali ne. Ker pa so dobički iz lastnine v sistemu prikazani po obračunskem načelu, se razlikovanje med realiziranimi in nerealiziranimi dobički, čeprav je za nekatere namene koristno, ne pojavlja v klasifi- kacijah in računih. 6. 39. Dobički iz lastnine obsegajo dobičke na vseh vrstah sredstev: na nefinančnih proizvedenih in neproizvedenih sredstvih ter na finančnih sred- stvih. Zajeti so torej tudi dobički iz lastnine na zaloge vseh vrst blaga, ki jih imajo proizvajalci, vključno z nedokončano proizvodnjo. 6. 40. Nominalni dobički iz lastnine so obračunani na sredstva ne glede na to, koliko časa znotraj obračunskega obdobja so v lasti, torej niso obraču- nani le na sredstva, ki se pojavijo v začetnih in/ali končnih bilancah stanja. Nominalni dobički iz lastnine med dvema časovnima točkama, obračunani lastniku določenega sredstva ali dane količine določene vrste sredstva, so opredeljeni kot: tekoča vrednost sredstva v kasnejši časovni točki minus tekoča vrednost sredstva v zgodnejši časovni točki, ob predpostavki, da se sredstvo v tem času niti kakovostno niti količinsko ne spremeni. Nominalni dobiček iz lastnine (D), obračunan na dolo- čeno količino (k) sredstva med časovno točko 0 in t, se lahko izrazi kot: D = (ct – co) × k pri čemer sta co in ct ceni sredstva v časovni točki 0 oziroma t. Za finančna sredstva in obveznosti s stalno tekočo ceno, za katere sta co in ct enaka po opredelitvi, so nominalni dobički iz lastnine vedno nič. 6. 41. Za izračun nominalnih dobičkov iz lastnine morajo biti pridobitve in odsvojitve sredstev vrednotene na enak način kakor v računih kapitala in finančnih računih, stanje sredstev pa mora biti vrednoteno na enak način kakor v bilancah stanja. Pri osnovnih sredstvih je vrednost prido- (3) Izraz „dobički iz lastnine“ se uporablja kot skupen izraz za dobičke in izgube iz lastnine, pri čemer imajo dobički iz lastnine lahko pozitiven ali negativen predznak. Podobno se izraz „sredstva“ uporablja kot skupen izraz za „sredstva“ in „obveznosti“. 158 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 bitve znesek, ki ga kupec plača proizvajalcu ali prodajalcu, povečan za stroške prenosa lastništva, ki bremenijo kupca. Vrednost odsvojitve obstoječega osnovnega sredstva je znesek, ki ga prodajalec prejme od kupca, zmanjšan za stroške prenosa lastništva, ki bremenijo prodajalca. Razlikovati je mogoče štiri razmere, v katerih nastanejo nominalni dobički iz lastnine: 1. 2. 3. 4. sredstvo je v lasti v celotnem obračunskem obdobju: nominalni dobički, obračunani v obračunskem obdobju, so enaki vrednosti v končni bilanci stanja, zmanjšani za vrednost v začetni bilanci stanja. Te vrednosti so ocenjene vrednosti sredstev, če bi bila pridobljena na dan, za katerega so bilance stanja narejene. Nominalni dobiček je nerealiziran; sredstvo, ki je v lasti na začetku obdobja, je v obdobju prodano: obračunani nominalni dobički iz lastnine so enaki dejanski ali ocenjeni vrednosti odsvojitve, zmanjšani za vrednost v začetni bilanci stanja. Nominalni dobiček je realiziran; sredstvo je pridobljeno v obdobju in je ob koncu obdobja v lasti: obračunani nominalni dobički iz lastnine so enaki vrednosti v končni bilanci stanja, zmanjšani za dejansko ali ocenjeno vrednost pridobitve. Nominalni dobiček je nerealiziran; sredstvo je pridobljeno in odtujeno v obračunskem obdobju: obračunani nominalni dobiček iz lastnine je enak dejanski ali ocenjeni vred- nosti odsvojitve, zmanjšani za dejansko ali ocenjeno vrednost pridobitve. Nominalni dobiček je realiziran. 6. 42. Nominalni dobički iz lastnine, obračunani na sredstva in obveznosti, so zajeti ne glede na to, ali so realizirani ali ne. Prikazani so v računih revalorizacije sektorjev, celotnega gospodarstva in tujine. NEVTRALNI DOBIČKI/IZGUBE IZ LASTNINE (K. 11. 1) 6. 43. Opredelitev: Nevtralni dobiček iz lastnine (K. 11. 1) na sredstvo je opredeljen kot vrednost dobička iz lastnine, ki bi bil obračunan, če bi se cena sredstva v času spremenila v istem razmerju kot splošna raven cen. Namen nevtralnih dobičkov iz lastnine je olajšati izračun realnih dobičkov iz lastnine, ki prerazdeljujejo realno kupno moč med sektorji. 6. 44. Splošni indeks cen naj bo označen z r. Nevtralni dobiček iz lastnine (ND) na določeno količino (k) sredstva med časovnima točkama 0 in t je torej izražen kot: ND = co × k (rt/ro – 1) pri čemer je cok tekoča vrednost sredstva v časovni točki 0, rt/ro pa faktor spremembe splošne ravni cen med časovnima točkama 0 in t. Za vsa sredstva in obveznosti se uporablja isto razmerje rt/ro. 6. 45. Idealnega splošnega indeksa cen za izračun nevtralnih dobičkov iz lastnine ni. Po dogovoru je splošni indeks cen, ki se uporablja za izračun nevtralnih dobičkov iz lastnine, indeks cen za končno nacionalno porabo brez sprememb zalog. 6. 46. Nevtralni dobički iz lastnine so prikazani v računu nevtralnih dobičkov/izgub iz lastnine, ki je podračun računa revalorizacije sektorjev, celot- nega gospodarstva in tujine. REALNI DOBIČKI/IZGUBE IZ LASTNINE (K. 11. 2) 6. 47. Opredelitev: Realni dobiček iz lastnine (K. 11. 2) na sredstvo je opredeljen kot razlika med nominalnim in nevtralnim dobičkom iz lastnine na to sredstvo. Realni dobiček iz lastnine (RD) na določeno količino (k) sredstva med časovnima točkama 0 in t je izražen kot: RD = D – ND ali RD = (ct/co – rt/ro) × co × k 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 159 Vrednost realnih dobičkov iz lastnine na sredstva je torej odvisna od gibanja njihovih cen v obdobju glede na povprečno gibanje drugih cen, ki je merjeno s splošnim indeksom cen. 6. 48. Realni dobički iz lastnine so prikazani v računu realnih dobičkov/izgub iz lastnine, ki je podračun računa revalorizacije sektorjev, celotnega gospodarstva in tujine. DOBIČKI IZ LASTNINE PO VRSTI FINANČNIH SREDSTEV Gotovina in vloge (AF. 2) 6. 49. Tekoče vrednosti gotovine in vlog, izraženih v nacionalni valuti, ostajajo v času enake. „Cena“ takšnih sredstev je vedno enota, količina pa je dana s številom enot valute, v kateri so izražena. Nominalni dobički iz lastnine na ta sredstva so vedno nič. Zaradi tega je razlika med vred- nostjo začetnega in končnega stanja teh sredstev, razen drugih sprememb obsega sredstev, v celoti pojasnjena z vrednostjo transakcij s temi sredstvi. To je primer, ko je transakcije navadno možno izračunati iz podatkov bilance stanja. 6. 50. Za izračun nevtralnih in realnih dobičkov iz lastnine na sredstva s stalno tekočo vrednostjo so potrebni podatki o časih in vrednostih transak- cij ter vrednosti začetne in končne bilance stanja. Če je na primer posojilo dano in odplačano v obračunskem obdobju, v katerem splošna raven cen raste, so s stališča upnika nevtralni dobički na posojilo pozitivni, realni pa negativni, pri čemer je znesek odvisen od dolžine trajanja posojila in stopnje inflacije. Takšnih realnih izgub ni možno prikazati brez podatkov o vrednosti danih in odplačanih posojil v obračunskem obdobju in o času, ko so posojila dana in odplačana. Na splošno je mogoče povzeti, da če je celotna absolutna vrednost pozitivnih in negativ- nih transakcij velika glede na ravni začetne in končne bilance stanja, približne ocene nevtralnih in realnih dobičkov iz lastnine na finančna sredstva in obveznosti s stalnimi tekočimi vrednostmi, ki so izračunane izključno iz podatkov bilance stanja, niso zelo zadovoljive. Celo prikaz vrednosti finančnih transakcij na bruto osnovi, tj. ločen prikaz danih in odplačanih posojil, v nasprotju s prikazom celotne vrednosti posojil, zmanjšane za odplačila, ni nujno zadovoljiv brez podatkov o času črpanj in odplačil posojil. Posojila (AF. 4) ter druge terjatve in obveznosti (AF. 7) 6. 51. Za posojila ter druge terjatve in obveznosti, ki niso tržni, velja enako kakor za gotovino in vloge. Kadar pa je obstoječe posojilo ali komer- cialni kredit prodan drugi institucionalni enoti, mora biti razlika med odkupno ceno in transakcijsko ceno prikazana v računu revalorizacije prodajalca in kupca v času transakcije. Vrednostni papirji razen delnic (AF. 3) 6. 52. Kadar so obveznice izdane s premijo ali diskontom, vključno z močno diskontiranimi in brezkuponskimi obveznicami, razlika med ceno ob izdaji in nominalno ali odkupno vrednostjo ob zapadlosti meri obresti, ki jih mora izdajatelj plačati v obdobju obstoja obveznice. Takšne obresti so prikazane kot odhodek dohodka od lastnine izdajatelja obveznice ter prihodek imetnika obveznice poleg morebitnih kuponskih obresti, ki jih izdajatelj dejansko plača v določenih razmikih v obdobju obstoja obveznice. Obračunane obresti so v finančnem računu prika- zane, kot bi jih imetnik obveznice istočasno reinvestiral v obveznico (glej odstavek 5. 17). V finančnem računu so torej prikazane kot pridobi- tev sredstva, ki je dodano obstoječemu sredstvu (4). Postopno povečanje tržne vrednosti obveznice, ki ga je mogoče pripisati nabiranju obraču- nanih, reinvestiranih obresti, odraža rast neodplačane glavnice — tj. velikosti sredstva. To je v bistvu povečanje količine ali obsega in ne pove- čanje cen. Ne prispeva k nastanku dobička iz lastnine za imetnika obveznice ali izgube za izdajatelja obveznice. Podobno je pri blagu, kot je vino, ki zori med skladiščenjem. Vsak porast cene vina, ki ga je možno pripisati izboljšanju njegove kakovosti, je povečanje obsega in ne cene. Obveznice se v času, ko se približujejo dospelosti, kakovostno spreminjajo, zato je bistveno zavedanje, da povečanja njihovih vrednosti zaradi nabiranja obračunanih obresti niso cenovne spremembe in ne prispevajo k nastanku dobičkov iz lastnine. 6. 53. Spreminjajo se tudi cene obveznic s stalno obrestno mero, vendar ko se tržne obrestne mere spremenijo, se cene teh obveznic gibljejo v obratni smeri kot obrestne mere. Vpliv določene spremembe obrestne mere na ceno posamezne obveznice je manjši, bolj kot je njeno dospetje blizu. Spremembe cen obveznic, ki jih je možno pripisati spremembam tržnih obrestnih mer, so cenovne in ne količinske spremembe. Te torej (4) Sistem takšno obravnavo priporoča, vendar dopušča prikaz takšnih obresti med drugimi terjatvami in obveznostmi (AF. 7), ko je potrebna prilagoditev nacionalnim pra- ksam (glej odstavek 5. 130). 160 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ustvarijo nominalne dobičke ali izgube iz lastnine za izdajatelje in imetnike obveznic. Povečanje obrestnih mer ustvari nominalni dobiček iz lastnine za izdajatelja obveznice in enako nominalno izgubo za imetnika obveznice. Obratno velja ob zmanjšanju obrestnih mer. Nominalni dobički ali izgube iz lastnine se lahko obračunajo na menice enako kot pri obveznicah. Ker pa so menice kratkoročni vrednostni papirji z veliko krajšim rokom dospelosti, so dobički iz lastnine, ki nastanejo zaradi sprememb obrestnih mer, v splošnem mnogo manjši kot na obveznice z isto nominalno vrednostjo. 6. 54. Pretvorba obveznic v delnice se prikaže z dvema finančnima transakcijama (glej odstavek 5. 62. l). Navadno je izvedena po ceni, ki je nižja od tržne cene delnic, iz tega izhajajoči dobički iz lastnine pa morajo biti prikazani kot cenovna sprememba v računu revalorizacije. 6. 55. Vrednost izvedenih finančnih instrumentov (AF. 34) se lahko spremeni zaradi sprememb vrednosti osnovnega instrumenta, sprememb v niha- nju cene osnovnega instrumenta ali zaradi približevanja dneva izvršitve ali dospelosti. Vse te spremembe vrednosti je treba obravnavati kot cenovne spremembe in prikazati pod K. 11. Delnice in drug lastniški kapital (AF. 5) 6. 56. Premijske delnice (glej odstavek 5. 93) povečajo število delnic in nominalno vrednost izdanih delnic, teoretično pa ne spremenijo tržne vred- nosti vseh delnic skupaj. Po dogovoru sploh ne vstopijo v račune. Ker pa so takšne izdaje namenjene povečanju likvidnosti delnic na trgu, se posledično celotna tržna vrednost izdanih delnic lahko poveča, vsaka taka sprememba pa mora biti prikazana kot učinek revalorizacije. Zavarovalne tehnične rezervacije (AF. 6) 6. 57. Spremembe neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov (AF. 61), ki nastanejo med začetkom in koncem obračunskega obdobja in ki izhajajo iz nominalnih dobičkov ali izgub iz lastnine na rezervacijah, ki so jih investirale zavarovalne družbe in pokojninski skladi, se prikažejo v računu revalorizacije. Enako se prikažejo tudi spremembe v prenosnih pre- mijah in škodnih rezervacijah (AF. 62), ki izhajajo iz dobičkov in izgub iz lastnine. FINANČNA SREDSTVA V TUJIH VALUTAH 6. 58. Vrednost finančnih sredstev v tujih valutah se meri po tekoči tržni vrednosti v tujih valutah, pretvorjenih v nacionalno valuto po tekočem deviznem tečaju. Nominalni dobički iz lastnine lahko torej nastanejo ne samo zato, ker se spremeni cena sredstva v lokalni valuti, ampak tudi zaradi sprememb deviznih tečajev. Celotna vrednost nominalnih dobičkov iz lastnine, ki so obračunani v obračunskem obdobju, se lahko izra- čuna na običajen način z odštevanjem vrednosti transakcij od razlike med vrednostmi v začetni in končni bilanci stanja. Zaradi tega je treba transakcije s finančnimi sredstvi v tujih valutah pretvoriti v nacionalno valuto z uporabo deviznih tečajev, ki so veljali v času, ko so bile tran- sakcije izvedene, vrednosti v začetni in končni bilanci stanja pa z uporabo tečajev, ki so veljali na dneve, na katere se bilance stanja nanašajo. Iz tega sledi, da je celotna vrednost transakcij — pridobitve zmanjšane za odsvojitve — izraženih v tujih valutah, dejansko pretvorjena s tehta- nim povprečnim deviznim tečajem, v katerem so uteži vrednosti transakcij, ki so bile izvedene na različne datume. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 161 POGLAVJE 7 BILANCE STANJA 7. 01. Opredelitev: Bilanca stanja je evidenca vrednosti sredstev v lasti in neporavnanih obveznosti v določeni časovni točki. Izravnalna postavka se imenuje neto vrednost (B. 90) Stanja sredstev in obveznosti, ki so prikazana v bilanci stanja, se vrednotijo v tržnih cenah, ki veljajo na dan, na katerega se bilanca stanja nanaša. 7. 02. Bilanca stanja se izdela za sektorje, celotno gospodarstvo in tujino. Bilanca stanja za sektor kaže vrednost vseh sredstev (proizvedenih, neproizvedenih in finančnih) in obveznosti ter neto vrednost sektorja. Izravnalna postavka bilance stanja za celotno gospodarstvo se pogosto imenuje nacionalno bogastvo. Je vsota nefinančnih sredstev in neto finančnih sredstev glede na tujino. Bilanca stanja za tujino, ki se imenuje račun zunanjih sredstev in obveznosti, je sestavljena izključno iz finančnih sredstev in obveznosti. 7. 03. Družbe imajo poleg vrednosti izdanih delnic in drugega lastniškega kapitala tudi neto vrednost. Pri nepravih družbah je neto vrednost enaka nič, ker se predpostavlja, da je vrednost lastniškega kapitala lastnikov enaka razliki med sredstvi in obveznostmi neprave družbe. Torej je neto vrednost rezidenčnih podjetij z neposredno tujo naložbo, ki so podružnice nerezidenčnih podjetij in se torej obravnavajo kot neprave družbe, enaka nič. 7. 04. Razlika med celotnimi finančnimi sredstvi in celotnimi obveznostmi se imenuje neto finančna sredstva (glej odstavek 7. 67). 7. 05. Za sektorja nefinančnih in finančnih družb izračun lastnih sredstev daje analitično smiseln kazalnik. Lastna sredstva so vsota neto vrednosti (B. 90) ter izdanih delnic in drugega lastniškega kapitala (AF. 5). 7. 06. Bilanca stanja zaključuje zaporedje računov in prikazuje končni rezultat vknjižb v računih proizvodnje, razdelitve in porabe dohodka ter v računih akumulacije (glej poglavje 8 „Zaporedje računov in izravnalne postavke“). 7. 07. Bilanca stanja prikazuje vrednost sredstev in obveznosti v določeni časovni točki. Sestavljati jih je treba na začetku obračunskega obdobja (kar je enako koncu predhodnega obdobja) in na koncu obračunskega obdobja. 7. 08. Začetno in končno bilanco stanja povezuje temeljna računovodska enačba: vrednost stanja posamezne vrste sredstva v začetni bilanci stanja plus transakcije: celotna vrednost pridobljenih sredstev minus celotna vrednost odsvojenih sredstev s transakcijami v obračunskem obdobju; transakcije z nefinančnimi sredstvi so prikazane v računu kapitala, transakcije s finančnimi sredstvi pa v finančnem računu minus potrošnja stalnega kapitala plus druge spremembe obsega: vrednost drugih pozitivnih in negativnih sprememb obsega sredstev v lasti (na primer kot posledica odkritij podzemnih sredstev ali uničenja sredstva zaradi vojne ali naravne nesreče): te spremembe so prikazane v računu drugih sprememb obsega sredstev 162 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 plus revalorizacije: vrednost pozitivnih in negativnih dobičkov iz lastnine, obračunanih v obdobju, ki izhajajo iz sprememb v ceni sredstva: te spremembe so prikazane v računu revalorizacije je enako vrednosti stanja sredstva v končni bilanci stanja. Računovodske povezave med začetno in končno bilanco stanja s transakcijami in drugimi spremembami sredstev (druge spremembe obsega in dobički iz lastnine) so shematično prikazane v dodatku 7. 2. VRSTE SREDSTEV 7. 09. Sredstva, ki so prikazana v bilancah stanja, so ekonomska sredstva. 7. 10. Opredelitev: Ekonomska sredstva so stvari, ki delujejo kot hranilci vrednosti, nad katerimi institucionalne enote posamično ali kolektivno uveljavljajo lastninske pravice in katerih posedovanje ali uporaba v določenem časovnem obdobju lastnikom prinaša ekonom- ske koristi. 7. 11. Ekonomske koristi zajemajo primarne dohodke (poslovni presežek z uporabo, dohodek od lastnine z dajanjem drugim v uporabo), ki izvirajo iz uporabe sredstva, ter vrednost, vključno z morebitnimi dobički/izgubami iz lastnine, ki jo je možno realizirati z odsvojitvijo ali preneha- njem sredstva. 7. 12. Pregled klasifikacije in zajetja ekonomskih sredstev je v tabeli 7. 1. Podrobne opredelitve vseh vrst sredstev so v dodatku 7. 1. Sredstva niso: (a) človeški kapital, (b) naravna sredstva, ki niso ekonomska sredstva (npr. zrak, rečne vode), (c) pogojna sredstva, ki niso finančna sredstva (glej odstavek 7. 22). 7. 13. Sredstva se delijo v tri skupine: (a) nefinančna proizvedena sredstva, (b) nefinančna neproizvedena sredstva, (c) finančna sredstva. NEFINANČNA PROIZVEDENA SREDSTVA (AN. 1) 7. 14. Opredelitev: Proizvedena sredstva (AN. 1) so nefinančna sredstva, ki so rezultat proizvodnega procesa. 7. 15. Klasifikacija proizvedenih sredstev omogoča razlikovanje sredstev na osnovi njihove vloge v proizvodnji. Zajemajo: osnovna sredstva (1), ki se v proizvodnji uporabljajo ponavljajoče ali nepretrgoma več kakor eno leto, zaloge, ki se v proizvodnji porabijo kot vmesna potrošnja, se pro- dajo ali kako drugače odsvojijo, in vrednostne predmete. Slednji se v glavnem ne uporabljajo za proizvodnjo ali potrošnjo, ampak pa se prido- bijo in posedujejo predvsem kot hranilci vrednosti. NEFINANČNA NEPROIZVEDENA SREDSTVA (AN. 2) 7. 16. Opredelitev: Neproizvedena sredstva (AN. 2) so ekonomska sredstva, ki ne nastanejo v proizvodnem procesu. Sestavljajo jih opredmetena in neopredmetena sredstva. (1) V bruto investicije v osnovna sredstva nista vključeni dve vrsti trajnega blaga, ki ga uporabljajo proizvajalci: drobno orodje in nekatere vrste vojaške opreme. Ustrezna sredstva torej ne obstajajo. Poleg tega se prevozna oprema ter drugi stroji in oprema, ki jih pridobijo gospodinjstva za končno potrošnjo, ne obravnavajo kot osnovna sredstva. V bilanci stanja so vključeni v pojasnjevalno postavko „trajno potrošno blago“ (glej odstavek 7. 63). 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 163 7. 17. Klasifikacija omogoča razlikovanje sredstev glede na način njihovega nastanka. Nekatera nastanejo v naravi, druga, ki jih je možno imenovati „družbeni konstrukt“, nastanejo s pravnimi ali računovodskimi dejanji. 7. 18. Vsa opredmetena neproizvedena sredstva so naravna sredstva. Katera naravna sredstva so vključena, je v skladu s splošno opredelitvijo eko- nomskega sredstva, določeno na osnovi tega, ali so sredstva objekt dejanskega lastništva in ali so svojim lastnikom ob obstoječi tehnologiji, znanju, gospodarskih priložnostih, razpoložljivih virih in celoti relativnih cen zmožna prinašati ekonomske koristi. Naravna sredstva, nad katerimi lastninske pravice niso vzpostavljene ali se ne morejo vzpostaviti (npr. odprto morje in zrak), niso vključena. 7. 19. Neopredmetena neproizvedena sredstva zajemajo patente, prenosljive pogodbe, kupljeno dobro ime itd. Stvari, ki niso evidentirane s pravnimi ali računovodskimi dejanji (npr. s podelitvijo patenta ali prenosom ekonomske koristi tretji osebi), niso vključene. FINANČNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI (AF. ) 7. 20. Opredelitev: Finančna sredstva (AF. ) so ekonomska sredstva, ki zajemajo plačilna sredstva, finančne terjatve in ekonomska sredstva, ki so po naravi podobna finančnim terjatvam. 7. 21. Plačilna sredstva obsegajo denarno zlato, posebne pravice črpanja, gotovino in prenosljive vloge. Finančne terjatve dajejo imetnikom (upni- kom) pravico, da brez nasprotne dajatve prejmejo plačilo ali vrsto plačil od drugih institucionalnih enot (dolžnikov), ki so prevzele nasprotne obveznosti. Primeri ekonomskih sredstev, ki so po naravi podobna finančnim terjatvam, so delnice in drug lastniški kapital ter deloma pogojna sredstva. Privzema se, da je institucionalna enota, ki je izdala tako finančno sredstvo, prevzela nasprotno obveznost. 7. 22. Pogojna sredstva so pogodbeni dogovori med institucionalnimi enotami ter med institucionalnimi enotami in tujino, ki določajo enega ali več pogojev, ki morajo biti izpolnjeni, preden se finančna transakcija izvede. Primeri so plačilne garancije, ki jih daje tretja oseba, akreditivi, kre- ditne linije, instrumenti zajamčenega vpisa vrednostnih papirjev (NIF) in vrsta izvedenih instrumentov. Pogojna sredstva so finančna sredstva v primeru, ko imajo sami pogodbeni dogovori tržno vrednost, ker se z njimi lahko trguje ali so lahko pobotani na trgu. V drugih primerih pogojna sredstva v sistemu niso zajeta (2). 7. 23. V sistemu ima vsako finančno sredstvo nasprotno obveznost, razen tistih finančnih sredstev, ki so razvrščena v skupino denarno zlato in posebne pravice črpanja (AF. 1). 7. 24. Klasifikacija finančnih sredstev in obveznosti je skladna s klasifikacijo finančnih transakcij, zato so opredelitve skupin, podskupin in podpo- stavk finančnih sredstev in obveznosti ter dodatna pojasnila v ESR podani le enkrat, in sicer v poglavju o finančnih transakcijah. V poglavju o bilancah stanja opredelitve in njihova pojasnila v glavnem besedilu niso ponovljeni, temveč je v dodatku 7. 1 podan povzetek vseh v sistemu opredeljenih sredstev in obveznosti. (2) Zavarovalne tehnične rezervacije (AF. 6) so brezpogojne obveznosti zavarovalniških družb in pokojninskih skladov, nasprotna finančna sredstva individualnih zavarovan- cev ali upravičencev pa so v večini primerov pogojna sredstva. 164 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Tabela 7. 1 — Klasifikacija sredstev AN. NEFINANČNA SREDSTVA (AN. 1 + AN. 2) AN. 1 AN. 11 AN. 111 Proizvedena sredstva Osnovna sredstva (1) Opredmetena osnovna sredstva AN. 1111 Stanovanja AN. 1112 Druge zgradbe in objekti AN. 11121 Nestanovanjske zgradbe AN. 11122 Drugi objekti AN. 1113 Stroji in oprema AN. 11131 Prevozna oprema AN. 11132 Drugi stroji in oprema AN. 1114 Gojena naravna sredstva AN. 11141 Osnovna čreda AN. 11142 Večletni nasadi AN. 112 Neopredmetena osnovna sredstva AN. 1121 Raziskovanja rudišč AN. 1122 Računalniška programska oprema AN. 1123 Razvedrilni, literarni in umetniški izvirniki AN. 1129 Druga neopredmetena osnovna sredstva AN. 12 AN. 121 AN. 122 Zaloge Surovine in material Nedokončana proizvodnja AN. 1221 Nedokončana proizvodnja na gojenih naravnih sredstvih AN. 1222 Druga nedokončana proizvodnja AN. 123 AN. 124 AN. 13 AN. 131 AN. 132 AN. 139 AN. 2 AN. 21 Dokončani proizvodi Trgovsko blago Vrednostni predmeti Dragocene kovine in kamni Starine in drugi umetniški predmeti Drugi vrednostni predmeti Neproizvedena sredstva Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 211 Zemljišča AN. 2111 Zemljišča pod zgradbami in objekti AN. 2112 Obdelovalna zemljišča AN. 2113 Zemljišča za rekreacijo in z njimi povezane površinske vode AN. 2119 Druga zemljišča in z njimi povezane površinske vode AN. 212 Podzemna sredstva AN. 2121 Zaloge premoga, nafte in zemeljskega plina AN. 2122 Zaloge kovinskih rudnin AN. 2123 Zaloge nekovinskih rudnin AN. 213 AN. 214 AN. 22 AN. 221 AN. 222 AN. 223 AN. 229 AF. AF. 1 AF. 11 AF. 12 Negojeni biološki viri Vodni viri Neopredmetena neproizvedena sredstva Patenti Najemi in druge prenosljive pogodbe Kupljeno dobro ime Druga neopredmetena neproizvedena sredstva AF FINANČNA SREDSTVA (2) (AF. l + AF. 2 + AF. 3 +AF. 4 +AF. 5 + AF. 6 + AF. 7) Denarno zlato in posebne pravice črpanja (PPČ) Denarno zlato Posebne pravice črpanja (PPČ) 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 165 AF. 2 AF. 21 AF. 22 AF. 29 AF. 3 AF. 33 AF. 331 AF. 332 AF. 34 AF. 4 AF. 41 AF. 42 AF. 5 AF. 51 AF. 511 AF. 512 AF. 513 AF. 52 AF. 6 AF. 61 AF. 611 AF. 612 AF. 62 AF. 7 AF. 71 AF. 79 Gotovina in vloge Gotovina Prenosljive vloge Druge vloge Vrednostni papirji razen delnic Vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov Kratkoročni Dolgoročni Izvedeni finančni instrumenti Posojila Kratkoročna Dolgoročna Delnice in drugi lastniški kapital Delnice in drug lastniški kapital razen delnic vzajemnih skladov Delnice, ki kotirajo na borzi Delnice, ki ne kotirajo na borzi Drug lastniški kapital Delnice vzajemnih skladov Zavarovalne tehnične rezervacije Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov Prenosne premije in škodne rezervacije Druge terjatve in obveznosti Komercialni krediti in predujmi Druge terjatve in obveznosti razen komercialnih kreditov in predujmov (1) (2) Pojasnjevalna postavka AN. m. : trajno potrošno blago. Pojasnjevalna postavka AF. m. : neposredne tuje naložbe. VREDNOTENJE VKNJIŽB V BILANCAH STANJA SPLOŠNA NAČELA VREDNOTENJA 7. 25. Posamezna postavka v bilanci stanja mora biti vrednotena, kakor bi bila pridobljena na dan, na katerega se bilanca stanja nanaša, vrednost pa mora v primeru nefinančnih sredstev zajemati tudi vse stroške prenosa lastništva. To pomeni, da morajo biti sredstva in obveznosti vrednoteni v tekočih tržnih cenah na dan, na katerega se bilanca stanja nanaša. Sredstva torej treba vrednotiti na osnovi: (a) kupčevih cen, če se sredstva kupijo, (b) osnovnih cen, če so rezultat proizvodnje za lastne potrebe, in na osnovi osnovnih cen podobnega blaga ali vsote stroškov tega blaga, če osnovne cene niso na voljo. 7. 26. V idealnem primeru je te cene mogoče opazovati na trgu. Kadar takšnih cen na trgu ni — na primer ker v nedavni preteklosti ni bilo opaže- nih nobenih nakupov/prodaj teh sredstev — je treba poskusiti oceniti, kakšne bi bile cene, če bi bila sredstva pridobljena na trgu na dan, na katerega se bilanca stanja nanaša. 7. 27. Poleg cen, opaženih na trgu, in ocen opaženih cen ali nastalih stroškov se lahko tekoče cene za vrednotenje v bilanci stanja približno ocenijo še: (a) z revalorizacijo in akumulacijo pridobitev, zmanjšanih za odsvojitve ali (b) s sedanjo ali diskontirano vrednostjo prihodnjih donosov. 7. 28. Tržne cene so navadno na voljo za številna finančna sredstva, za obstoječe nepremičnine (zgradbe in druge objekte ter pripadajoča zemljišča), obstoječo prevozno opremo, pridelke in osnovno čredo, pa tudi za novo proizvedena osnovna sredstva in zaloge. 166 7. 29. SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Za nekatera sredstva se revalorizirane začetne cene pridobitve odpisujejo v pričakovani življenjski dobi. Vrednost takega sredstva je v določeni točki njegove življenjske dobe enaka tekoči ceni pridobitve, zmanjšani za akumulirane vrednosti odpisov. Večina osnovnih sredstev se lahko v bilancah stanja prikaže po tekočih kupčevih cenah, zmanjšanih za akumulirano potrošnjo stalnega kapitala (odpisani strošek nadomesti- tve) (3). 7. 30. Pri sredstvih, ki bodisi dajejo donose z zamikom (npr. drevesa) ali so donosi razporejeni skozi daljše obdobje (npr. podzemna sredstva), je treba pri izračunu sedanje vrednosti pričakovanih prihodnjih donosov uporabiti ustrezno diskontno stopnjo. Diskontne stopnje je treba določiti na osnovi informacij o transakcijah s posamezno vrsto sredstva (gozdovi, rudniki, kamnolomi) in ne z uporabo splošnih obrestnih mer. 7. 31. Vrednosti sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, je treba preračunati v domačo valuto po tržnem deviznem tečaju, ki velja na dan, na katerega se bilanca stanja nanaša. Ta tečaj mora biti sredina med nakupnimi in prodajnimi promptnimi tečaji valutnih transakcij. 7. 32. Za nekatere analitične namene so lahko koristne alternative tekočim tržnim vrednostim (npr. nominalna vrednost za dolgoročne obveznice ter revalorizirana vplačana (ali ekvivalentna) vrednost lastniškega kapitala družb), ki se lahko v bilancah stanja prikažejo kot pojasnjevalne postavke. NEFINANČNA SREDSTVA (AN. ) PROIZVEDENA SREDSTVA (AN. 1) Osnovna sredstva (AN. 11) Opredmetena osnovna sredstva (AN. 111) 7. 33. Opredmetena osnovna sredstva je treba po možnosti vrednotiti v tržnih cenah (ali v osnovnih cenah v primeru proizvodnje novih sredstev za lastne potrebe) ali v tekočih kupčevih cenah, zmanjšanih za akumulirano potrošnjo stalnega kapitala. Ustrezno odpisani kupčevi stroški pre- nosa lastništva teh sredstev so vključeni v vrednost bilance stanja. Neopredmetena osnovna sredstva (AN. 112) 7. 34. Raziskovanja rudišč je treba vrednotiti bodisi na osnovi akumuliranih zneskov, ki so za namene raziskovanj v skladu s sklenjeno pogodbo pla- čani drugim institucionalnim enotam, bodisi na osnovi stroškov, ki so nastali pri raziskovanju rudišč za lastne potrebe. Tisti del v preteklosti že izvedenega raziskovanja, ki še ni bil v celoti odpisan, je treba revalorizirati upoštevaje cene in stroške tekočega obdobja. 7. 35. 7. 36. Računalniško programsko opremo je treba vrednotiti na osnovi kupčevih cen, plačanih na trgu, na osnovi ocenjenih osnovnih cen, kadar se programska oprema proizvede za lastne potrebe, ali na osnovi proizvodnih stroškov, kadar takšne cene niso na voljo. V prejšnjih letih pridob- ljeno in še ne popolnoma odpisano programsko opremo je treba revalorizirati po tekočih cenah ali stroških (ki so lahko nižji od izvirne cene ali stroškov). Razvedrilne, literarne in umetniške izvirnike ter druga neopredmetena osnovna sredstva je treba vrednotiti po ceni pridobitve, kadar se s temi neopredmetenimi sredstvi dejansko trguje na trgu. Neopredmetena sredstva, ki so bila proizvedena za lastne potrebe, se lahko vrednotijo na osnovi stroškov njihove proizvodnje, ki so ustrezno revalorizirani (upoštevaje cene tekočega obdobja) in odpisani. V drugih primerih je morda potrebno uporabiti ocene sedanje vrednosti pričakovanih prihodnjih prejemkov, ki naj bi jih prejeli lastniki teh sredstev. Zaloge (AN. 12) 7. 37. Zaloge je treba vrednotiti po cenah, ki veljajo na dan, na katerega se bilanca stanja nanaša, in ne po cenah, po katerih so bili proizvodi vred- noteni, ko so vstopili v zaloge. (3) Za vsoto odpisanih vrednosti vseh osnovnih sredstev, ki so še v uporabi, se uporablja izraz „neto stanje kapitala“. Bruto stanje kapitala vključuje vrednost akumulirane potrošnje stalnega kapitala. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 167 7. 38. Zaloge surovin in materiala se vrednotijo v kupčevih cenah, zaloge dokončanih proizvodov in nedokončane proizvodnje pa v osnovnih cenah. Zaloge trgovskega blaga (blago, namenjeno nadaljnji prodaji brez predelave s strani trgovcev na debelo in drobno) se vrednotijo po cenah, ki veljajo na dan, na katerega se bilanca stanja nanaša, cene pa ne vključujejo nobenih prevoznih stroškov, ki bremenijo trgovce na debelo in drobno. Za zaloge nedokončane proizvodnje se lahko vrednost končne bilance stanja izračuna z uporabo deleža celotnih proizvodnih stroš- kov, nastalih do konca obdobja, in osnovne cene podobnega dokončanega proizvoda na dan, za katerega se bilanca stanja sestavlja. Če osnovna cena dokončanih proizvodov ni na voljo, se lahko oceni po vrednosti proizvodnih stroškov s pribitkom za pričakovani neto poslovni presežek ali (ocenjeni neto) raznovrstni dohodek. Rastoči pridelki za enkratno uporabo (razen dreves) in osnovna čreda, ki se redi za zakol, se vrednotijo po cenah takšnih proizvodov na trgu. Neposekana drevesa se vrednotijo z diskontiranjem prihodnjih dohodkov od prodaje lesa v tekočih cenah, zmanjšanih za izdatke, ki nastajajo pri dozorevanju in poseku lesa ipd. Vrednostni predmeti (AN. 13) 7. 39. Vrednostni predmeti (umetniška dela, starine, nakit, dragoceni kamni, nedenarno zlato (glej odstavek 5. 30) in druge kovine) se vrednotijo v tekočih cenah. Če za ta sredstva obstajajo organizirani trgi, jih je treba vrednotiti po dejanskih ali ocenjenih cenah, po katerih bi jih bilo mogoče kupiti na trgu, vključno z vsemi provizijami posrednikov, na dan, na katerega se bilanca stanja nanaša. V drugih primerih jih je treba vrednotiti po cenah pridobitve, ki so revalorizirane na tekočo raven cen. NEPROIZVEDENA SREDSTVA (AN. 2) Opredmetena neproizvedena sredstva (AN. 21) Zemljišča (AN. 211) 7. 40. V računu kapitala so izdatki za izboljšave zemljišč in stroški prenosa lastništva zemljišč prikazani kot bruto investicije v osnovna sredstva, ločeno od zemljišč samih. Če vrednosti zemljišča ni mogoče ločiti od vrednosti zgradb in drugih objektov, ki stojijo na zemljišču, je treba sredstva razvrstiti skupaj, in sicer kot tisto sredstvo, katerega vrednost je verjetno višja. V bilanci stanja se zemljišča vrednotijo po tekoči tržni ceni. Tekoča tržna cena ni nujno enaka vsoti vseh elementov, ki sestavljajo stroške pridobitve zemljišča v času pridobitve. Še posebej možno je, da tekoča tržna cena ne zajema stroškov prenosa lastništva ali izdatkov za izboljšave zemljišč, ki še niso bili v celoti odpisani. Te zneske je torej morda potrebno (v celoti ali deloma) prikazati kot izgube iz lastnine v računu revalorizacije. Podzemna sredstva (AN. 212) 7. 41. Dokazane zaloge rudnih nahajališč na zemeljski površini ali pod njo, ki jih je ob obstoječi tehnologiji in relativnih cenah mogoče ekonomsko izkoriščati, se vrednotijo po sedanji vrednosti pričakovanih neto donosov, ki izhajajo iz komercialnega izkoriščanja teh sredstev. Druga naravna sredstva (AN. 213 in AN. 214) 7. 42. Ker opazljive cene za ta sredstva verjetno niso na voljo, jih je treba vrednotiti po sedanji vrednosti pričakovanih prihodnjih donosov. Neopredmetena neproizvedena sredstva (AN. 22) 7. 43. Neopredmetena neproizvedena sredstva (patenti, najemi in druge prenosljive pogodbe ter kupljeno dobro ime) je treba vrednotiti v tekočih cenah, kadar se z njimi dejansko trguje na trgu. Sicer je treba oceniti sedanje vrednosti pričakovanih prihodnjih donosov, ki naj bi jih prejeli lastniki teh sredstev. 168 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 FINANČNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI (AF. ) 7. 44. Finančna sredstva in obveznosti je treba načeloma vrednotiti v tekočih cenah, pripisana pa jim mora biti enaka vrednost, ne glede na to, ali se pojavljajo kot finančna sredstva ali obveznosti. Cene ne smejo zajemati zaračunanih storitev, provizij in podobnih plačil, ki so prikazani kot storitve, ki se zagotavljajo za izvedbo transakcij. Denarno zlato in PPČ (AF. 1) 7. 45. Denarno zlato (AF. 11) se vrednoti po cenah, ki veljajo na organiziranih trgih zlata. Vrednost posebnih pravic črpanja (AF. 12) dnevno določa MDS, tečaji do domačih valut pa so na voljo na deviznih trgih. Gotovina in vloge (AF. 2) 7. 46. Gotovina (AF. 22) se vrednoti po nominalni vrednosti. Vrednosti vlog (AF. 22, AF. 29), ki so prikazane v bilancah stanja, so zneski glavnic, ki bi jih dolžniki po pogojih pogodbe o vlogi morali odplačati upnikom, če bi bila vloga likvidirana na dan, na katerega se bilanca stanja nanaša. Vrednosti lahko vključujejo obračunane obresti (glej odstavek 5. 130. ). Vrednostni papirji razen delnic (AF. 3) 7. 47. Vrednotenje mora biti konsistentno z obravnavo obračunanih obresti in z njihovo klasifikacijo glede na vrste sredstev (glej odstavke 5. 128, 5. 130 in 5. 138). Če se obračunane obresti v finančnem računu obravnavajo, kot bi bile reinvestirane v ustrezen vrednostni papir, je treba vrednostne papirje razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF. 33) v bilanci stanja vrednotiti v tekočih tržnih cenah tako, da vklju- čujejo vrednost obračunanih obresti. Celotna tekoča tržna vrednost teh vrednostnih papirjev ima dve sestavini obsega, prva predstavlja glav- nico, druga pa obračunane obresti. Celotni obseg torej vključuje obračunane obresti (tj. število enot izdanih vrednostnih papirjev, povečano za dodatni obseg, ki izhaja iz obračunanih obresti, glej odstavek 6. 52), cena, ki jo je treba uporabiti za vsako od teh enot obsega, pa obraču- nanih obresti ne vključuje. Če je vrednost obračunanih obresti v finančnem računu vključena v F. 79 (Druge terjatve in obveznosti) in ne v F. 33 (Vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov), potem je treba v AF. 79 v bilanci stanja vključiti tudi vrednost obračunanih obresti. 7. 48. Kratkoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF. 331) se vrednotijo v tekočih tržnih vrednostih. Če tekoče tržne cene niso na voljo: (a) kratkoročni vrednostni papirji, izdani po nominalni vrednosti, se vrednotijo po nominalni vrednosti, povečani za obračunane obresti, ki niso zapadle ali niso plačane; (b) diskontirani vrednostni papirji se vrednotijo ceni ob izdaji, povečani za obračunane obresti. Te približne ocene morajo biti omejene na vrednostne papirje, katerih izvirna dospelost ne presega treh mesecev. 7. 49. Dolgoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF. 332) se vedno vrednotijo v tekočih tržnih vrednostih, ne glede na to, ali so to obveznice, na katere se obresti izplačujejo redno, ali močno diskontirane ali brezkuponske obveznice, na katere se izpla- čuje malo ali nič obresti. 7. 50. Izvedeni finančni instrumenti (AF. 34) morajo biti v bilanco stanja zajeti po tekočih tržnih cenah. Če kotirajoča tržna cena ne obstaja (npr. opcije, s katerimi se trguje prek okenc), jih je treba vrednotiti bodisi z zneskom, potrebnim za odkup ali poravnavo pogodbe, bodisi z zne- skom plačane premije. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 169 Po dogovoru velja, da izdajatelj izvedenega finančnega instrumenta prevzame nasprotno obveznost. Posojila (AF. 4) 7. 51. Vrednosti, ki so prikazane v bilancah stanja upnikov in dolžnikov so zneski glavnic, ki jih dolžniki po pogodbi morajo odplačati upnikom, četudi se s posojilom trguje z diskontom ali s premijo. Delnice in drug lastniški kapital (AF. 5) 7. 52. Delnice in drug lastniški kapital (AF. 5) je treba vrednotiti v tekočih cenah. Za sredstva in obveznosti se uporabljajo iste tekoče cene, čeprav delnice in drug lastniški kapital pravno niso obveznost izdajatelja, pač pa lastninska pravica na likvidacijski vrednosti družbe, katere znesek vnaprej ni znan. 7. 53. Delnice, ki kotirajo na borzi (AF. 511), je treba vrednotiti po reprezentativni srednji tržni ceni, ki velja na borzi ali na drugih organiziranih finančnih trgih. 7. 54. Vrednosti delnic, ki ne kotirajo na borzi (AF. 512) in s katerimi se ne trguje redno na organiziranih trgih, je treba oceniti z upoštevanjem vred- nosti delnic, ki kotirajo na borzi. Te ocene pa morajo po eni strani upoštevati razlike med obema vrstama delnic, predvsem njihovo likvidnost, po drugi pa rezerve, ki se naberejo v času življenjske dobe družbe, in njeno panogo dejavnosti. 7. 55. Uporabljena metoda ocenjevanja je zelo odvisna od razpoložljivih podatkov baznih statistik. Upošteva lahko npr. podatke o združitvah, v katere so vključene delnice, ki ne kotirajo na borzi. Nadalje, v primerih, ko se rezerve družb, ki izdajajo delnice, ki ne kotirajo na borzi, razli- kujejo v povprečju in v razmerju do nominalnega kapitala od rezerv družb, ki izdajajo delnice, ki kotirajo na borzi, je tekočo ceno delnic, ki ne kotirajo na borzi, možno izračunati z uporabo razmerij podatkov, ki zajemajo rezerve; primerna podatka sta npr. neto vrednost iz bilance stanja družbe in lastna sredstva, izračunana po načelih ESR: tekoča cena delnic, ki ne kotirajo na borzi = tekoča cena delnic, ki kotirajo na borzi × lastna sredstva družbe, katere delnice ne kotirajo na borzi lastna sredstva družbe, katere delnice ne kotirajo na borzi Razmerje med tekočo ceno in lastnimi sredstvi se med panogami lahko razlikuje, zato je bolje izračunati tekočo ceno delnic, ki ne kotirajo na borzi, za vsako posamezno panogo. Na metodo ocenjevanja lahko vplivajo tudi druge razlike med družbami, katerih delnice kotirajo na borzi, in med družbami, katerih delnice ne kotirajo. 7. 56. Drug lastniški kapital (AF. 513) je zelo pogosto obveznost posebnih institucionalnih enot (neprave družbe, družbe v lasti države, mednarodne organizacije, namišljene enote itd. ). Na splošno ga je treba vrednotiti po posebnih metodah, kot sta metoda lastnih sredstev ali metoda nomi- nalne vrednosti. Metodo lastnih sredstev je treba sistematično uporabljati predvsem za neprave družbe, ker je njihova neto vrednost po dogo- voru enaka nič. 7. 57. Delnice vzajemnih skladov (AF. 52) je treba vrednotiti po tekoči borzni ceni, če kotirajo na borzi, ali po tekoči odkupni vrednosti, če obstaja možnost, da jih sklad odkupi. Zavarovalne tehnične rezervacije (AF. 6) 7. 58. Pri neto lastniškem kapitalu gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja (AF. 611) aktuarske metode omogočajo izračun sedanje vrednosti prihodnjih škodnih zahtevkov posameznikov za plačila kapitala ali rent. Pri zavarovalnih družbah za življenjsko zavarovanje ta vred- nost zajema matematične rezervacije in rezervacije za življenjsko zavarovanje s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice, ki povečujejo 170 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 vrednost polic življenjskega zavarovanja s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice in podobnih polic ob dospelosti. Pri življenjskem zavarovanju s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice rezervacije vključujejo dobičke iz lastnine. 7. 59. Pri neto lastniškem kapitalu gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov (AF. 612) je narava obveznosti skladov — in finančnih sredstev gospodinjstev — odvisna od vrste pokojninske sheme. Pokojninske sheme z zagotovljenimi prejemki so sheme, pri katerih je raven pokojnin, ki so obljubljene sodelujočim zaposlenim, zagotovljena. Obveznost pokojninske sheme z zagotovljenimi prejemki je enaka sedanji vrednosti obljubljenih pokojnin. Ker ima shema lahko začasni pre- sežek ali primanjkljaj sredstev, ima pokojninska shema z zagotovljenimi prejemki lahko pozitivno ali negativno neto vrednost. Denarno sorazmerne pokojninske sheme so sheme, pri katerih so prejemki neposredno odvisni od sredstev sklada. Obveznost denarno sora- zmerne pokojninske sheme je tekoča tržna vrednost sredstev sklada. Neto vrednost sklada je vedno nič. 7. 60. Vrednost prenosnih premij, ki so del AF. 62, je določena glede na tveganja v obdobju, ki preostaja do konca veljavnosti pogodbe. Vrednost škodnih rezervacij, ki so tudi del AF. 62, je sedanja vrednost zneskov, ki bodo po pričakovanjih izplačani za poravnavo škod, vključno s spor- nimi. Druge terjatve in obveznosti (AF. 7) 7. 61. Komercialni krediti in predujmi (AF. 71) in druge postavke terjatev in obveznosti (AF. 79) se tako pri upnikih kot pri dolžnikih vrednotijo po zneskih, ki jih dolžniki po pogodbah morajo izplačati upnikom ob zapadlosti obveznosti. POJASNJEVALNI POSTAVKI 7. 62. Za prikaz postavk, ki so posebnega analitičnega pomena za posamezne sektorje, sta v bilance stanja vključeni dve pojasnjevalni postavki: (a) trajno potrošno blago (AN. m) in (b) neposredne tuje naložbe (AF. m). Trajno potrošno blago (AN. m) 7. 63. Trajno potrošno blago je trajno blago, ki ga gospodinjstva v obdobjih, ki so daljša od enega leta, večkrat uporabljajo za končno potrošnjo. V bilance stanja je vključeno samo kot pojasnjevalna postavka. Njegova vključitev v bilanco stanja bi bila primerna, če bi sistem domneval, da se postopno potroši v tistih proizvodnih procesih, katerih rezultat so storitve, vendar se v sistemu ne obravnava na tak način. 7. 64. Stanja trajnega potrošnega blaga v lasti gospodinjstev (prevozna oprema ter drugi stroji in oprema) se vrednotijo v tekočih cenah, in sicer bruto in neto (brez akumuliranih stroškov, enakih potrošnji stalnega kapitala). Podatki, ki so kot pojasnjevalna postavka prikazani v bilanci stanja, teh akumuliranih stroškov ne smejo zajemati (neto prikaz). 7. 65. Trajno blago v lasti lastnikov nekorporativnih podjetij se lahko delno uporablja v podjetju za proizvodnjo, delno pa ga uporabljajo člani gospodinjstva za končno potrošnjo. Vrednosti, ki so prikazane v bilanci stanja za podjetje, morajo odražati delež uporabe, ki se pripisuje podjetju. Neposredne tuje naložbe (AF. m) 7. 66. Neposredne naložbe so sestavljene iz finančnih sredstev in ne iz fizičnega kapitala, saj je podjetje z neposredno naložbo družba ali neprava družba, ki je rezident druge države. Finančna sredstva in obveznosti, ki sestavljajo neposredno naložbo, je treba glede na naravo finančnega 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 171 sredstva prikazati v skupinah delnice in drug lastniški kapital, posojila ali druge terjatve in obveznosti. Zneski neposrednih naložb znotraj vsake od teh skupin morajo biti prikazani posebej kot pojasnjevalna postavka. BILANCA FINANČNEGA STANJA 7. 67. Finančna bilanca stanja (sektorja ali tujine) na levi strani prikazuje finančna sredstva, na desni pa obveznosti. Izravnalna postavka finančne bilance stanja so neto finančna sredstva (BF. 90). 7. 68. Finančna bilanca stanja sektorja je lahko konsolidirana ali nekonsolidirana. Nekonsolidirana finančna bilanca stanja prikazuje finančna sredstva in obveznosti institucionalnih enot, ki so uvrščene v sektor. V primerjavi z nekonsolidirano so iz konsolidirane finančne bilance stanja izlo- čena tista finančna sredstva in obveznosti, katerih nasprotne postavke so finančne obveznosti oziroma sredstva institucionalnih enot, ki so uvrščene v isti sektor. Račun zunanjih sredstev in obveznosti, tj. finančna bilanca stanja tujine (glej odstavek 8. 77), je konsolidiran po oprede- litvi. 7. 69. Finančna bilanca stanja (sektorja ali tujine), prikazana po dolžnikih/upnikih, je razširitev finančne bilance stanja, ki kaže razčlenitev finančnih sredstev po sektorjih dolžnikih in razčlenitev finančnih obveznosti po sektorjih upnikih. Zagotavlja torej informacije o dolžniško/upniških raz- merjih in je konsistentna s finančnim računom, prikazanim po dolžnikih/upnikih (glej odstavek 5. 13). 172 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Priloga 7. 1 Opredelitve skupin sredstev Klasifikacija sredstev Opredelitev NEFINANČNA SREDSTVA (AN. ) Sredstva, nad katerimi institucionalne enote posamično ali kolektivno uveljav- ljajo lastninske pravice in katerih posedovanje ali uporaba v določenem časov- nem obdobju lastnikom prinaša ekonomske koristi; sestavljajo jih proizvedena in neproizvedena opredmetena sredstva ter večina neproizvedenih sredstev brez nasprotnih obveznosti. Proizvedena sredstva (AN. 1) Nefinančna sredstva, ki osnovna sredstva, zaloge in vrednostni predmeti. so rezultat proizvodnega procesa. Sestavljajo jih Osnovna sredstva (AN. 11) Proizvedena sredstva, ki se v proizvodnem procesu uporabljajo večkrat ali nepretrgano v obdobju, daljšem od enega leta. Obsegajo opredmetena in neopredmetena osnovna sredstva. Opredmetena osnovna sredstva (AN. 111) Osnovna sredstva, ki obsegajo stanovanja, druge zgradbe in objekte, stroje in opremo ter gojena naravna sredstva. Stanovanja (AN. 1111) Zgradbe, ki se uporabljajo izključno ali predvsem kot bivališča, skupaj z vsemi pripadajočimi objekti, kot so garaže in vsa trajna oprema, ki je navadno vgra- jena v zgradbe te vrste. Zajeti so tudi čolni, barke, bivalne prikolice in karavani, če jih gospodinjstva uporabljajo kot glavna stanovanja, ter zgodovinski spome- niki, če se uporabljajo predvsem kot stanovanja. Vključeni so tudi stroški čišče- nja in priprave prostora. Primeri so eno- in dvostanovanjske zgradbe ter druge stanovanjske zgradbe, ki so namenjene trajnemu bivanju. Nedokončana stanovanja so vključena, če je mogoče predpostavljati, da je končni uporabnik postal lastnik, bodisi ker gradi za lastne potrebe ali ker obstaja kupoprodajna pogodba. Stanovanja, ki so namenjena vojaškemu osebju so vključena, ker se enako kot stanovanja, ki so namenjena civilistom, uporabljajo za proizvodnjo stanovanj- skih storitev. Druge zgradbe in objekti (AN. 1112) Nestanovanjske zgradbe in drugi objekti. Nedokončane zgradbe in objekti so vključeni, če je mogoče predpostavljati, da je končni uporabnik postal lastnik, bodisi ker gradi za lastne potrebe ali ker obstaja kupoprodajna pogodba. Zgradbe in objekti, pridobljeni za vojaške namene, so vključeni, če so podobni civilnim zgradbam, pridobljenim za proiz- vodne namene, in se uporabljajo na enak način. Nestanovanjske zgradbe (AN. 11121) Zgradbe, ki niso stanovanjske, skupaj z opremo in pripomočki, ki so sestavni del objektov, ter stroški čiščenja in priprave prostora. Vključeni so tudi zgodo- vinski spomeniki, ki se uporabljajo predvsem kot nestanovanjske zgradbe. Primeri so skladišča, industrijske in poslovne zgradbe, zgradbe za javno zabavo, izobraževalni in zdravstveni objekti, hoteli in restavracije ipd. Drugi objekti (AN. 11122) Objekti, ki niso zgradbe, skupaj s stroški za ceste, kanalizacijo ter čiščenje in in nestanovanjskimi- pripravo prostora, ki niso povezani s stanovanjskimi 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 173 Klasifikacija sredstev Opredelitev Stroji in oprema (AN. 1113) zgradbami. Vključeni so tudi zgodovinski spomeniki, ki jih ni mogoče opredeliti za stanovanjske ali nestanovanjske zgradbe, ter jaški, predori in drugi objekti, ki so povezani z izkoriščanjem podzemnih sredstev (večje izboljšave zemljišč, npr. nasipi in jezovi za nadzor poplav, so vključene v vrednost zemljišč). Primeri so avtoceste, ceste, ulice, železniške proge, letališke steze, mostovi, nad- vozi, predori, plovni kanali, pristanišča, jezovi in drugi vodni objekti, medkra- jevni in lokalni plinovodi, komunikacijski in električni vodi, pomožni gradbeni objekti v industriji ter objekti za šport in rekreacijo. Prevozna oprema ter drugi stroji in oprema, razen tistih, ki jih pridobijo gospo- dinjstva za končno potrošnjo. Orodje, ki je sorazmerno poceni in se kupuje sorazmerno redno (npr. ročno orodje), je lahko izključeno. Vključeni niso niti stroji in oprema, ki so sestavni deli stanovanjskih in nestanovanjskih zgradb. Nedokončani stroji in oprema niso vključeni, razen če so proizvedeni za lastne potrebe, ker se domneva, da končni uporabnik postane lastnik ob dobavi sred- stva. Stroji in oprema, pridobljeni za vojaške namene so vključeni, če so pod- obni blagu, ki ga civilne enote pridobijo za proizvodne namene, in se uporab- ljajo na enak način. Stroji in oprema, ki jih pridobijo gospodinjstva za končno potrošnjo, niso sred- stva, ampak so v bilanci stanja za gospodinjstva vključeni v pojasnjevalno postavko „trajno potrošno blago“. Čolni, barke, bivalne prikolice in karavani, ki jih gospodinjstva uporabljajo za svoja glavna bivališča, so vključeni med stano- vanja. Prevozna oprema (AN. 11131) Oprema za prevažanje ljudi in stvari. Primeri so proizvodi (razen delov), ki so vključeni v podpodročje DM (prevozna oprema) klasifikacije CPA (3): motorna ladje, železniške in tramvajske lokomotive, vozila, vlačilci letala, vesoljska plovila, motorna kolesa in kolesa ipd. in polpriklopniki, Drugi stroji in oprema (AN. 11132) Stroji in oprema, ki niso zajeti drugje. Primeri so proizvodi (razen delov ter sto- ritev montaže, popravil in vzdrževanja) v CPA postavkah 29. 1, stroji za proiz- vodnjo in izkoriščanje mehanske energije, razen motorjev za zrakoplove in vozila; 29. 2, druge strojne naprave za splošno rabo; 29. 3, kmetijski in gozdar- in naprave za posebne ski stroji; 29. 4, obdelovalni stroji; 29. 5, drugi stroji namene; 30, računalniki in naprave; 32, radijske, televizijske in komunikacijske naprave in oprema; in 33, medicinska oprema, finomehanični in optični instrumenti, ure. Drugi primeri so proizvodi (razen delov ter storitev montaže, popravil in vzdrževanja) v CPA postavkah 23. 30. 2, gorilni elementi (polnjenja) za jedrske reaktorje; 36. 1, pohištvo; 36. 3, glasbila; 36. 4, športna oprema; in 28. 30, kotli za pridobivanje vodne pare, razen kotlov za centralno ogrevanje s toplo vodo. in pisarniški stroji; 31, drugi električni stroji Gojena naravna sredstva (AN. 1114) Osnovna čreda (plemenska, za proizvodnjo mleka, delovna ipd. ) ter večletni nasadi (vinogradi, sadovnjaki in drugi trajni nasadi dreves), ki so pod neposred- nim nadzorom, odgovornostjo in upravljanjem institucionalnih enot. Nedozorela gojena naravna sredstva niso vključena, razen če se proizvajajo za lastno porabo. 174 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Klasifikacija sredstev Opredelitev Osnovna čreda (AN. 11141) Živina, ki daje proizvode leto za letom. Vključuje plemensko živino (tudi ribe in perutnino), živino za molžo, delovno živino, ovce in druge živali, ki dajejo volno, ter živali, ki se uporabljajo za prevoz, tekmovanja in zabavo. Večletni nasadi (AN. 11142) Drevesa (tudi vinska trta in grmičevje), ki so gojena za pridelavo vsakoletnega pridelka, skupaj z nasadi za gojenje sadja, orehov in lešnikov, rastlinskih sokov in smol, lubja in listov. Neopredmetena osnovna sredstva (AN. 112) Osnovna sredstva, ki obsegajo raziskovanja rudišč, računalniško programsko opremo, razvedrilne, literarne in umetniške izvirnike ter druga neopredmetena osnovna sredstva, ki se uporabljajo več kot eno leto. Raziskovanja rudišč (AN. 1121) Vrednost izdatkov za raziskovanja nahajališč nafte in zemeljskega plina ter nenaftnih nahajališč. licenčne in pridobitvene stroške, ocenitvene stroške, stroške dejanskih poskusnih vrtanj ter stroške zrač- nih in drugih merjenj, prevozne stroške ipd. , ki nastanejo, da bi se lahko izvedla testiranja. Izdatki zajemajo predlicenčne, Računalniška programska oprema (AN. 1122) Računalniški programi, opisi programov in spremljajoča gradiva za sistemsko in aplikativno programsko opremo. Vključeni sta kupljena in za lastne potrebe razvita programska oprema, če so izdatki veliki. Vključeni so tudi veliki izdatki za nakup, razvoj in razširitev podatkovnih baz, za katere se pričakuje, da bodo v uporabi več kot eno leto in ne glede na to, ali se tržijo ali ne. Razvedrilni, literarni in umetniški izvirniki (AN. 1123) filmi, zvočni posnetki, rokopisi, ipd. , na katerih so Izvirni posnete ali ki vsebujejo gledališke predstave, radijske in televizijske programe, glasbene predstave, športne dogodke, literarne in umetniške izdelke. Vključena so dela, proizvedena za lastne potrebe. V nekaterih primerih (npr. pri filmih) lahko obstaja več izvirnikov. trakovi, modeli Druga neopredmetena osnovna sredstva (AN. 1129) Nove informacije, posebna znanja ipd. , ki niso zajeti drugje, katerih uporaba v proizvodnji je omejena na enote, ki imajo nad njimi lastninske pravice, ali na druge enote, ki so jim prve enote podelile licence. Zaloge (AN. 12) Proizvedena sredstva, ki obsegajo blago in storitve, ki so nastali v tekočem ali predhodnih obdobjih in so namenjeni prodaji, uporabi v proizvodnji ali drugi uporabi v kasnejših obdobjih. Zajemajo surovine in material, nedokončano pro- izvodnjo, dokončane proizvode in trgovsko blago. Zajete so vse zaloge države, tudi zaloge strateškega materiala, žit in drugega blaga posebnega nacionalnega pomena. Surovine in material (AN. 121) Blago, ki ga lastniki nameravajo porabiti kot vmesne inpute v svojem proizvod- nem procesu, ne pa prodati. Nedokončana proizvodnja (AN. 122) Blago in storitve, ki so delno končani, vendar navadno niso predani drugim enotam brez nadaljnje predelave, ali ki niso dozoreli in katerih proizvodni pro- ces bo isti proizvajalec nadaljeval v kasnejših obdobjih. Zajeti niso delno dokon- čani objekti, za katere se predpostavlja, da je končni uporabnik prevzel last- ništvo, bodisi ker gradi za lastne potrebe ali ker obstaja kupoprodajna pogodba. Postavka obsega nedokončano proizvodnjo na gojenih naravnih sredstvih in drugo nedokončano proizvodnjo. Nedokončana proizvodnja na gojenih naravnih sredstvih (AN. 1221) Osnovna čreda, ki se redi le za zakol, npr. komercialna reja perutnine in rib, drevesa in drugo rastlinje, ki pred izruvanjem da proizvode samo enkrat, in nedozorela gojena naravna sredstva, ki stalno dajejo proizvode. Druga nedokončana proizvodnja (AN. 1222) Blago, razen gojenih naravnih sredstev, in storitve, ki jih je proizvajalec delno predelal, izdelal ali sestavil, vendar navadno niso prodani, odpremljeni ali pred- ani drugim brez nadaljnje predelave. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 175 Klasifikacija sredstev Opredelitev Dokončani proizvodi (AN. 123) Proizvodi, ki so pripravljeni, da jih proizvajalec proda ali odpremi. Trgovsko blago (AN. 124) Blago, ki ga pridobijo podjetja (npr. trgovci na debelo in drobno) z namenom nadaljnje prodaje brez dodatne predelave (tj. brez preoblikovanja, razen takš- nega, ki blago naredi bolj privlačno za kupce). Vrednostni predmeti (AN. 13) Proizvedena sredstva, ki se ne uporabljajo prvenstveno za proizvodnjo ali potrošnjo, za katera se pričakuje, da bo njihova realna vrednost naraščala ali se vsaj ne bo zmanjšala, ki se v času ob normalnih pogojih ne slabšajo in se prido- bijo in posedujejo predvsem kot hranilci vrednosti. Vrednostni predmeti obse- gajo dragocene kovine in kamne, starine in druge umetniške predmete ter druge vrednostne predmete. Dragocene kovine in kamni (AN. 131) Dragocene kovine in kamni, ki jih podjetja posedujejo, vendar jih ne uporab- ljajo kot inpute v proizvodne procese. Starine in drugi umetniški predmeti (AN. 132) Slike, kipi itd. , priznani kot umetniška dela in starine. Drugi vrednostni predmeti (AN. 139) Vrednostni predmeti, ki niso zajeti drugje, npr. zbirke in nakit pomembne vred- nosti, ki je izdelan iz dragocenih kovin in kamnov. Neproizvedena sredstva (AN. 2) Nefinančna sredstva, ki ne nastanejo v proizvodnem procesu. Sestavljajo jih opredmetena in neopredmetena sredstva. Zajeti so tudi stroški prenosa lastniš- tva in velike izboljšave teh sredstev. Opredmetena neproizvedena sredstva (AN. 21) Neproizvedena sredstva, ki nastanejo v naravi in nad katerimi se lahko uveljavlja in prenaša lastništvo. Okoljska sredstva, nad katerimi lastninske pravice niso uveljavljene ali jih ni mogoče uveljaviti (npr. odprta morja in zrak) niso vklju- čena. Opredmetena neproizvedena sredstva so zemljišča, podzemna sredstva, negojeni biološki viri in vodni viri. Zemljišča (AN. 211) Tla, prekrita z zemljo, in z njimi povezane površinske vode, nad katerimi so uveljavljene lastninske pravice. Vključene so tudi velike izboljšave, ki jih fizično ni mogoče ločiti od zemljišč. Vključeni niso zgradbe in drugi objekti na zemljiš- čih ter objekti, ki tečejo skozi zemljišča, gojene kulture, drevesa, živali, pod- zemna sredstva, negojeni biološki viri in podzemni vodni viri. Zemljišča sestav- ljajo zemljišča pod zgradbami in objekti, obdelovalna zemljišča, zemljišča za rekreacijo in z njimi povezane površinske vode ter druga zemljišča in z njimi povezane površinske vode. Zemljišča pod zgradbami in objekti (AN. 2111) Zemljišča, na katerih so zgrajene ali v katerih so postavljeni temelji stanovanj- skih in nestanovanjskih zgradb ter objektov, skupaj z dvorišči in vrtovi, ki so sestavni deli kmetijskih in nekmetijskih zgradb, ter ceste, ki vodijo do kmetij. Obdelovalna zemljišča (AN. 2112) Zemljišča, na katerih se odvija kmetijska ali vrtnarska proizvodnja za komer- cialne ali eksistenčne namene. Načeloma obsegajo tudi zemljišča pod nasadi, sadovnjaki in vinogradi. Zemljišča za rekreacijo in z njimi povezane površinske vode (AN. 2113) Parki, igrišča, zabaviščni prostori in rekreacijske površine v zasebni in javni lasti, skupaj s pripadajočimi površinskimi vodami. Druga zemljišča in z njimi povezane površinske vode (AN. 2119) Zemljišča, ki niso zajeta drugje, skupaj z zasebnimi vrtovi in parcelami, ki se ne obdelujejo v komercialne ali eksistenčne namene, občinskimi pašniki, zemljišči, ki obkrožajo stanovanjske zgradbe (razen dvorišč in vrtov, ki so sestavni deli kmetijskih in nekmetijskih zgradb) in z njimi povezanimi površinskimi vodami. 176 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Klasifikacija sredstev Opredelitev Podzemna sredstva (AN. 212) Dokazane zaloge rudnih nahajališč na zemeljski površini ali pod njo, ki jih je ob obstoječi tehnologiji in relativnih cenah mogoče ekonomsko izkoriščati. Last- ninske pravice na podzemnih sredstvih so praviloma ločljive od lastninskih pra- vic nad zemljišči. Podzemna sredstva sestavljajo zaloge premoga, nafte in zemeljskega plina, zaloge kovinskih rudnin in zaloge nekovinskih rudnin. Zaloge premoga, nafte in zemeljskega plina (AN. 2121) Nahajališča antracita, bitominoznega in rjavega premoga ter zaloge in polja nafte in zemeljskega plina. Zaloge kovinskih rudnin (AN. 2122) Nahajališča železnih, neželeznih in žlahtnih kovin. Zaloge nekovinskih rudnin (AN. 2123) in peskokopi, nahajališča kemičnih rudnin ter gnojil Kamnolomi, glinokopi (naravni fosfati), nahajališča soli, kremenjakov, sadre, naravnih dragih kamnov, asfalta, bitumna, šote in drugih nekovinskih rudnin, razen premoga in nafte. Negojeni biološki viri (AN. 213) Živali in rastline, ki dajejo proizvode enkrat ali večkrat, nad katerimi so uveljav- ljene lastninske pravice, njihov naravni prirast in/ali obnova pa ni pod nepo- srednim nadzorom, odgovornostjo in upravljanjem institucionalnih enot. Pri- meri so pragozd in ribja lovišča znotraj ozemlja države. Vključeni so le tisti viri, ki se že izkoriščajo ali pa se bodo kmalu izkoriščali v ekonomske namene. Vodni viri (AN. 214) Vodonosniki in drugi (pod)talni vodni viri, nad katerimi so zaradi njihovega pomanjkanja uveljavljeni lastništvo in/ali pravice uporabe, tržno vrednotenje in nekateri ukrepi ekonomskega nadzora. Neopredmetena neproizvedena sredstva (AN. 22) Neproizvedena sredstva, ki so družbeni konstrukt. Nastanejo s pravnimi in raču- novodskimi dejanji, npr. s podelitvijo patenta ali s prenosom ekonomske koristi na tretjo osebo. Nekatera dajejo lastnikom pravico, da se ukvarjajo z določenimi dejavnostmi, pri čemer so vse druge institucionalne enote izključene, razen če dobijo dovoljenje lastnika. Neopredmetena neproizvedena sredstva sestavljajo patenti, najemi in druge prenosljive pogodbe, kupljeno dobro ime in druga neopredmetena neproizvedena sredstva. Patenti (AN. 221) Izumi v kategoriji tehničnih novosti, ki so po zakonu ali sodnim odlokom lahko zaščiteni s patentom. Primeri so sestava snovi, procesi, mehanizmi, električna in elektronska vezja in naprave, farmacevtske formule in nove oblike živih organi- zmov, ki so ustvarjeni umetno. Najemi in druge prenosljive pogodbe (AN. 222) Najemi in pogodbe, pri katerih ima najemojemalec pravico prenesti najem na tretjo osebo neodvisno od najemodajalca. Primeri so najemi zemljišč, zgradb in drugih objektov, koncesije ali izključne pravice izkoriščanja rudnih nahajališč ali ribjih lovišč, prenosljive pogodbe s športniki in avtorji ter opcije za nakup še ne proizvedenih opredmetenih sredstev. Pogodbe o najemih strojev niso vključene med nefinančna neopredmetena sredstva. Kupljeno dobro ime (AN. 223) Razlika med vrednostjo, ki je plačana za aktivno podjetje na eni strani ter vsoto njegovih sredstev, zmanjšano za njegove obveznosti, na drugi; pri tem je vsaka postavka identificirana in vrednotena posebej. Vrednost dobrega imena tako obsega vse dolgoročne koristi za podjetje, ki niso posebej opredeljene kot sred- stva, ter vrednost, ki nastane, ker se skupina sredstev uporablja skupaj in ne preprosto kot zbirka posameznih sredstev. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 177 Klasifikacija sredstev Opredelitev Druga neopredmetena neproizve- dena sredstva (AN. 229) Neopredmetena neproizvedena sredstva, ki niso zajeta drugje. FINANČNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI (AF. ) Finančna sredstva so ekonomska sredstva, ki zajemajo plačilna sredstva, finančne terjatve in ekonomska sredstva, ki so po naravi podobna finančnim terjatvam. Plačilna sredstva so denarno zlato, posebne pravice črpanja, gotovina in prenos- ljive vloge. Finančne terjatve dajejo lastnikom (upnikom) pravico, da brez nasprotne dajatve prejmejo plačilo ali vrsto plačil od drugih institucionalnih enot (dolžnikov), ki so prevzele nasprotne obveznosti. Primeri ekonomskih sredstev, ki so po naravi podobna finančnim terjatvam, so izvedeni finančni instrumenti ter delnice in drug lastniški kapital. Denarno zlato in PPČ (AF. 1) V to skupino razvrščena finančna sredstva so edina finančna sredstva, za katera v sistemu ne obstajajo nasprotne obveznosti. Denarno zlato (AF. 11) Zlato, ki je sestavina mednarodnih rezerv denarnih oblasti ali drugih subjektov, ki so pod njenim dejanskim nadzorom. Posebne pravice črpanja (PPČ) (AF. 12) Mednarodne rezervna sredstva, ki jih je oblikoval Mednarodni denarni sklad in jih dodelil svojim članicam za povečanje obstoječih rezervnih sredstev. Gotovina in vloge (AF. 2) Gotovina v obtoku ter vse vrste vlog v domači in tujih valutah. Gotovina (AF. 21) Bankovci in kovanci v obtoku, ki se navadno uporabljajo za plačevanje. Prenosljive vloge (AF. 22) Vloge (v domači in tujih valutah), ki jih je možno brez odloga zamenjati v goto- vino ali ki so prenosljive s čekom, plačilnim nalogom, debetno vknjižbo ali na drug podoben način, in sicer brez pomembnejših omejitev ali dodatnih stroš- kov. Druge vloge (AF. 29) Vloge (v domači in tujih valutah), ki niso prenosljive. Drugih vlog ni možno v vsakem trenutku uporabiti za plačevanje in jih ni možno zamenjati za gotovino ali prenosljive vloge brez pomembnejših omejitev ali dodatnih stroškov. Vrednostni papirji razen delnic (AF. 3) Finančna sredstva, ki so instrumenti na prinosnika, navadno so tržna, z njimi se trguje na sekundarnih trgih, imetnik pa do institucionalne enote, ki jih je izdala, nima nobenih lastninskih pravic. Vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF. 33) Vrednostni papirji razen delnic, ki dajejo imetniku brezpogojno pravico do fiks- nega ali pogodbeno določenega variabilnega denarnega dohodka v obliki izpla- čil kuponov (obresti) in/ali vnaprej določenega zneska na določen datum ali datume ali z začetkom od dneva, določenega ob izdaji. Kratkoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF. 331) Vrednostni papirji razen delnic, katerih izvirna dospelost je navadno eno leto ali manj, v izjemnih primerih pa največ dve leti, razen izvedenih finančnih instru- mentov. Dolgoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov (AF. 332) Vrednostni papirji razen delnic, katerih izvirna dospelost je navadno več kot eno leto, v izjemnih primerih pa več kot dve leti, razen izvedenih finančnih instrumentov. Izvedeni finančni instrumenti (AF. 34) Finančna sredstva, ki temeljijo ali so izvedena iz različnih osnovnih instrumen- tov. Osnovni instrument je navadno drugo finančno sredstvo, lahko pa je tudi blago ali indeks. 178 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Klasifikacija sredstev Opredelitev Posojila (AF. 4) Finančna sredstva, ki nastanejo, ko upnik bodisi neposredno ali preko posredni- kov posodi sredstva dolžniku, dokumentirana pa so z netržnimi dokumenti ali sploh niso dokumentirana. Kratkoročna posojila (AF. 41) Posojila, katerih izvirna dospelost je navadno eno leto ali manj, v izjemnih pri- merih pa največ dve leti, in posojila, odplačljiva na zahtevo. Dolgoročna posojila (AF. 42) Posojila, katerih izvirna dospelost je navadno več kot eno leto, v izjemnih pri- merih pa več kot dve leti. Delnice in drug lastniški kapital (AF. 5) Finančna sredstva, ki predstavljajo lastninske pravice do družb ali nepravih družb. Ta finančna sredstva navadno dajejo imetnikom pravico do deleža v dobičkih družb ali nepravih družb ter do deleža v njihovih neto sredstvih ob likvidaciji. Delnice in drug lastniški kapital razen delnic vzajemnih skladov (AF. 51) Finančna sredstva razen delnic vzajemnih skladov, ki predstavljajo lastninske pravice do družb ali nepravih družb. Ta finančna sredstva navadno dajejo imet- nikom pravico do deleža v dobičkih družb ali nepravih družb in do deleža v njihovih neto sredstvih ob likvidaciji. Delnice, ki kotirajo na borzi, razen delnic vzajemnih skladov (AF. 511) Delnice obsegajo pravico do udeležbe v kapitalu družbe v obliki vrednostnih papirjev, ki so načeloma tržni. Delnice, ki ne kotirajo na borzi, razen delnic vzajemnih skladov (AF. 512) Delnice, ki kotirajo na borzi, obsegajo tiste delnice, ki kotirajo na organizirani borzi vrednostnih papirjev ali drugi obliki sekundarnega trga, delnice, ki ne kotirajo na borzi, pa tiste delnice, ki ne kotirajo. Drugi lastniški kapital (AF. 513) Vse oblike lastniškega kapitala, razen tistih, ki so uvrščene v podpostavki AF. 511 in AF. 512 ter podskupino AF. 52. Delnice vzajemnih skladov (AF. 52) Delnice, ki jih izdajajo posebne vrste finančnih družb, katerih edini namen je investiranje zbranih sredstev na denarnem trgu, kapitalskem trgu in/ali v nepre- mičnine. Zavarovalne tehnične rezerva- cije (AF. 6) Tehnične rezervacije zavarovalnih družb ter (avtonomnih in neavtonomnih) pokojninskih skladov glede imetnikov polic ali upravičencev, kot je določeno v Direktivi Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih in konsolidiranih zaključnih računih zavarovalnic. Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov (AF. 61) Rezervacije, ki jih družbe oblikujejo za kritje predvidenih škod in ugodnosti ob izpolnjenih pogojih. Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja (AF. 611) Matematične rezervacije ter rezervacije za življenjsko zavarovanje s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice, ki povečujejo vrednost polic življenjskega zavarovanja s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice in podobnih polic ob dospelosti. Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov (AF. 612) Rezervacije avtonomnih in neavtonomnih pokojninskih skladov, ki so jih usta- novili delodajalci in/ali zaposleni ali skupine samozaposlenih, da bi zagotovili pokojnine zaposlenim ali samozaposlenim. Prenosne premije in škodne rezervacije (AF. 62) Rezervacije, ki nomni) pokojninski skladi za: jih oblikujejo zavarovalne družbe ter (avtonomni in neavto- — znesek, ki predstavlja tisti del prihodkov od premij (obračunanih bruto pre- mij), ki mora biti alociran naslednjim obračunskim obdobjem (prenosne premije); 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 179 Klasifikacija sredstev Opredelitev — celotne ocenjene končne stroške poravnave vseh škod iz dogodkov, ki so nastali do konca obračunskega obdobja, ne glede na to, ali so bili že prijav- ljeni ali ne, zmanjšane za zneske, ki so že bili plačani na osnovi takšnih škod (škodne rezervacije). Druge terjatve in obveznosti (AF. 7) Finančna sredstva, ki nastanejo kot protipostavke finančnim ali nefinančnim transakcijam v primerih časovne razlike med temi transakcijami in ustreznimi plačili. Komercialni krediti in predujmi (AF. 71) Finančna sredstva, ki izhajajo iz dobaviteljevega ali kupčevega neposrednega kreditiranja transakcij z blagom in storitvami, ter predujmi za delo, ki je v teku ali se bo začelo in je povezano s temi transakcijami. Druge terjatve in obveznosti razen komercialnih kreditov in predujmov (AF. 72) Finančna sredstva, ki izhajajo iz časovnih razlik med razdelitvenimi ali finanč- nimi transakcijami na sekundarnem trgu in ustreznimi plačili. Postavka zajema tudi finančne terjatve, ki nastajajo na osnovi obračunanih dohodkov v obdobju. Pojasnjevalni postavki Namen pojasnjevalnih postavk v sistemu je prikazati sredstva, ki v osrednjem okvirju niso posebej opredeljena in ki so posebnega analitičnega pomena. Trajno potrošno blago (AN. m) Trajno blago, ki ga pridobijo gospodinjstva za končno potrošnjo (tj. blago, ki ga gospodinjstva ne uporabljajo kot hranilca vrednosti, nekorporativna podjetja v lasti gospodinjstev pa ne za proizvodne namene). Neposredne tuje naložbe (AF. m) Neposredne tuje naložbe vključujejo dolgoročna razmerja, ki odražajo trajni je rezident enega gospodarstva („neposredni interes institucionalne enote, ki investitor“), v institucionalni enoti, ki je rezident drugega gospodarstva („podjetje z neposredno naložbo“). Namen neposrednega investitorja je, da v znatni meri vpliva na upravljanje podjetja, ki je rezident drugega gospodarstva. (1) Klasifikacija proizvodov po dejavnostih (CPA), 1993. 180 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Priloga 7. 2 Preglednica vknjižb od začetne do končne bilance stanja Klasifikacija sredstev, obveznosti in neto vrednosti IV. 1 Začetna bilanca stanja III. 1 in III. 2 Transakcije III. 3. 1 Druge spremembe obsega Nefinančna sredstva AN. P. 5, K. 1, K. 2 Proizvedena sredstva AN. 1 P. 5, K. 1 Osnovna sredstva (1) AN. 11 P. 51, K. 1 Opredmetena osnovna sredstva AN. 111 P. 511, K. 1 Stanovanja AN. 1111 P. 511, K. 1 Druge zgradbe in objekti AN. 1112 P. 511, K. 1 Stroji in oprema AN. 1113 P. 511, K. 1 Gojena naravna sredstva Neopredmetena osnovna sredstva AN. 1114 P. 511, K. 1 AN. 112 P. 512, K. 1 Zaloge AN. 12 P. 52 Vrednostni predmeti AN. 13 P. 53 Neproizvedena sredstva Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 2 K. 2, P. 51, K. 1 AN. 21 K. 21, P. 513, K. 1 K. 3, K. 4, K. 5, K. 6, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 4, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 2 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 2 III. 3. 2 Dobički iz lastnine III. 3. 2. 1 Nevtralni dobički in izgube iz lastnine III. 3. 2. 2 Realni dobički in izgube iz lastnine IV. 3 Končna bilanca stanja K. 11. 1 K. 11. 2 AN. K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 111 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1111 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 1112 K. 11. 1 K. 11. 1 K. 11. 1 K. 11. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 2 K. 11. 2 K. 11. 2 K. 11. 2 AN. 1113 AN. 1114 AN. 112 AN. 12 AN. 13 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 21 Zemljišča AN. 211 K. 21, P. 513, K. 1 K. 3, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 211 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 181 Klasifikacija sredstev, obveznosti in neto vrednosti IV. 1 Začetna bilanca stanja III. 1 in III. 2 Transakcije III. 3. 1 Druge spremembe obsega Podzemna sredstva AN. 212 K. 21, P. 513, Negojeni biološki viri AN. 213 K. 21, P. 513, Vodni viri AN. 214 K. 21, P. 513, Neopredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 K. 22, P. 513, Finančna sredstva/ obveznosti (2) AF. F. Denarno zlato in PPČ (samo sredstva) AF. 1 F. 1 Gotovina in vloge AF. 2 Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drugi lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve in obveznosti AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 K. 3, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 5, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 61, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 3, K. 62, K. 7, K. 8, K. 9, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 21, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 21, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1. K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 K. 7, K. 8, K. 10, K. 12. 1, K. 12. 22 III. 3. 2 Dobički iz lastnine III. 3. 2. 1 Nevtralni dobički in izgube iz lastnine III. 3. 2. 2 Realni dobički in izgube iz lastnine IV. 3 Končna bilanca stanja K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 212 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 213 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 214 K. 11. 1 K. 11. 2 AN. 22 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 1 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 11. 1 K. 11. 2 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Neto vrednost B. 90 B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 90 Pojasnjevalna postavka: AN. m Trajno potrošno blago. Pojasnjevalna postavka: AF. m Neposredne tuje naložbe. (1) (2) AN. …, AF. … so iz klasifikacije sredstev. 182 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Izravnalne postavke B. 10. 1 B. 10. 2 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 90 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev Spremembe neto vrednosti zaradi drugih sprememb obsega sredstev Spremembe neto vrednosti zaradi nevtralnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe neto vrednosti zaradi realnih dobičkov/izgub iz lastnine Neto vrednost Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi F. F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 7 Transakcije s finančnimi sredstvi in obveznostmi Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve in obveznosti Transakcije z blagom in storitvami P. 5 P. 51 P. 511 P. 512 P. 513 P. 52 P. 53 Bruto investicije Bruto investicije v osnovna sredstva Pridobitve manj odsvojitve opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve manj odsvojitve neopredmetenih osnovnih sredstev Povečanja vrednosti neproizvedenih nefinančnih sredstev Spremembe zalog Pridobitve manj odsvojitve vrednostnih predmetov Druge vknjižbe računov akumulacije K. 1 K. 2 K. 21 K. 22 K. 3 K. 4 K. 5 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 10 K. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 12 K. 12. 1 Potrošnja stalnega kapitala Pridobitve manj odsvojitve nefinančnih neproizvedenih sredstev Pridobitve manj odsvojitve zemljišč in drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev Pridobitve manj odsvojitve neopredmetenih neproizvedenih sredstev Ekonomski nastanek neproizvedenih sredstev Ekonomski nastanek proizvedenih sredstev Naravna rast negojenih bioloških virov Izčrpanje naravnih sredstev Drugo ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev, d. n. Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti, d. n. Nominalni dobički/izgube iz lastnine Nevtralni dobički/izgube iz lastnine Realni dobički/izgube iz lastnine Spremembe v klasifikacijah in strukturi Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 183 POGLAVJE 8 ZAPOREDJE RAČUNOV IN IZRAVNALNE POSTAVKE 8. 01. ESR prikazuje tokove in stanja v urejeni celoti računov, ki opisujejo gospodarski cikel od ustvarjanja dohodka, preko njegove razdelitve in pre- razdelitve ter končno do njegove akumulacije v obliki sredstev. 8. 02. Vsak izmed računov prikazuje transakcije, ki so izravnane bodisi zaradi uporabljenih opredelitev ali zaradi prenosa značilnega salda v naslednji račun. 8. 03. Strukturirano prikazovanje transakcij glede na logično analizo ekonomskega življenja zagotavlja agregate, ki so potrebni za proučevanje dejav- nosti, institucionalnih sektorjev, podsektorjev in celotnega gospodarstva. Razčlenitev računov je narejena tako, da se razkrijejo najpomemb- nejše ekonomske informacije. 8. 04. Računi so razvrščeni v tri skupine: (a) tekoči računi, (b) računi akumulacije, (c) bilance stanja. Tekoči računi prikazujejo ustvarjanje, razdelitev in prerazdelitev dohodka ter njegovo porabo v obliki končne potrošnje. Na koncu omogočajo izračun varčevanja, ki je bistven dejavnik akumulacije. Računi akumulacije analizirajo različne elemente sprememb sredstev in obveznosti enot ter omogočajo prikazovanje sprememb neto vrednosti (razlika med sredstvi in obveznostmi). Bilance stanja prikazujejo celotna sredstva in obveznosti enot na začetku in koncu obračunskega obdobja, skupaj z njihovimi neto vrednostmi. Tokovi za vsako sredstvo in obveznost, prikazano v računih akumulacije, so ponovno vidni v računu sprememb bilance stanja. 8. 05. Zaporedje računov se v celoti ali deloma uporablja za institucionalne enote, institucionalne sektorje in podsektorje, dejavnosti in celotno gospodarstvo. 8. 06. Izravnalne postavke so prikazane v bruto in neto izrazih. Bruto so prikazane, če so izračunane pred odbitkom potrošnje stalnega kapitala, neto pa, če so izračunane po odbitku potrošnje stalnega kapitala. Dohodkovne izravnalne postavke je bolj smiselno izražati v neto izrazih. 8. 07. Računi so prikazani na različne načine: (a) v obliki integriranih ekonomskih računov, ki prikazujejo račune za vse institucionalne sektorje, celotno gospodarstvo in tujino v eni tabeli; (b) v obliki zaporedja računov, ki daje bolj podrobne informacije. Tabele, ki prikazujejo vsak račun, so prikazane v podpoglavju „Zaporedje računov“ tega poglavja; (c) v obliki matrik, v katerih je vsak račun predstavljen s parom vrstice in stolpca. 8. 08. Pregledni prikaz računov, izravnalnih postavk in temeljnih agregatov: 184 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 v o t a g e r g a h i n j l e m e t n i k v a t s o p h i n l a n v a r z i , v o n u č a r z a k i r p i n d e l g e r P — 1 8. a l e b a T i t a g e r g a i n j l e m e T e k v a t s o p e n l a n v a r z I ) P D N / P D B ( d o v z i o r p i č a m o D t s o n d e r v a n a d o D k e d o h o d i n t s r v o n z a R k e d o h o d i k š i n t e j d o P k e ž e s e r p i n v o l s o P. 1 B. 2 B. 3 B. 4 B a g e k š i n t e j d o p n u č a R. 1 2 1. I I. a j n a j r a v t s u n u č a R a k d o h o d. 1 1. I I e j i c a k o l a n u č a R. 2 1. I I e j n a v e č r a v o n l a n o i c a N e j n a v e č r a V. 8 B / D N B ( k e d o h o d i n l a n o i c a N i h n r a m i r p o d l a S. 5 B e j i c a k o l a n u č a R. i v i j l ž o o p z a r l i n l a n o i c a N k e d o h o d ) D N N l i v i j l ž o o p z a R k e d o h o d i v i j l ž o o p z a r l i n e j o g a l i r P k e d o h o d v o k d o h o d. 6 B. 7 B a k d o h o d a g e n r a m i r p a g e g u r d. 2 2 1. I I. a k d o h o d a k d o h o d a g e n r a m i r p h i k s l a t i p a k n i a j n a v e č - r a v i d a r a z i t s o n d e r v o t e n e b m e m e r p S v e j r e f s n a r t. 1 0 1 B. o t e n b m e m e r p s n u č a R - e č r a v i d a r a z i t s o n d e r v h i k s l a t i p a k n i a j n a v v e j r e f s n a r t. 1 1. I I I o t e n / e j n a j o s o p o t e N. 9 B e j n a j o s o p z i o t e n / e j n a j o s o p o t e N. 9 B v e t s d e r s i h n č n a n i f e n v e t i b o d i r p n u č a R. 2 1. I I I o t e n e b m e m e r p S i d a r a z i t s o n d e r v b m e m e r p s h i g u r d v e t s d e r s a g e s b o o t e n e b m e m e r p S i d a r a z i t s o n d e r v e j n a j o s o p z i / v o k č i b o d i h n l a n m o n i / v o k č i b o d i h n l a r t v e n i e n n t s a l z i b u g z i i e n n t s a l z i b u g z i o t e n e b m e m e r p S i d a r a z i t s o n d e r v o t e n e b m e m e r p S i d a r a z i t s o n d e r v / v o k č i b o d i h n l a e r i e n n t s a l z i b u g z i. 2 3 0 1 B. 1 3 0 1 B. - č i b o d i h n l a e r n u č a R. i e n n t s a l z i b u g z i / v o k. 2 2 3. I I I. 2 0 1 B. v e t s d e r s a g e s b o b m e m - e r p s h i g u r d n u č a R. 1 3. I I I. 3 0 1 B. i h n l a r t v e n n u č a R z i b u g z i / v o k č i b o d i e n n t s a l. 1 2 3. I I I e j i c a z i r o l a v e r i n u č a R. 2 3. I I I e n r a d n u k e s n u č a R a k d o h o d e v t i l e d z a r. 2. I I i v a r a n v a k d o h o d e v t i l e d z a r e r p n u č a R. 3. I I a k d o h o d e b a r o p n u č a R. 4. I I e j n d o v z i o r p n u č a R. I e j n d o v z i o r p n u č a R a k d o h o d e v t i l e d z a r e n r a m i r p i n u č a R. 1. I I n i e v t i l e d z a r i n u č a R a k d o h o d e b a r o p. I. I I e j r o t k e s e n l a n o i c u t i t s n i a z v o n u č a r h e s v e j d e r o p a Z i n u č a r i č o k e T i n u č a R - o p z a r e b a r o p n u č a R a k d o h o d a g e v i j l ž o l. 1 4. I I v e t s d e r s b m e m - e r p s h i g u r d i n u č a R. 3. I I I n u č a r i n č n a n i F. 2. I I I a g e v i j l ž o o p z a r l a g e n e j - o g a l i r p e b a r o p n u č a R. 2 4. I I a k d o h o d a l a t i p a k n u č a R. 1. I I I e j i c a l u m u k a i n u č a R. I I I - u k a i n u č a R e j i c a l u m 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 185 e n l a n o i c a n e b m e m e r p S i t s o n d e r v o t e n e b m e m e r p S j a p u k s , i t s o n d e r v 0 1 B. t s o n d e r v a n l a n o i c a N t s o n d e r v o t e N 0 9 B. t s o n d e r v a n l a n o i c a N t s o n d e r v o t e N 0 9 B. i t a g e r g a i n j l e m e T e k v a t s o p e n l a n v a r z I v e t i r o t s n i a g a l b e v a j n e m o d l a S a g a l b e v a j n e m o d l a S 1 1 B. o n i j u t s o n i j u t s v e t i r o t s n i o n i j u t s j i c k a s n a r t h i č o k e t o d l a S - k a s n a r t h i č o k e t o d l a S 2 1 B. o n i j u t s j i c - o k e t a d l a s a g e j n a n u z - i p a k n i j i c k a s n a r t h i č v e j r e f s n a r t h i k s l a t o t e n e b m e m e r p S i d a r a z i t s o n d e r v. 1 0 1 B. i d a r a z i t s o n d e r v o t e n - l a t i p a k n i a j n a v e č r a v b m e m e r p s n u č a R v e j r e f s n a r t h i k s. 1 1. I I I. V a j i c i z o p a n č n a n i f a j n a n u z o t e N o t e n e b m e m e r p S 0 1. B i t s o n d e r v a j i c i z o p a n č n a n i f a j n a n u z o t e N t s o n d e r v o t e N 0 9. B i e n n t s a l z i b u g z i t s o n d e r v o t e N 0 9. B e j n a j o s o p z i o t e n / e j n a j o s o p o t e N o t e n / e j n a j o s o p o t e N. 9 B e j n a j o s o p z i o t e n / e j n a j o s o p o t e N. 9 B e j n a j o s o p z i v e t s d e r s i h n č n a n i f e n v e t i b o d i r p n u č a R. 2 1. I I I. V o t e n e b m e m e r p S i d a r a z i t s o n d e r v b m e m e r p s h i g u r d v e t s d e r s a g e s b o o t e n e b m e m e r p S i d a r a z i t s o n d e r v / v o k č i b o d i h n l a n m o n i. 2 0 1 B. a g e s b o b m e m e r p s h i g u r d n u č a R v e t s d e r s. 1 3. I I I. V. 3 0 1 B. e j i c a z i r o l a v e r i n u č a R. 2 3. I I I. V e b m e m e r p S. 2 V. I. V a j n a t s e c n a l i b e c n a l i b e b m e m e r p S 2 V. I. V a j n a t s a j n a t s a c n a l i b a n č n o K 3 V. I. V i t s o n z e v b o n i v e t s d e r s a l a t i p a k n u č a R 1. I I I. V e j n a n u z i n u č a R. I I I. V e j i c a l u m u k a - u k a i n u č a R e j i c a l u m e c n a l i b e b m e m e r p S. 2 V. I a j n a t s a j n a t s a c n a l i b a n č n o K. 3 V. I v e j r e f s n a r t h i č o k e t n i a k d o h o d a g e n - r a m i r p n u č a r i j n a n u Z. I I. V v e t i r o t s n i a g a l b n u č a r i j n a n u Z. I. V e n i j u t n u č a R. V i n u č a r i č o k e T ) j i c k a s n a r t h i j n a n u z n u č a r ( e n i j u t n u č a R v e t i r o t s n i a g a l b n u č a R. 0 j i c k a s n a r t i n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s n u č a R. 0 n u č a r i n č n a n i F 2. I I I. V b m e m e r p s v e t s d e r s h i g u r d n u č a R 3. I I I. V a j n a t s a c n a l i b a n t e č a Z. 1 V I. V h i j n a n u z n u č a R. V I. V a j n a t s e c n a l i B a j n a t s a c n a l i b a n t e č a Z. 1 V I a j n a t s e c n a l i B. V I a j n a t s e c n a l i B e j r o t k e s e n l a n o i c u t i t s n i a z v o n u č a r h e s v e j d e r o p a Z i n u č a R 186 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ZAPOREDJE RAČUNOV 8. 09. Zaporedje računov sestavljajo tri glavne skupine računov: (a) tekoči računi: 1. račun proizvodnje (I), 2. računi razdelitve in porabe dohodka (II), (b) računi akumulacije (III), (c) bilance stanja (IV). TEKOČI RAČUNI Račun proizvodnje (I) (1) 8. 10. Račun proizvodnje (I) prikazuje transakcije, ki so povezane s proizvodnim procesom. Sestavlja se za institucionalne sektorje in dejavnosti. Njegovi viri obsegajo proizvodnjo, porabe pa vmesno potrošnjo. 8. 11. Račun proizvodnje omogoča izračun ene najpomembnejših izravnalnih postavk v sistemu, tj. dodane vrednosti, ki je vrednost, ki jo ustvarijo in glavnega agregata, bruto domačega proizvoda. Dodana vrednost je ekonomsko vse enote, ki se ukvarjajo s proizvodno dejavnostjo, pomembna tako za institucionalne sektorje kot za dejavnosti. 8. 12. Dodana vrednost (izravnalna postavka računa) se enako kot izravnalne postavke naslednjih računov lahko izračuna z vključeno potrošnjo stal- nega kapitala ali brez nje, tj. bruto ali neto. Ker je proizvodnja vrednotena v osnovnih cenah, vmesna potrošnja pa v kupčevih cenah, dodana vrednost ne vključuje davkov, zmanjšanih za subvencije na proizvode. 8. 13. Račun proizvodnje na ravni celotnega gospodarstva med viri poleg proizvodnje blaga in storitev vključuje tudi davke minus subvencije na proizvode. To omogoča, da je bruto domači proizvod (v tržnih cenah) dobljen kot izravnalna postavka. 8. 14. Ker posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP) niso razporejene sektorjem porabnikom, se celotna vrednost proizvodnje PMSFP obravnava kot vmesna potrošnja nominalnega sektorja s proizvodnjo nič in dodano vrednostjo v višini vmesne potrošnje, vendar z nasprotnim predznakom. Na ta način je skupna dodana vrednost vseh sektorjev in dejavnosti v celoti zmanjšana za ta znesek. Za lažji prikaz računov se dodatni stolpec za nominalni sektor lahko izpusti, ustrezen podatek pa upošteva v stolpcu za celotno gospodarstvo. Računi razdelitve in porabe dohodka (II) 8. 15. Razdelitev in poraba dohodka sta analizirana v štirih stopnjah: primarna razdelitev, sekundarna razdelitev, prerazdelitev v naravi in poraba dohodka. Prva stopnja se ukvarja z ustvarjanjem dohodka, ki izhaja neposredno iz proizvodnega procesa, ter njegovo razdelitvijo med proizvodne dejavnike (delo, kapital) in državo (preko davkov na proizvodnjo in uvoz ter subvencij). Omogoča določitev poslovnega presežka (ali raz- novrstnega dohodka v primeru gospodinjstev) ter primarnega dohodka. Druga stopnja spremlja prerazdelitev dohodka preko transferjev (razen socialnih transferjev v naravi) ter pripelje do razpoložljivega dohodka. Tretja stopnja opisuje prerazdelitev preko socialnih transferjev v naravi in pripelje do prilagojenega razpoložljivega dohodka. Četrta stopnja opisuje, kako se dohodek troši in varčuje. Pripelje do varčevanja. (1) Glej poglavje 3: „Transakcije s proizvodi“. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 187 j a p u k S 5 9 5 3 8 4 0 3 1 7 1 6 7 3 i r i V e j n d o v z i o r p n u č a R : I n u č a R — 2 8. a l e b a T e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N i - j n d o p s o G a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D i - j n d o p s o G a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s e b a r o P j a p u k S 5 9 5 3 7 3 9 6 2 1 4 3 4 2 0 1 3 5 7 1 a j n d o v z i o r P 8 4 0 3 1 2 9 2 1 1 4 7 2 0 1 2 2 7 1 P F S M P / a j n d o v z i o r p a n ž r T 1 7 1 0 0 4 1 0 0 1 3 o n č n o k o n t s a l a z a j n d o v z i o r P o b a r o p 1 P. 1 1 P. 2 1 P. 6 7 3 6 1 0 6 3 a j n d o v z i o r p a n ž r t e n a g u r D 3 1 P. 5 9 5 3 5 9 5 3 8 4 0 3 8 4 0 3 1 7 1 1 7 1 6 7 3 6 7 3 4 0 9 1 4 0 9 1 3 3 1 3 3 1 o t u r b / t s o n d e r v a n a d o d o t u r B b * d o v z i o r p i č a m o d. 1 B / b 1 B. 2 7 8 3 7 8 8 1 5 7 5 1 3 4 2 8 1 a l a t i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P. 1 K 7 3 1 o t e n / t s o n d e r v a n a d o d o t e N n * d o v z i o r p i č a m o d. 1 B / n 1 B. 5 3 7 0 1 3 6 0 3 2 4 3 2 2 2 8 5 1 3 3 5 8 2 2 0 6 1. ) 8 4 ( P F S M P s u n m i , ) 3 3 1 ( e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u s s u n m i i k v a d s u p l , 9 3 7 1 ( v e j r o t k e s i h n l a n o i c u t i t s n i i t o s v a z e r t s u 4 2 8 1 : o v t s r a d o p s o g o n t o l e C. ) 8 4 ( P F S M P n i ) 6 5 8 1 ( v e j r o t k e s i h n l a n o i c u t i t s n i i t o s v a z e r t s u 4 0 9 1 : o v t s r a d o p s o g o n t o l e C. ) 9 1 1 P (. P F S M P a z 8 4 e j u č u j l k v 2 0 1 : e b ž u r d e n č n a n i F 4 2 8 1 2 2 2 2 0 6 1 1 1 P. 2 P g 1 B. P F S M P / a j n š o r t o p a n s e m V 2 P. 1 8 8 9 2 6 4 2 4 9 6 6 4 0 9 1 4 0 9 1 a n e j i c n e v b u s s u n m i i k v a D e d o v z i o r p. 1 3 D - 1 2 D. 3 3 1 3 3 1 188 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Računi primarne razdelitve dohodka (II. 1) Račun ustvarjanja dohodka (II. 1. 1) 8. 16. Račun ustvarjanja dohodka je prikazan tudi po dejavnostih, in sicer v stolpcih tabel ponudbe in porabe. 8. 17. Račun ustvarjanja dohodka prikazuje sektorje, podsektorje in dejavnosti, ki so vir, ne pa cilj primarnega dohodka. 8. 18. Analizira, do katere stopnje lahko dodana vrednost pokriva sredstva za zaposlene in druge davke minus subvencije na proizvodnjo. Meri poslovni presežek, ki je presežek (ali primanjkljaj) proizvodnih dejavnosti pred upoštevanjem obresti, najemnin ali stroškov, ki jih proizvodna enota: (a) mora plačati na finančna sredstva ali opredmetena neproizvedena sredstva, ki si jih je izposodila ali jih je najela, (b) mora prejeti za finančna sredstva ali opredmetena neproizvedena sredstva, katerih lastnik je. Poslovni presežek ustreza dohodku, ki ga enote pridobijo z lastno uporabo svojih proizvodnih zmogljivosti. Je zadnja izravnalna postavka, ki se lahko izračuna za dejavnosti, institucionalne sektorje in podsektorje. 8. 19. Pri nekorporativnih podjetjih v sektorju gospodinjstev izravnalna postavka računa ustvarjanja dohodka implicitno vsebuje element, ki ustreza nadomestilu za delo, ki ga opravi lastnik ali člani njegove družine, in ki ga ni mogoče ločiti od njegovih podjetniških dobičkov. Imenuje se „raznovrstni dohodek“. 8. 20. V primeru proizvodnje stanovanjskih storitev za lastne potrebe je izravnalna postavka računa ustvarjanja dohodka poslovni presežek. Račun alokacije primarnega dohodka (II. 1. 2) 8. 21. V nasprotju z računom ustvarjanja dohodka se račun alokacije primarnega dohodka nanaša na rezidenčne enote in institucionalne sektorje kot prejemnike in ne proizvajalce primarnega dohodka. 8. 22. „Primarni dohodek“ je dohodek, ki ga rezidenčne enote prejmejo na osnovi svoje neposredne udeležbe v proizvodnem procesu, in dohodek, ki ga lastnik finančnega sredstva ali opredmetenega neproizvedenega sredstva prejme v zameno za nudenje sredstev ali dajanje opredmete- nega neproizvedenega osnovnega sredstva na razpolago drugi institucionalni enoti. 8. 23. Račun alokacije primarnega dohodka (II. 1. 2) je mogoče izračunati samo za institucionalne sektorje in podsektorje, ker v primeru dejavnosti nekaterih tokov, povezanih s financiranjem (posojanje in izposojanje kapitala) ter sredstvi, ni mogoče razčleniti. 8. 24. Ker posredno merjene storitve finančnega posredništva (PMSFP) niso razporejene sektorjem porabnikom, so vknjižbe, prikazane za obresti, dejanski odhodki za obresti in prihodki od obresti. Prilagoditev se naredi pri virih v stolpcu finančnih družb (z negativnim predznakom) in v stolpcu nominalnega sektorja (s pozitivnim predznakom). Za lažji prikaz računov se dodatni stolpec za nominalni sektor lahko izpusti, ustre- zen podatek pa prikaže v stolpcu celotnega gospodarstva. 8. 25. Račun alokacije primarnega dohodka se deli na račun podjetniškega dohodka (II. 1. 2. 1) in račun alokacije drugega primarnega dohodka (II. 1. 2. 2). Račun podjetniškega dohodka (II. 1. 2. 1) 8. 26. Namen računa podjetniškega dohodka je določitev izravnalne postavke, ki ustreza konceptu tekočega dobička pred razdelitvijo in davkom na dohodek, ki se navadno uporablja v poslovnem računovodstvu. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 189 2 0 6 1 2 0 6 1 8 2 3 3 5 8 5 1 3 6 5 3 7 d o v z i o r p i č a m o d o t e n / t s o n d e r v a n a d o d o t e N n *. 1 B / n 1 B. 4 2 8 1 4 2 8 1 1 3 5 7 5 8 8 1 3 7 2 7 8 / t s o n d e r v a n a d o d o t u r B d o v z i o r p i č a m o d o t u r b. b * 1 B / b 1 B. e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i r i V a k d o h o d a j n a j r a v t s u n u č a R :. 1 1. I I n u č a R — 3 8. a l e b a T e b a r o P 0 0 0 0 e n e l s o p a z a z a v t s d e r S. 1 D 5 4 5 5 1 0 4 1 9 3 3 2 2 6 7 e č a l P 1 1 D. 1 2 4 0 1 7 8 9 3 2 1 9 6 5 ) V D D ( t s o n d e r v o n a d o d a n a k v a d a p i t i k v a D 1 1 2 D. V D D n e z a r z o v u a n e v t a j a d n i i k v a D 2 1 2 D. e d o v z i o r p a n i k v a D 1 2 D. v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o S 2 1 D. 4 2 1 v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o s i k s n a j e D 1 2 1 D. 2 1 1 v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o s i n a s i p i r P 2 2 1 D. 2 1 z o v u n i j o n d o v z i o r p a n i k v a D. 2 D 6 8 5 4 1 3 3 5 8 4 5 2 0 0 0 3 1 1 3 9 1 0 1 4 7 1 1 0 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 0 0 0 0 2 6 7 9 6 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 190 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i r i V e b a r o P 0 0 0 0 0 0 0 0 0 v e t a j a d i h n z o v u n i V D D n e z a r z o v u a n i k v a D 2 2 1 2 D. n e z a r e d o v z i o r p a n i k v a D v o k v a d i h n z o v u n i V D D 4 1 2 D. e v t a j a d e n z o v U 1 2 1 2 D. j o n d o v z i o r p a n i k v a d i g u r D 9 2 D. 6 8 e j i c n e v b u S. 3 D 5 3 – 3 0 2 0 3 1 – e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u S 1 3 D. e j i c n e v b u s e n z o v U 1 1 3 D. e j i c n e v b u s e g u r D e d o v z i o r p a n 9 1 3 D. k e ž e s e r p i n v o l s o p o t u r B g 2 B. 6 7 2 5 5 6 4 2 9 k e d o h o d i n t s r v o n z a r o t u r B g 3 B. 2 4 4 e j i c n e v b u s e g u r D j o n d o v z i o r p a n 9 3 D. 5 3 – 0 0 1 – 0 0 0 8 k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N n 2 B. 9 3 1 5 4 6 1 0 6 5 7 1 2 k e d o h o d i n t s r v o n z a r o t e N n 3 B. 2 3 4 2 3 4 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 0 0 0 0 0 0 0 0 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 0 6 3 – 9 2 4 2 4 4 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 191 j a p u k S 9 2 4 2 4 4 7 1 2 2 3 4 8 6 7 5 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 2 2 0 0 0 0 0 0 0 2 3 4 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 2 3 4 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 k e d o h o d i n t s r v o n z a r o t e N e n e l s o p a z a z a v t s d e r S e č a l P v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o S i k v e p s i r p i n l a i c o s i k s n a j e D 1 2 1 D. v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o s i n a s i p i r P 2 2 1 D. v e c l a j a d o l e d z o v u n i j o n d o v z i o r p a n i k v a D. 2 D ) V D D ( t s o n d e r v o n a d o d a n a k v a d a p i t i k v a D 1 1 2 D. V D D n e z a r z o v u a n e v t a j a d n i i k v a D 2 1 2 D. e d o v z i o r p a n i k v a D 1 2 D. g 2 B. g 3 B. n 2 B. n 3 B. 1 D 1 1 D. 2 1 D. 9 2 4 8 2 9 6 4 5 5 6 7 2 k e ž e s e r p i n v o l s o p o t u r B 2 4 4 2 4 4 k e d o h o d i n t s r v o n z a r o t u r B 7 1 2 5 0 6 6 1 5 4 9 3 1 k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N i r i V a k d o h o d a g e n r a m i r p e j i c a k o l a n u č a R :. 2 1. I I n u č a R — 4 8. a l e b a T e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s 6 6 0 0 0 0 e b a r o P j a p u k S 6 6 192 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 j a p u k S 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 6 4 4 2 2 2 0 0 2 1 0 6 0 6 i r i V e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s e b a r o P j a p u k S 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9 3 2 2 7 1 4 1 3 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 7 0 4 0 0 2 0 3 0 1 6 4 7 5 5 5 0 0 0 4 3 1 3 3 7 5 3 1 4 4 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 0 8 – 6 3 – 0 3 2 1 8 1 5 3 1 v e t a j a d i h n z o v u n i V D D n e z a r z o v u a n i k v a D 2 2 1 2 D. e v t a j a d e n z o v U 1 2 1 2 D. n e z a r e d o v z i o r p a n i k v a D v o k v a d i h n z o v u n i V D D j o n d o v z i o r p a n i k v a d i g u r D e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u S e j i c n e v b u S 4 1 2 D. 9 2 D. 3 D 1 3 D. e j i c n e v b u s e n z o v U 1 1 3 D. e j i c n e v b u s e g u r D e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u s e g u r D j o n d o v z i o r p a n 9 1 3 D. 9 3 D. 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 1 5 2 1 8 4 – 5 2 5 2 8 7 5 2 3 3 P F S M P a z v e t i d o g a l i r P 9 1 1 P. b ž u r d k e d o h o d i n e j l e d z a R 2 4 D. 8 4 k e d o h o d i n e j n g e t d O b ž u r d h i v a r p e n z i 2 2 4 D. 4 2 e d n e d i v i D 1 2 4 D. 4 2 6 3 6 3 0 i e n n t s a l d o k e d o h o D. 4 D 5 4 1 8 3 1 i t s e r b O 1 4 D. 6 6 7 7 6 4 9 3 0 4 4 7 1 7 7 0 0 8 3 6 6 6 0 2 6 1 0 4 8 0 6 4 2 6 3 0 6 3 6 4 4 2 2 2 0 0 2 1 0 6 0 6 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 193 j a p u k S 4 1 5 2 5 6 i r i V e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s 0 0 4 1 5 2 5 6 0 0 0 3 0 2 1 2 0 0 0 7 0 3 4 5 1 4 m e c n a v o r a v a z n a s i p i r p i , e n n t s a l d o k e d o h o D 4 4 D. 5 2 5 2 i e n n m e j a N 5 4 D. 1 3 0 7 7 2 0 5 6 d o i k d o h o d i n a r i t s e v n i e R b ž o l a n h i j u t i h n d e r s o p e n 3 4 D. 0 0 0 0 0 4 1 e b a r o P j a p u k S 4 1 5 2 5 6 k e d o h o d i n l a n o i c a n o t u r B / v o k d o h o d i h n r a m i r p o d l a s o t u r B g * / v o k d o h o d h i n r a m i r p o d l a s o t e N n * k e d o h o d i n l a n o i c a n o t e N. 5 B / g 5 B. 5 B / n 5 B. 9 0 2 9 2 1 2 2 0 9 3 1 6 5 5 8 1 5 5 8 1 2 7 9 1 1 9 1 8 4 3 1 3 3 3 6 1 3 3 6 1. ) 8 4 + ( a j r o t k e s a g e n l a n m o n i n i ) 8 4 – ( b ž u r d i h n č n a n i f a j r o t k e s a t o s v e j ) 0 ( o v t s r a d o p s o g o n t o l e c a z P F S M P a z v e t i d o g a l i r P 194 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 8. 27. V primeru države in NPISG se ta račun nanaša samo na njihove tržne dejavnosti. 8. 28. Podjetniški dohodek ustreza poslovnemu presežku ali raznovrstnemu dohodku (na strani virov): plus prihodki dohodka od lastnine v povezavi s finančnimi in drugimi sredstvi, ki pripadajo podjetju (na strani virov) minus odhodki za obresti na dolg podjetja ter odhodki za najemnine za zemljišča in druga neproizvedena opredmetena sredstva, ki jih ima podjetje v najemu (na strani porab). Odhodki dohodka od lastnine v obliki dividend in reinvestiranih dohodkov od neposrednih tujih naložb se ne odštevajo od podjetniškega dohodka. Račun alokacije drugega primarnega dohodka (II. 1. 2. 2) 8. 29. Namen računa alokacije drugega primarnega dohodka je vrnitev od koncepta podjetniškega dohodka na koncept primarnega dohodka. Zaradi tega vsebuje elemente primarnega dohodka, ki niso vključeni v račun podjetniškega dohodka: (a) v primeru družb razdeljene dividende in reinvestirane dohodke od neposrednih tujih naložb (na strani porab), (b) v primeru gospodinjstev: (1) odhodki dohodka od lastnine, razen odhodkov za najemnine in obresti v povezavi s podjetniško dejavnostjo (na strani porab), (2) sredstva za zaposlene (na strani virov), (3) prihodke dohodka od lastnine, razen prihodkov v povezavi z dejavnostjo podjetja (na strani virov), (c) v primeru države: (1) odhodke dohodka od lastnine, razen odhodkov v povezavi s tržnimi dejavnostmi (na strani porab), (2) davke na proizvodnjo in uvoz minus subvencije (na strani virov), (3) prihodke dohodka od lastnine, razen prihodkov v povezavi s tržnimi dejavnostmi (na strani virov). Račun sekundarne razdelitve dohodka (II. 2) 8. 30. Račun sekundarne razdelitve dohodka prikazuje, kako se saldo primarnega dohodka institucionalnega sektorja s prerazdelitvijo razdeli med tekoče davke na dohodek, premoženje itd. , socialne prispevke in prejemke (razen socialnih transferjev v naravi) ter druge tekoče transferje. 8. 31. Izravnalna postavka računa je razpoložljivi dohodek, ki odraža tekoče transakcije in ne zajema kapitalskih transferjev, realnih dobičkov in izgub iz lastnine ter posledic dogodkov, kot so naravne nesreče. 8. 32. Socialni prispevki so prikazani (2) na strani porab računa sekundarne razdelitve dohodka gospodinjstev in na strani virov računa sekundarne razdelitve dohodka institucionalnih sektorjev, ki so odgovorni za upravljanje socialnega zavarovanja. Kadar jih delodajalci plačajo za svoje zaposlene, so najprej vključeni med sredstva za zaposlene na strani porab računa ustvarjanja dohodka delodajalcev, ker so del stroškov plač; kot sredstva za zaposlene so prikazani tudi na strani virov računa alokacije primarnega dohodka gospodinjstev, ker predstavljajo prejemke gospodinjstev. (2) Socialni prispevki, prikazani na strani porabe računa sekundarne razdelitve dohodka gospodinjstev, so brez zaračunanih storitev pokojninskih skladov in drugih zavaro- valnic, katerih vire v celoti ali deloma sestavljajo dejanski socialni prispevki. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 195 e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U i n u č a R j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i n u č a R - t e j d o p n u č a R a k d o h o d a g e k š i n 2 4 4 7 1 2 2 3 4 8 6 2 6 6 1 0 0 2 4 2 4 0 1 1 5 4 4 2 4 4 2 4 4 k e d o h o d i n t s r v o n z a r o t u r B g 3 B. 7 1 2 5 0 6 6 1 5 4 9 3 1 k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N n 2 B. 2 3 4 2 3 4 k e d o h o d i n t s r v o n z a r o t e N n 3 B. 1 2 7 4 2 6 1 0 5 1 5 5 0 7 3 7 3 0 1 1 5 4 4 0 0 0 0 0 5 0 5 5 0 0 4 0 4 4 0 0 0 0 8 4 – P F S M P a z v e t i d o g a l i r P 9 1 1 P. 0 0 6 1 8 7 i e n n t s a l d o k e d o h o D. 4 D 7 9 2 0 1 5 2 1 5 2 i t s e r b O 1 4 D. 6 6 7 7 9 2 7 0 2 2 7 1 2 7 2 7 4 1 3 1 5 2 5 2 0 7 0 3 3 3 0 4 5 b ž u r d k e d o h o d i n e j l e d z a R 2 4 D. z i k e d o h o d i n e j n g e t d O 2 2 4 D. b ž u r d h i v a r p e n d o i k d o h o d i n a r i t s e v n i e R b ž o l a n h i j u t i h n d e r s o p e n 3 4 D. e d n e d i v i D 1 2 4 D. m e c n a v o r a v a z n a s i p i r p i , e n n t s a l d o k e d o h o D 4 4 D. 5 2 1 4 i e n n m e j a N 5 4 D. 1 3 0 7 7 k e d o h o d i k š i n t e j d o p o t u r B b 4 B. 7 5 2 5 6 1 4 2 3 5 k e d o h o d i k š i n t e j d o p o t e N n 4 B. 0 2 1 5 5 1 1 0 9 4 0 6 3 5 2 5 4 1 0 9 9 7 6 4 1 4 4 2 0 6 1 0 4 1 5 2 5 4 1 0 9 9 7 6 - t e j d o p n u č a R a k d o h o d a g e k š i n. 1 2 1. I I. 9 2 4 9 2 4 8 2 9 6 4 5 5 6 7 2 k e ž e s e r p i n v o l s o p o t u r B g 2 B. 1 2 1. I I. a k d o h o d a g e n r a m i r p a g e g u r d e j i c a k o l a n u č a R : i r i V. 2 2 1. I I n i a k d o h o d a g e k š i n t e j d o p n u č a R :. 1 2 1. I I a n u č a R — 5 8. a l e b a T e b a r o P 196 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U i n u č a R j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i n u č a R i r i V e b a r o P - a k o l a n u č a R a g e g u r d e j i c a g e n r a m i r p a k d o h o d. 2 2 1. I I. 1 0 9 9 7 6 8 6 7 5 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 2 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 9 9 7 6 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – 6 3 2 3 5 1 4 0 9 4 1 1 5 6 5 5 7 5 2 k e d o h o d i k š i n t e j d o p o t u r B g 4 B. 0 2 1 k e d o h o d i k š i n t e j d o p o t e N n 4 B. 6 6 7 3 7 5 3 9 1 4 7 1 9 1 5 3 2 1 4 1 1 2 1 7 1 7 1 0 3 4 9 4 4 – 8 – - a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o S 2 1 D. v e c l a j i k v e p s i r p i n l a i c o s i k s n a j e D 1 2 1 D. v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o s i n a s i p i r P 2 2 1 D. v e c l a j a d o l e d e n e l s o p a z a z a v t s d e r S. 1 D e č a l P 1 1 D. n i j o n d o v z i o r p a n i k v a D. 2 D z o v u ) V D D ( t s o n d e r v o n a d o d a n a k v a d a p i t i k v a D 1 1 2 D. e d o v z i o r p a n i k v a D 1 2 D. z o v u a n e v t a j a d n i i k v a D 2 1 2 D. V D D n e z a r e v t a j a d e n z o v U 1 2 1 2 D. V D D n e z a r z o v u a n i k v a D 2 2 1 2 D. v e t a j a d i h n z o v u n i v o k v a d i h n z o v u n i V D D n e z a r e d o v z i o r p a n i k v a D 4 1 2 D. e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u S 1 3 D. j o n d o v z i o r p a n i k v a d i g u r D 9 2 D. e j i c n e v b u S. 3 D 6 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 - a k o l a n u č a R a g e g u r d e j i c a g e n r a m i r p a k d o h o d. 2 2 1. I I. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 197 0 8 – 6 3 – 8 7 1 6 5 8 7 8 1 0 6 3 0 2 1 2 0 0 0 8 1 6 2 1 9 3 0 8 – 6 3 – 0 6 1 0 5 6 6 9 7 5 3 0 2 1 2 5 5 0 0 0 0 0 0 9 2 1 3 3 2 5 8 4 4 3 0 2 1 2 0 8 – 6 3 – 6 2 2 1 4 1 1 3 1 b ž u r d k e d o h o d i n e j l e d z a R 2 4 D. 8 4 b ž o l a n h i j u t i h n d e r s o p e n d o i k d o h o d i n a r i t s e v n i e R 3 4 D. 0 b ž u r d h i v a r p e n z i k e d o h o d i n e j n g e t d O 2 2 4 D. 4 2 m e c n a v o r a v a z n a s i p i r p i , e n n t s a l d o k e d o h o D 4 4 D. e d n e d i v i D 1 2 4 D. 4 2 6 3 6 3 0 0 e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u s e n z o v U 1 1 3 D. e j i c n e v b u s e g u r D 9 1 3 D. j o n d o v z i o r p a n e j i c n e v b u s e g u r D 9 3 D. i e n n t s a l d o k e d o h o D. 4 D 8 4 6 3 i t s e r b O 1 4 D. 7 3 7 3 7 3 7 1 5 5 3 6 1 9 5 4 8 0 6 4 2 0 0 0 0 9 3 3 6 3 0 6 3 0 0 0 2 0 2 2 6 0 2 1 0 6 0 6 0 k e d o h o d i n l a n o i c a n o t u r B / v o k d o h o d g *. 5 B i h n r a m i r p o d l a s o t u r B / g 5 B. 9 0 2 9 2 1 2 2 0 9 3 1 i e n n m e j a N 5 4 D. 0 2 0 6 0 2 5 5 8 1 0 2 5 5 8 1 k e d o h o d i n l a n o i c a n o t e N / v o k d o h o d n *. 5 B h i n r a m i r p o d l a s o t e N / n 5 B. 2 7 9 1 1 9 1 8 4 3 1 3 3 3 6 1 3 3 6 1 e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U i n u č a R j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i n u č a R i r i V e b a r o P 198 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 5 5 8 1 5 5 8 1 6 0 9 3 1 1 2 2 9 2 9 0 2 i h n r a m i r p o d l a s o t u r B g * i n l a n o i c a n o t u r B / v o k d o h o d k e d o h o d 3 3 6 1 3 3 6 1 3 8 4 3 1 1 9 1 9 1 2 7 / v o k d o h o d h i n r a m i r p o d l a s o t e N n * k e d o h o d i n l a n o i c a n o t e N. 5 B / g 5 B. 5 B / n 5 B. j a p u k S e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U i r i V a k d o h o d e v t i l e d z a r e n r a d n u k e s n u č a R : 2. I I n u č a R — 6 8. a l e b a T 3 1 2 4 0 2 9 2 2 3 3 0 3 4 7 1 0 6 1 4 1 7 9 3 1 2 4 0 2 9 3 1 2 4 0 2 9 k e d o h o d a n i k v a D 1 5 D. 0 2 i k v a d i č o k e t i g u r D 9 5 D. 4 7 3. d t i e j n e ž o m - e r p , k e d o h o d a n i k v a d i č o k e T. 5 D 4 2 0 1 8 7 1 2 1 2 2 2 3 1 8 6 2 9 3 4 1 i k v e p s i r p i n l a i c o S 1 6 D. 3 0 3 4 7 1 0 6 1 4 1 7 9 3 6 2 8 3 5 5 1 8 1 4 4 1 5 1 2 1 1 i k v e p s i r p i n l a i c o s i k s n a j e D 1 1 6 D. i k v e p s i r p i n l a i c o s i k s n a j e D 1 1 1 6 D. v e c l a j a d o l e d 1 1 3 i n l a i c o s i k s n a j e d i n j l o v o t s o r P 2 1 1 1 6 D. v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p 6 7 0 2 1 i h n e l s o p a z i k v e p s i r p i n l a i c o S 2 1 1 6 D. 4 1 7 9 4 1 7 9 i n l a i c o s i k s n a j e d i n z e v b O v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p 1 1 1 1 6 D. 0 6 1 0 6 1 6 7 1 2 2 2 3 3 0 3 4 7 1 3 0 2 9 2 2 3 3 0 3 4 7 1 1 1 e b a r o P j a p u k S 3 1 2 4 0 2 9 2 2 3 3 0 3 4 7 1 0 6 1 4 1 7 9 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 199 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 2 3 3 2 3 2 9 2 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 6 5 1 1 i k v e p s i r p i n l a i c o s i n z e v b O 1 2 1 1 6 D. i h n e l s o p a z 7 5 i k v e p s i r p i n l a i c o s i n j l o v o t s o r P 2 2 1 1 6 D. i h n e l s o p a z 2 3 2 2 0 1 - o p a z o m a s i k v e p s i r p i n l a i c o S b e s o i h n e l s o p a z e n n i i h n e l s 3 1 1 6 D. n i i h n e l s o p a z o m a s b e s o i h n e l s o p a z e n i k v e p s i r p i n l a i c o s i n z e v b O 1 3 1 1 6 D. n i i h n e l s o p a z o m a s b e s o i h n e l s o p a z e n i k v e p s i r p i n l a i c o s i n j l o v o t s o r P 2 3 1 1 6 D. 9 1 1 5 1 2 1 i k v e p s i r p i n l a i c o s i n a s i p i r P 2 1 6 D. 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 i v a r a n v v e j r e f s n a r t i h n 2 3 3 2 3 3 - l a i c o s n e z a r i k m e j e r p i n l a i c o S 2 6 D. 3 1 9 2 9 8 2 1 2 3 3 9 2 9 2 i h n b e s a z z i i k m e j e r p i n l a i c o S 2 2 6 D. 1 8 2 i d a l k s s m e h s 2 3 2 2 3 2 v i t s o n r a v e n l a i c o s i k m e j e r P 1 2 6 D. 2 3 2 u j r a n e d 2 3 2 9 2 i r i V j a p u k S e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U e b a r o P j a p u k S 5 8 2 1 2 3 2 2 0 1 9 1 2 3 3 2 3 2 9 2 200 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 j a p u k S 9 1 2 5 i r i V e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s 9 1 2 5 9 1 2 5 , i h n e l s o p a z i k m e j e r p i n l a i c o S 3 2 6 D. 2 1 1 5 1 9 1 v o d a l k s z e r b i n a r i c n a n i f u j r a n e d v a v t s r a v a g e n l a i c o s i k m e j e r P 4 2 6 D. 2 5 2 5 8 7 2 9 3 9 3 2 6 3 6 3 8 0 1 9 4 0 1 i j r e f s n a r t i č o k e t i g u r D. 7 D 1 1 6 4 9 3 1 1 7 2 9 6 2 5 4 5 4 6 9 2 3 6 5 1 3 1 6 9 6 9 1 a j n a v o r a v a z u r i v k o v i j r e f s n a r t i č o k e T 3 7 D. e v a ž r d e j n a v o l e d o s o n d o r a n d e m e č o k e T 4 7 D. 6 9 1 3 3 2 4 5 3 1 6 a g e k s j n e j l v i ž e n z i i e n n d o k š d O 2 7 D. 5 4 5 4 5 4 a g e k s j n e j l v i ž e n e j i m e r p o t e N 1 7 D. 8 4 1 3 a j n a v o r a v a z 3 4 5 4 6 9 1 3 1 5 5 6 3 1 0 1 4 4 i j r e f s n a r t i č o k e t i n t s r v o n z a R 5 7 D. 3 1 8 0 4 2 4 5 9 2 1 2 k e d o h o d i v i j l ž o o p z a r l o t u r B g 6 B. 5 8 1 2 3 2 8 3 7 8 1 1 0 4 6 2 8 1 k e d o h o d i v i j l ž o l o p z a r o t e N n 6 B. 8 4 2 2 2 5 3 5 4 1 1 7 3 4 0 6 1 e b a r o P j a p u k S 9 1 2 5 8 7 2 5 4 5 4 6 9 2 3 6 5 6 2 8 1 4 0 6 1 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 201 j a p u k S 6 2 8 1 4 0 6 1 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 k e d o h o d i v i j l ž o o p z a r l o t u r B g 6 B. 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 k e d o h o d i v i j l ž o l o p z a r o t e N n 6 B. e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U a n u č a r - o t s n i a g a l b v e t i r a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r - o t s n i a g a l b v e t i r j a p u k S i r i V i v a r a n v a k d o h o d e v t i l e d z a r e r p n u č a R : 3. I I n u č a R — 7 8. a l e b a T e b a r o P 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 i v a r a n v i j r e f s n a r t i n l a i c o S 3 6 D. i v a r a n v i k m e j e r p i n l a i c o S 1 3 6 D. , i t s o n r a v e n l a i c o s i k m e j e r P 1 1 3 6 D. a l i č a r v o p i v a r a n v i t s o n r a v e n l a i c o s i k m e j e r p i g u r D 2 1 3 6 D. v a v t s r a v a g e n l a i c o s i k m e j e r P 3 1 3 6 D. i v a r a n v e t i r o t s n i a g a l b a g e n ž r t e n a g e n l a u d i v i d n i i j r e f s n a r T 2 3 6 D. 6 0 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 4 4 3 1 9 1 2 0 2 6 1 8 7 5 6 0 9 1 3 1 7 5 k e d o h o d i v i j l ž o o p z a r l i n e j o g a l i r p o t u r B g 7 B. 5 8 1 2 3 6 7 1 6 0 4 1 7 2 6 2 8 1 k e d o h o d i v i j l ž o l o p z a r i n e j o g a l i r p o t e N n 7 B. 8 4 2 2 6 4 1 4 6 3 1 4 2 4 0 6 1 9 1 2 2 6 1 8 7 5 6 9 1 7 5 6 2 8 1 4 0 6 1 202 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Račun prerazdelitve dohodka v naravi (II. 3) 8. 33. Račun prerazdelitve dohodka v naravi daje širšo sliko dohodka gospodinjstev z vključitvijo tokov, ki ustrezajo porabi individualnega blaga in storitev, ki jih ta gospodinjstva prejmejo brezplačno, tj. socialnih prejemkov v naravi in transferjev individualnega netržnega blaga in storitev — obe kategoriji tokov sta združeni v koncept socialnih transferjev v naravi. To olajšuje časovne primerjave razlik ali sprememb ekonomskih in socialnih pogojev in dopolnjuje analizo vloge države pri prerazdelitvi dohodka. 8. 34. Socialni transferji v naravi so prikazani na strani virov računa prerazdelitve dohodka v naravi v primeru gospodinjstev ter na strani porab v primeru države in NPISG. 8. 35. Izravnalna postavka računa prerazdelitve dohodka v naravi je prilagojeni razpoložljivi dohodek. Račun porabe dohodka (II. 4) 8. 36. Za institucionalne sektorje s končno potrošnjo račun porabe dohodka prikazuje, kako se razpoložljivi dohodek (ali prilagojeni razpoložljivi dohodek) deli med izdatke za končno potrošnjo (ali dejansko končno potrošnjo) in varčevanje. 8. 37. V sistemu imajo končno potrošnjo samo država, NPISG in gospodinjstva. Poleg tega račun porabe dohodka za gospodinjstva in pokojninske sklade obsega prilagoditveno postavko (D. 8 Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skla- dov), ki je povezana z načinom prikazovanja transakcij med gospodinjstvi in pokojninskimi skladi (3). Račun porabe razpoložljivega dohodka (II. 4. 1) 8. 38. Račun porabe razpoložljivega dohodka vsebuje koncept izdatkov za končno potrošnjo, ki država in NPISG. jih financirajo različni sektorji: gospodinjstva, 8. 39. Izravnalna postavka računa porabe razpoložljivega dohodka je varčevanje. Račun porabe prilagojenega razpoložljivega dohodka (II. 4. 2) 8. 40. Račun porabe prilagojenega razpoložljivega dohodka vsebuje koncept dejanske končne potrošnje, ki ustreza vrednosti blaga in storitev, ki so dejansko na voljo gospodinjstvom za končno potrošnjo, tudi če njihovo pridobitev financirajo država ali NPISG. Zaradi tega dejanska končna potrošnja države ustreza samo kolektivni končni potrošnji. Ker se izdatki NPISG za končno potrošnjo obravnavajo kot popolnoma individu- alni, je njihova dejanska končna potrošnja enaka nič. 8. 41. Na ravni celotnega gospodarstva so izdatki za končno potrošnjo in dejanska končna potrošnja enaki; razlikuje se samo razdelitev po institu- cionalnih sektorjih. Isto velja za razpoložljivi dohodek in prilagojeni razpoložljivi dohodek. 8. 42. Varčevanje je izravnalna postavka v obeh različicah računa porabe dohodka. Njegova vrednost je enaka ne glede na to, ali je izračunana z odštevanjem izdatkov za končno potrošnjo od razpoložljivega dohodka ali z odštevanjem dejanske končne potrošnje od prilagojenega razpo- ložljivega dohodka. To velja za vse sektorje. (3) Glej poglavje 4: „Razdelitvene transakcije“. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 203 j a p u k S 6 2 8 1 4 0 6 1 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 k e d o h o d i v i j l ž o o p z a r l o t u r B g 6 B. 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 k e d o h o d i v i j l ž o l o p z a r o t e N n 6 B. i r i V a k d o h o d a g e v i j l ž o o p z a r l e b a r o p n u č a R — 8 8. a l e b a T e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s 1 7 3 1 1 7 3 1 5 1 2 1 5 1 2 1 6 5 1 6 5 1 1 1 0 1 1 1 1 j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I 3 P. 2 6 3 6 9 9 3 1 1 7 3 1 j o n š o r t o p o n l a u d i v i d n i a z i k t a d z I 1 3 P. 6 0 2 6 9 9 3 1 5 1 2 1 o n v i t k e l o k a z i k t a d z I 2 3 P. 6 5 1 6 5 1 h a j i c a v r e z e r v i v e t s j n d o p s o g o b m e m e r p s a z k e v a r p o P a l a t i p a k a g e k š i n t s a l o t e n j o n š o r t o p. 8 D 0 1 1 0 0 1 1 0 v o d a l k s i h i k s n n o k o p j e j n a v e č r a v o t u r B g 8 B. 5 8 1 1 2 0 2 2 0 2 7 2 5 5 4 e j n a v e č r a v o t e N n 8 B. 8 4 1 1 0 1 – 0 6 1 4 2 3 3 2 o n i j u t s j i c k a s n a r t h i č o k e t o d l a S 2 1 B. 1 4 – e b a r o P j a p u k S 1 7 3 1 5 1 2 1 6 5 1 1 1 5 5 4 3 3 2 1 4 – 204 8. 43. SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Varčevanje je (pozitiven ali negativen) znesek, ki izhaja iz tekočih transakcij in ki vzpostavlja povezavo z akumulacijo. Če je varčevanje pozi- tivno, se nepotrošeni dohodek porabi za pridobitev sredstev ali odplačilo obveznosti. Če je varčevanje negativno, se nekatera sredstva odpr- odajo ali nekatere obveznosti povečajo. RAČUNI AKUMULACIJE (III) (4) 8. 44. Računi akumulacije so računi tokov. Prikazujejo različne vzroke sprememb sredstev in obveznosti enot ter spremembe njihovih neto vred- nosti. 8. 45. Spremembe sredstev so prikazane na levi strani računov (plus ali minus), spremembe obveznosti in neto vrednosti pa na desni strani (plus ali minus). Račun kapitala (III. 1) 8. 46. Račun kapitala prikazuje pridobitve manj odsvojitve nefinančnih sredstev s strani rezidenčnih enot in meri spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja (končna izravnalna postavka tekočih računov) in kapitalskih transferjev. 8. 47. Račun kapitala omogoča določitev stopnje, do katere se pridobitve manj odsvojitve nefinančnih sredstev financirajo iz varčevanja in s kapital- skimi transferji. Prikazuje neto posojanje, ki ustreza znesku, ki je enoti ali sektorju na voljo za neposredno ali posredno financiranje drugih enot ali sektorjev, ali neto izposojanje, ki ustreza znesku, ki si ga enota ali sektor mora izposoditi od drugih enot ali sektorjev. Račun sprememb neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev (III. 1. 1) 8. 48. Račun omogoča določitev spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev, kar ustreza neto varčevanju, povečanemu za prihodke kapitalskih transferjev in zmanjšanemu za odhodke kapitalskih transferjev. Račun pridobitev nefinančnih sredstev (III. 1. 2) 8. 49. Račun prikazuje pridobitve manj odsvojitve nefinančnih sredstev; njegov namen je vrnitev od koncepta spremembe neto vrednosti zaradi var- čevanja in kapitalskih transferjev na neto posojanje ali izposojanje. Finančni račun (III. 2) 8. 50. Finančni račun prikazuje po vrstah finančnih instrumentov spremembe finančnih sredstev in obveznosti, ki sestavljajo neto posojanje ali izpo- sojanje. 8. 51. Klasifikacija sredstev in obveznosti, ki se uporablja v finančnem računu, je enaka kot pri bilancah stanja. Račun drugih sprememb sredstev (III. 3) 8. 52. Račun drugih sprememb sredstev prikazuje spremembe sredstev in obveznosti enot, razen tistih, ki so povezane z varčevanjem in prostovolj- nimi transferji premoženja — te so prikazane v računih kapitala in finančnih računih. Deli se na dva dela: na račun drugih sprememb obsega sredstev (III. 3. 1) in račun revalorizacije (III. 3. 2). (4) Glej poglavje 5: „Finančne transakcije“ in poglavje 6: „Drugi tokovi“. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 205 j a p u k S 6 2 8 1 4 0 6 1 6 2 8 1 7 2 6 0 4 1 6 7 1 2 3 5 8 1 i v i j l ž o o p z a r l i n e j o g a l i r p o t u r B g 7 B. k e d o h o d 4 0 6 1 4 2 4 6 3 1 6 4 1 2 2 8 4 i v i j l ž o l o p z a r i n e j o g a l i r p o t e N n 7 B. k e d o h o d i r i V a k d o h o d a g e v i j l ž o o p z a r l a g e n e j o g a l i r p e b a r o p n u č a R :. 2 4. I I n u č a R — 9 8. a l e b a T e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s 1 7 3 1 1 7 3 1 5 1 2 1 5 1 2 1 6 5 1 6 5 1 a j n š o r t o p a n v i t k e l o k a k s n a j e D 2 4 P. 6 5 1 a j n š o r t o p a n č n o k a k s n a j e D a n l a u d i v i d n i a k s n a j e D a j n š o r t o p 4 P. 1 4 P. 6 5 1 5 1 2 1 5 1 2 1 1 7 3 1 5 1 2 1 6 5 1 1 1 0 1 1 1 1 h a j i c a v r e z e r v i v e t s j n d o p s o g o b m e m e r p s a z k e v a r p o P a l a t i p a k a g e k š i n t s a l o t e n. 8 D 0 1 1 0 0 1 1 0 v o d a l k s i h i k s n n o k o p j e j n a v e č r a v o t u r B g 8 B. 5 8 1 1 2 0 2 2 0 2 7 2 5 5 4 e j n a v e č r a v o t e N n 8 B. 8 4 1 1 0 1 – 0 6 1 4 2 3 3 2 o n i j u t s j i c k a s n a r t h i č o k e t o d l a S 2 1 B. 1 4 – e b a r o P j a p u k S 1 7 3 1 5 1 2 1 6 5 1 1 1 5 5 4 3 3 2 1 4 – 206 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 j a p u k S 3 3 2 1 4 – 6 6 2 7 2 7 3 6 6 – 2 – 7 2 – 7 3 – e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S v e j r e f s n a r t h i k s l a t i p a k n i a j n a v e č r a v i d a r a z i t s o n d e r v o t e n b m e m e r p s n u č a R :. 1 1. I I I n u č a R — 0 1 8. a l e b a T i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S 3 3 2 4 2 0 6 1 0 1 – 1 1 8 4 e j n a v e č r a v o t e N 4 4 1 4 – 2 6 2 3 2 7 3 3 2 6 2 3 2 4 3 2 0 1 3 3 i k d o h i r p , i j r e f s n a r t i k s l a t i p a K o n i j u t s j i c k a s n a r t h i č o k e t o d l a S i k d o h i r p , l a t i p a k a n i k v a D , e r o p d o p e k s j i c i t s e v n I i k d o h i r p , i j r e f s n a r t i k s l a t i p a k i g u r D 9 9 D. i k d o h i r p n 8 B. 2 1 B. 9 D 1 9 D. 2 9 D. 1 – 5 6 – 3 – 2 – 7 2 – 5 – 2 – 4 3 – 7 – 6 1 – i k d o h d o , i j r e f s n a r t i k s l a t i p a K 7 2 – i k d o h d o , e r o p d o p e k s j i c i t s e v n I i k d o h d o , l a t i p a k a n i k v a D 1 – 6 3 – 3 – 3 – 7 – 7 – 6 1 – , i j r e f s n a r t i k s l a t i p a k i g u r D. 9 D 1 9 D. 2 9 D. 9 9 D. h i k s l a t i p a k n i a j n a v e č r a v i d a r a z i t s o n d e r v o t e n e b m m e e r p S v e j r e f s n a r t i k d o h d o. 1 0 1 B. 5 6 4 8 3 – 8 7 1 1 2 0 3 2 8 3 – 2 9 1 10/Zv. 2 i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s h i n č n a n i f e n v e t i b o d i r p n u č a R :. 2 1. I I I n u č a R — 1 1 8. a l e b a T v e t s d e r s e b m e m e r p S e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S SL 2 9 1 Uradni list Evropske unije 207 6 7 3 6 7 3 3 0 3 3 0 3 5 0 3 5 0 3 1 1 1 1 3 1 – 3 1 – 1 5 1 5 3 5 3 5 6 6 8 – 8 – 2 2 2 2 5 5 7 1 7 1 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 i d a r a z i t s o n d e r v o t e n e b m m e e r p S. 1 0 1 B. h i k s l a t i p a k n i a j n a v e č r a v v e j r e f s n a r t a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r B 1 5 P. 0 5 2 e v t i j o v s d o j n a m e v t i b o d i r P i h n v o n s o i h n e t e m d e r p o v e t s d e r s a v t s d e r s 1 1 5 P. 9 0 2 - e t e m d e r p o h i v o n e v t i b o d i r P 1 1 1 5 P. 1 1 2 i h n v o n s o i h n e t e m d e r p o h i č e j o t s b o e v t i b o d i r P v e t s d e r s i h n v o n s o i h n e t e m d e r p o h i č e j o t s b o e v t i j o v s d O v e t s d e r s v e t s d e r s i h n v o n s o i h n e v t i j o v s d o j n a m e v t i b o d i r P i h n v o n s o i h n e t e m d e r p o e n v e t s d e r s 2 1 1 5 P. 4 3 1 1 5 P. 6 – 2 1 5 P. 1 2 - d e r p o e n h i č e j o t s b o e v t i b o d i r P v e t s d e r s i h n v o n s o i h n e t e m i h n v o n s o i h n e t e m d e r p o e n v e t s d e r s i h n v o n s o i h n e t e m d e r p o e n h i č e j o t s b o e v t i j o v s d O v e t s d e r s 2 2 1 5 P. 1 3 2 1 5 P. 1 – h i v o n e v t i b o d i r P 1 2 1 5 P. 1 2 i h n č n a n i f e n i h n e d e v z i o r p e n v e t s d e r s i t s o n d e r v e j n a č e v o P 3 1 5 P. 0 2 e v a š j l o b z i e k i l e V 1 3 1 5 P. 3 i h n č n a n i f e n i h n e d e v z i o r p e n v e t s d e r s i h n č n a n i f e n i h n e d e v z i o r p e n a v t š i n t s a l a s o n e r p i k š o r t S v e t s d e r s 2 3 1 5 P. 7 1 9 8 7 1 1 1 7 3 3 2 4 2 1 1 6 9 4 0 5 4 9 1 4 1 3 1 1 6 7 3 3 0 3 5 0 3 1 1 2 – 5 – 3 1 – 2 1 2 1 5 1 5 2 1 2 2 – 2 2 9 3 0 1 3 5 5 – 8 – 6 2 2 5 7 1 6 7 3 3 0 3 5 0 3 1 1 3 1 – 1 5 3 5 6 8 – 2 2 5 7 1 208 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S a l a t i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P. 1 K 7 3 1 – 0 1 – 0 3 – 2 4 – 3 – 2 2 2 – 2 2 2 – 8 2 0 1 8 2 0 1 e v t i j o v s d o j n a m e v t i b o d i r P v o t e m d e r p i h n t s o n d e r v 3 5 P. 2 i h n č n a n i f e n i h n e d e v z i o r p e n e v t i j o v s d o j n a m e v t i b o d i r P v e t s d e r s. 2 K 7 – g o l a z e b m e m e r p S 2 5 P. 6 2 i h n e d e v z i o r p e n i h n e t e m d e r p o h i g u r d n i č š i j l m e z v e t s d e r s e v t i j o v s d o j n a m e v t i b o d i r P 1 2 K. 6 – v e t s d e r s i h n e d e v z i o r p e n i h n e t e m d e r p o e n e v t i j o v s d o j n a m e v t i b o d i r P 2 2 K. 1 – 3 2 2 2 5 4 3 1 1 1 8 2 0 1 8 2 0 1 / ) + ( e j n a j o s o p o t e N ) – ( e j n a j o s o p z i o t e n. 9 B 9 6 – 5 0 5 – 8 4 1 4 8 3 8 3 – 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 209 0 8 3 – 8 3 4 8 4 1 0 5 – 5 9 6 – / ) + ( e j n a j o s o p o t e N ) – ( e j n a j o s o p z i o t e n. 9 B e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S n u č a r i n č n a n i F : 2. I I I n u č a R — 2 1 8. a l e b a T i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S v e t s d e r s i h n č n a n i f e v t i b o d i r p o t e N F 1 7 7 3 2 0 2 1 1 8 1 2 3 1 4 6 0 5 1 9 6 1 9 6 8 8 3 0 6 8 2 3 3 0 7 1 2 3 2 0 4 1 i t s o n z e v b o i m e z v e r p o t e N Č P P n i o t a l z o n r a n e D F 1 F. 0 3 1 2 – 2 3 1 2 0 3 1 e g o l v n i a n i v o t o G 2 F. 7 1 7 3 4 6 9 2 2 5 3 3 – 2 3 1 – 5 6 2 5 3 3 6 2 3 e g o l v e v i j l s o n e r P 2 2 F. 0 1 e g o l v e g u r D 9 2 F. 2 a n i v o t o G 1 2 F. 5 1 – 5 1 5 1 7 2 4 1 3 4 1 0 2 3 2 1 4 6 3 5 6 n e z a r i j r i p a p i n t s o n d e r V 3 F. 8 1 3 5 6 2 9 2 2 1 8 3 1 4 5 2 6 8 8 6 1 6 4 7 3 0 1 7 2 3 7 1 2 4 2 8 2 4 9 6 7 7 1 1 4 1 3 4 7 4 1 1 7 1 2 3 2 6 1 7 6 1 5 5 c i n l e d a n č o r o k t a r K 1 4 F. 6 1 3 6 1 a n č o r o g l o D 2 4 F. 1 1 4 0 1 4 4 a l i j o s o P 4 F. 7 2 7 6 1 5 4 3 1 6 2 i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D 5 F. 2 3 6 3 l a t i p a k 5 3 2 3 4 4 2 0 1 3 8 1 6 1 4 4 3 7 2 0 1 1 4 7 1 2 7 3 4 3 2 6 3 2 3 2 6 5 1 – 1 8 6 2 1 9 1 1 1 1 0 3 1 7 3 4 6 9 2 3 4 1 4 5 2 6 8 8 6 1 6 4 210 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S 6 3 3 3 2 2 1 1 3 2 8 6 3 6 4 6 3 3 3 2 2 1 1 3 2 5 8 1 0 3 8 1 2 1 4 3 5 4 1 0 1 6 4 6 3 3 3 2 2 1 1 3 i h i k s n n o k o p j h a j i c a v r e z e r v o d a l k s h a j i c a v r e z e r v i v e t s j n d o p s o g n i a j n a v o r a v a z a g e k s j n e j l v i ž l a t i p a k i k š i n t s a l o t e N 1 6 F. e j i c a v r e z e r e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z 6 F. v o d a l k s i h i k s n n o k o p j a j n a v o r a v a z a g e k s j n e j l v i ž h a j i c a v r e z e r v v e t s j n d i - o p s o g l a t i p a k i k š i n t s a l o t e N 1 1 6 F. h a j i c a v r e z e r v i v e t s j n d o p s o g l a t i p a k i k š i n t s a l o t e N 2 1 6 F. 7 3 8 9 2 i t s o n z e v b o n i e v t a j r e t e g u r D i t s o n z e v b o n i e v t a j r e t e g u r D v o t i d e r k i h n l a i c r e m o k n e z a r j v o m u d e r p n i n i i t i d e r k i n l a i c r e m o K i j m u d e r p 7 F. 1 7 F. 7 6 9 7 F. 1 e n d o k š n i e j i m e r p e n s o n e r P 2 6 F. e j i c a v r e z e r 6 1 5 6 3 3 3 2 2 1 1 3 0 4 1 1 8 6 3 3 3 2 2 1 1 3 1 6 8 1 1 2 8 1 9 2 8 3 4 3 6 3 3 3 2 2 1 1 3 2 8 6 3 6 4 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 211 Račun drugih sprememb obsega sredstev (III. 3. 1) 8. 53. Gibanja, ki so prikazana v računu drugih sprememb obsega sredstev, vplivajo na neto vrednost bilanc stanja enot, sektorjev in podsektorjev. Ta sprememba, imenovana sprememba neto vrednosti zaradi drugih sprememb obsega sredstev, je izravnalna postavka računa. Račun revalorizacije (III. 3. 2) 8. 54. Račun revalorizacije prikazuje spremembe vrednosti sredstev in obveznosti zaradi sprememb njihovih cen. Za posamezno sredstvo ali obveznost se ta sprememba meri: (a) bodisi kot razlika med njeno vrednostjo na koncu obračunskega obdobja in njeno vrednostjo na začetku obračunskega obdobja ali na dan, na katerega je prvič vstopila v bilanco stanja; (b) ali kot razlika med njeno vrednostjo na dan, ko je bila odpisana iz bilance stanja in njeno vrednostjo na začetku obračunskega obdobja ali na dan, na katerega je prvič vstopila v bilanco stanja. Razlika se imenuje „nominalni dobiček (ali izguba) iz lastnine“. Nominalni dobiček iz lastnine ustreza pozitivni revalorizaciji sredstva ali negativni revalorizaciji (finančne) obveznosti. Nominalna izguba iz lastnine ustreza negativni revalorizaciji sredstva ali pozitivni revalorizaciji (finančne) obveznosti. 8. 55. Tokovi, ki so prikazani v računu revalorizacije, spreminjajo neto vrednost bilanc stanja enot. Ta sprememba, imenovana „sprememba neto vrednosti zaradi nominalnih dobičkov in izgub iz lastnine“, je izravnalna postavka računa. Prikazana je na strani sprememb obveznosti in neto vrednosti. 8. 56. Račun revalorizacije se deli na dva podračuna: račun nevtralnih dobičkov in izgub iz lastnine (III. 3. 2. 1) in račun realnih dobičkov in izgub iz lastnine (III. 3. 2. 2). Račun nevtralnih dobičkov in izgub iz lastnine (III. 3. 2. 1) 8. 57. Račun nevtralnih dobičkov in izgub iz lastnine prikazuje spremembe vrednosti sredstev in obveznosti, ki so v sorazmerju s spremembami splošne ravni cen. Te spremembe ustrezajo revalorizaciji, ki je potrebna za ohranitev splošne kupne moči sredstev in obveznosti. Splošni indeks cen, ki ga je potrebno uporabiti za ta izračun, je indeks cen za končno nacionalno porabo brez sprememb zalog. Račun realnih dobičkov in izgub iz lastnine (III. 3. 2. 2) 8. 58. Realni dobički in izgube iz lastnine merijo razliko med nominalnimi in nevtralnimi dobički in izgubami iz lastnine. 8. 59. Če so nominalni dobički iz lastnine, zmanjšani za nominalne izgube iz lastnine, za posamezno sredstvo višji od nevtralnih dobičkov iz last- nine, zmanjšanih za nevtralne izgube iz lastnine, ima enota, ki ima sredstvo v posesti, na tem sredstvu realni dobiček iz lastnine. Ta dobiček odraža dejstvo, da je dejanska cena sredstva v povprečju rasla hitreje kot splošna raven cen. Obratno padec relativne cene sredstva ustvari realno izgubo iz lastnine enoti, ki ima sredstvo v posesti. Na enak način dvig relativne cene obveznosti ustvari realno izgubo iz lastnine na obveznosti, padec relativne cene obveznosti pa ustvari realni dobiček iz lastnine na obveznosti. 212 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S v e t s d e r s a g e s b o b m e m e r p s h i g u r d n u č a R :. 1 3. I I I n u č a R — 3 1 8. a l e b a T i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S a v t s d e r s a n č n a n i f e N N A 2 1 2 – a v t s d e r s a n e d e v z i o r P. 1 N A 2 – 2 – 3 – v e t s d e r s i h n e d e v z i o r p k e n a t s a n i k s m o n o k E. 4 K f o r t s a t a k i d a r a z e b u g z I. 7 K 5 – 3 4 – a g e s b o e b m e m e r p s e g u r D. n. d , v e t s d e r s i h n č n a n i f e n. 9 K 1 n i h a j i c a k i f i s a l k v e b m e m e r p S 2 1 K. 3 2 – 3 – a l i t s e m o d a n z e r b i g e s a Z. 8 K 1 – 1 i k s r o t k e s v e b m e m e r p S i r u t k u r t s n i i j i c a k i f i s a l k i j i c a k i f i s a l k v e b m e m e r p S i t s o n z e v b o n i v e t s d e r s i r u t k u r t s a j i c a z i t e n o m e d / a j i c a z i t e n o M a t a l z n i v e t s d e r s i j i c a k i f i s a l k v e b m e m e r p s e g u r D i t s o n z e v b o. 1 2 1 K. 2 2 1 K. 1 2 2 1 K. 2 2 2 1 K. 2 – 3 3 – 2 – e g o l a Z. 2 1 N A 1 – : a g e t d o a v t s d e r s a n v o n s O. 1 1 N A 1 – 3 – 0 1 7 – 3 9 – 1 2 – 2 – 2 – 4 – 1 – 0 1 7 – 3 9 – 1 2 – 2 – 2 – 4 – 1 – 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 213 e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S v e t s d e r s i h n v a r a n e j n a p r č z I 1 6 K. 6 – e j t o n i g z i o k s m o n o k e o g u r D v e t s d e r s i h n e d e v z i o r p e n 2 6 K. 1 – v e t s d e r s i h n e d e v z i o r p e n e j t o n i g z i o k s m o n o k E. 6 K 7 – f o r t s a t a k i d a r a z e b u g z I. 7 K a l i t s e m o d a n z e r b i g e s a Z. 8 K 4 – a g e s b o e b m e m e r p s e g u r D. n. d , v e t s d e r s i h n č n a n i f e n. 9 K n i h a j i c a k i f i s a l k v e b m e m e r p S 2 1 K. 1 i r u t k u r t s v o r i v h i k š o o b i l a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e N. 2 N A 4 1 v e t s d e r s i h n e d e v z i o r p e n k e n a t s a n i k s m o n o k E. 3 K 4 2 i h n e j o g e n t s a r a n v a r a N. 5 K i t e m d e r p i n t s o n d e r V. 3 1 N A 2 – i k s r o t k e s v e b m e m e r p S i r u t k u r t s n i i j i c a k i f i s a l k i j i c a k i f i s a l k v e b m e m e r p S i t s o n z e v b o n i v e t s d e r s n i v e t s d e r s i j i c a k i f i s a l k v e b m e m e r p s e g u r D i t s o n z e v b o. 2 2 1 K. 2 2 2 1 K. 1 2 1 K. 1 3 4 2 – 2 – 2 – 4 1 – 1 – 2 – 7 1 4 2 4 9 – 8 – 1 – 2 – 2 – 7 1 4 2 4 9 – 8 – 1 – 2 – 214 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S 2 – 2 – 1 – 2 3 – i t s o n z e v b o / a v t s d e r s a n č n a n i F F A 2 f o r t s a t a k i d a r a z e b u g z I a l i t s e m o d a n z e r b i g e s a Z. 7 K. 8 K 3 – a v t s d e r s a n e d - e v z i o r p e n a n e t e m d e r p o e N. 2 2 N A a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p O. 1 2 N A 4 1 : a g e t d o 1 – 1 – 1 1 n i h a j i c a k i f i s a l k v e b m e m e r p S 2 1 K. 2 i r u t k u r t s i k s r o t k e s v e b m e m e r p S i r u t k u r t s n i i j i c a k i f i s a l k i j i c a k i f i s a l k v e b m e m e r p S i t s o n z e v b o n i v e t s d e r s a j i c a z i t e n o m e d / a j i c a z i t e n o M a t a l z n i v e t s d e r s i j i c a k i f i s a l k v e b m e m e r p s e g u r D i t s o n z e v b o. 2 2 1 K. 1 2 2 1 K. 2 2 2 1 K. 1 2 1 K. 2 Č P P n i o t a l z o n r a n e D e g o l v n i a n i v o t o G : a g e t d o. 1 F A. 2 F A 2 4 – a g e s b o e b m e m e r p s e g u r D 0 1 K. n i v e t s d e r s i h n č n a n i f. n. d , i t s o n z e v b o 1 2 2 2 7 3 1 3 2 – 2 – 2 2 7 1 7 1 5 3 2 2 2 7 5 3 2 2 2 7 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 215 7 1 2 2 4 – 7 1 i d a r a z i t s o n d e r v o t e n e b m m e e r p S v e t s d e r s a g e s b o b m m e e r p s h i g u r d. 2 0 1 B. e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s i - j n d o p s o G G S I P N a v t s a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d e n č n a n i f e N e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T e n č n a n i f e N e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d i - j n d o p s o G a v a ž r D a v t s G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S c i n l e d n e z a r i j r i p a p i n t s o n d e r V. 3 F A 3 – 3 4 – 2 1 – 3 – a l i j o s o P. 4 F A 4 – 4 – l a t i p a k i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D. 5 F A 2 2 – i t s o n z e v b o n i e v t a j r e t e g u r D. 7 F A e j i c a v r e z e r 2 e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z. 6 F A 2 2 4 – 2 216 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 e j i c a z i r o l a v e r n u č a R :. 2 3. I I I n u č a R — 4 1 8. a l e b a T i n u č a R j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i n u č a R e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S - o l a v e r n u č a R e j i c a z i r. 2 3. I I I 8 7 3 6 7 7 1 5 8 1 / a v t s d e r s a n č n a n i F F A 8 7 5 i t s o n z e v b o e g o l v n i a n i v o t o G. 2 F A Č P P n i o t a l z o n r a n e D. 1 F A 1 1 i e n n t s a l z i e b u g z i / i k č i b o d i i n l a n m o N 1 1 K. a v t s d e r s a n č n a n i f e N N A 4 4 1 a v t s d e r s a n e d e v z i o r P. 1 N A 3 6 a v t s d e r s a n v o n s O. 1 1 N A 8 5 e g o l a Z. 2 1 N A 4 i t e m d e r p i n t s o n d e r V. 3 1 N A 1 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e N. 2 N A 1 8 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p O. 1 2 N A 0 8 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p o e N. 2 2 N A 1 4 2 2 2 1 4 4 0 2 8 1 1 1 3 2 3 2 2 1 0 8 5 3 8 2 2 5 5 4 5 4 8 5 5 3 3 0 8 2 6 2 1 1 1 1 7 8 4 5 1 2 5 1 2 6 1 1 4 8 7 2 1 4 4 2 2 4 7 4 3 1 n e z a r i j r i p a p i n t s o n d e r V. 3 F A 3 0 3 6 1 0 4 4 c i n l e d a l i j o s o P. 4 F A 0 8 2 6 2 1 1 1 1 7 8 4 5 1 2 5 1 2 1 9 2 1 4 4 - a v e r n u č a R e j i c a z i r o l. 2 3. I I I 4 3 4 3 7 1 6 1 i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D. 5 F A 5 6 1 0 1 1 1 3 3 4 3 e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z. 6 F A e j i c a v r e z e r l a t i p a k 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 217 i n u č a R j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i n u č a R e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S i t s o n z e v b o n i e v t a j r e t e g u r D. 7 F A z i v o k č i b o d i h n l a r t v e n i e n n t s a l n u č a R. 1 2 3. I I I 2 9 2 4 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 i t s o n d e r v o t e n e b m m e e r p S / v o k č i b o d h i n l a n i m o n i d a r a z e n i n t s a l z i b u g z i e b u g z i / i k č i b o d i n l a r t v e N i e n n t s a l z i. 3 0 1 B. 1 1 1 K. a v t s d e r s a n č n a n i f e N N A 1 0 1 a v t s d e r s a n e d e v z i o r P. 1 N A 0 6 a v t s d e r s a n v o n s O. 1 1 N A 8 5 i t e m d e r p i n t s o n d e r V. 3 1 N A 1 e g o l a Z. 2 1 N A 2 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e N. 2 N A 1 4 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p O. 1 2 N A 0 4 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p o e N. 2 2 N A 1 3 2 2 1 1 2 3 6 5 0 2 4 3 8 1 8 2 1 1 2 4 2 1 2 2 2 1 2 2 6 5 5 2 2 8 9 1 1 2 1 1 1 1 5 5 8 7 6 7 1 8 9 1 1 2 1 1 1 1 5 5 8 7 6 7 1 z i v o k č i b o d i h n l a r t v e n i e n n t s a l n u č a R. 1 2 3. I I I 2 3 2 9 2 1 2 6 2 1 e g o l v n i a n i v o t o G. 2 F A 8 2 3 1 6 6 2 1 2 6 4 1 8 6 6 3 / a v t s d e r s a n č n a n i F F A 8 1 0 7 i t s o n z e v b o Č P P n i o t a l z o n r a n e D. 1 F A 4 1 8 2 3 6 3 3 6 3 1 1 1 7 4 1 7 1 2 0 3 2 5 1 5 1 2 3 218 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 i h n l a e r n u č a R z i v o k č i b o d i e n n t s a l. 2 2 3. I I I 8 2 9 2 8 2 8 7 4 1 2 2 6 2 1 2 1 n e z a r i j r i p a p i n t s o n d e r V. 3 F A 2 9 1 4 1 5 2 i n u č a R j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i n u č a R e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S 1 1 6 9 2 8 2 7 6 1 2 3 n i e v t a j r e t e g u r D. 7 F A 3 i t s o n z e v b o 1 3 4 7 4 1 7 8 1 4 1 i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D. 5 F A 4 l a t i p a k c i n l e d a l i j o s o P. 4 F A 1 4 2 3 1 2 e j i c a v r e z e r e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z. 6 F A 1 1 8 6 1 8 0 2 8 7 8 6 2 5 2 8 i t s o n d e r v o t e n e b m m e e r p S / v o k č i b o d h i n l a r t v e n i d a r a z e n i n t s a l z i b u g z i z i e b u g z i / i k č i b o d i n l a e R i e n n t s a l. 1 3 0 1 B. 2 1 1 K. a v t s d e r s a n e d e v z i o r P. 1 N A 3 a v t s d e r s a n v o n s O. 1 1 N A e g o l a Z. 2 1 N A 3 i t e m d e r p i n t s o n d e r V. 3 1 N A a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p o e N. 2 2 N A a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e N. 2 N A 0 4 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p O. 1 2 N A 0 4 1 1 2 1 2 1 1 1 2 2 2 2 2 2 a v t s d e r s a n č n a n i f e N N A 3 4 1 2 1 4 2 2 8 2 6 2 7 5 1 8 5 3 2 7 7 6 7 1 3 1 2 1 3 8 2 9 2 8 2 8 7 1 8 5 3 2 7 7 6 7 1 v o k č i b o d i h n - l a e r n u č a R i e n n t s a l z i. 2 2 3. I I I 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 219 2 3 – 7 1 6 9 2 – 8 – 7 – 8 7 1 – 0 8 2 9 2 1 5 1 5 i t s o n d e r v o t e n e b m m e e r p S 2 3 0 1 B. / v o k č i b o d h i n l a e r i d a r a z e n i n t s a l z i b u g z i 2 – 9 2 – 1 – 2 – 6 2 – 1 – e g o l v n i a n i v o t o G. 2 F A 8 – 3 – 7 1 – 2 – 0 3 – 2 – 1 – 6 – 1 – 2 – 3 – n i e v t a j r e t e g u r D. 7 F A 3 – i t s o n z e v b o 1 – 7 – 7 – e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z. 6 F A 1 – 1 – e j i c a v r e z e r 6 3 3 i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D. 5 F A 1 3 l a t i p a k 1 6 1 3 3 1 1 n e z a r i j r i p a p i n t s o n d e r V. 3 F A 1 1 1 c i n l e d 9 2 – 1 – 3 – 7 – 8 1 – a l i j o s o P. 4 F A 1 – 4 2 – 2 – 2 2 6 – 1 – 5 1 1 5 8 2 – 1 – 7 – 1 – 5 – 3 – i t s o n z e v b o Č P P n i o t a l z o n r a n e D. 1 F A 3 – 3 – 3 – 2 3 – 7 1 6 9 2 – 8 – 7 – 4 5 – 3 – 0 5 – 2 – 6 – 7 – 7 1 – 8 1 – / a v t s d e r s a n č n a n i F F A 0 1 – 3 1 – 6 – 0 2 – 2 – 2 5 – 5 – 7 5 – i n u č a R j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i n u č a R e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S 220 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 BILANCE STANJA (IV) (5) 8. 60. Namen bilanc stanja je dati sliko sredstev, obveznosti in neto vrednosti enot na začetku in koncu obračunskega obdobja ter sprememb med bilancami stanja. Zaporedje je: (a) začetna bilanca stanja (IV. 1), (b) spremembe bilance stanja (IV. 2), (c) končna bilanca stanja (IV. 3). Začetna bilanca stanja (IV. 1) 8. 61. Začetna bilanca stanja prikazuje vrednost sredstev in obveznosti, ki so v posesti na začetku obračunskega obdobja. Postavke so razvrščene na osnovi klasifikacije sredstev in obveznosti. Vrednotene so v tekočih cenah iz začetka obračunskega obdobja. Razlika med sredstvi in obveznostmi — izravnalna postavka računa — je neto vrednost na začetku obračunskega obdobja. Spremembe bilance stanja (IV. 2) 8. 62. Račun sprememb bilance stanja prikazuje spremembe vrednosti sredstev in obveznosti v obračunskem obdobju ter agregira zneske, prikazane v posameznih računih akumulacije, tj. spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev, spremembe neto vrednosti zaradi drugih sprememb obsega sredstev in spremembe neto vrednosti zaradi nominalnih dobičkov in izgub iz lastnine. Končna bilanca stanja (IV. 3) 8. 63. Končna bilanca stanja prikazuje vrednosti sredstev in obveznosti, ki so v posesti enot na koncu obračunskega obdobja. Te postavke so razvrš- čene na osnovi iste klasifikacije, kot se uporablja v začetni bilanci stanja, vrednotene pa so v tekočih cenah iz konca obdobja. Razlika med sredstvi in obveznostmi je neto vrednost na koncu obračunskega obdobja. 8. 64. Vrednost sredstva ali obveznosti v končni bilanci stanja je enaka vsoti njene vrednosti v začetni bilanci stanja in zneska, prikazanega za ome- njeno postavko v računu sprememb bilance stanja. RAČUNI TUJINE (V) 8. 65. Računi tujine prikazujejo transakcije med rezidenčnimi in nerezidenčnimi enotami. Tujina ni institucionalni sektor, ima pa v strukturi sistema podobno vlogo. 8. 66. Zaporedje računov tujine sledi isti splošni shemi kot pri računih institucionalnih sektorjev, tj. : (a) tekoči računi, (b) računi akumulacije, (c) bilance stanja. 8. 67. Ti računi so prikazani s stališča tujine. Kar je torej vir za tujino, je poraba za celotno gospodarstvo in obratno. Na enak način je finančno sredstvo v posesti tujine obveznost celotnega gospodarstva in obratno (razen denarnega zlata in posebnih pravic črpanja). (5) Glej poglavje 7: „Bilance stanja“ 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 221 a j n a t s e c n a l i B : V I n u č a R — 5 1 8. a l e b a T i n u č a R j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i n u č a R e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S. 1 V I 5 9 5 6 7 9 2 8 9 2 6 1 2 1 9 8 2 7 8 6 4 8 3 3 7 1 8 1 / a v t s d e r s a n č n a n i F F A 7 9 8 8 0 5 3 6 9 3 9 1 8 1 2 7 1 2 9 7 6 3 7 5 5 6 3 7 a v t s d e r s a n č n a n i f e N N A 1 4 0 5 4 4 1 1 9 5 1 2 2 8 2 4 2 3 2 2 9 9 a v t s d e r s a n e d e v z i o r P. 1 N A 1 0 0 3 4 0 1 1 0 0 1 8 9 6 1 3 4 2 7 4 0 6 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p o e N. 2 2 N A 1 5 3 2 1 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e N. 2 N A 0 4 0 2 0 4 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p O. 1 2 N A 9 8 9 1 7 3 i t e m d e r p i n t s o n d e r V. 3 1 N A 8 3 5 e g o l a Z. 2 1 N A 5 8 7 4 1 4 0 9 5 8 7 5 7 9 8 7 1 4 2 1 1 4 2 1 1 2 0 1 1 8 1 8 1 3 2 2 7 2 5 7 3 9 0 8 3 6 6 a v t s d e r s a n v o n s O. 1 1 N A 8 7 8 2 9 9 3 1 9 3 2 4 1 1 3 2 4 4 5 5 2 2 9 9 7 4 0 6 4 4 5 5 1 3 2 2 7 2 5 7 8 3 9 0 8 3 6 6 a j n a t s a c n a l i b a n t e č a Z i t s o n z e v b o Č P P n i o t a l z o n r a n e D. 1 F A 0 9 6 0 8 0 7 7 7 8 5 1 8 8 3 1 4 5 4 1 9 0 4 1 6 1 1 7 7 7 1 3 1 1 3 1 1 7 4 1 8 3 0 1 2 2 0 1 2 1 2 3 5 0 1 4 4 n e z a r i j r i p a p i n t s o n d e r V. 3 F A 0 9 0 5 9 c i n l e d 1 8 2 1 0 4 e g o l v n i a n i v o t o G. 2 F A 2 8 3 0 5 1 0 4 8 8 9 1 0 1 1 2 8 4 1 5 0 1 5 2 3 6 2 1 5 2 1 7 3 4 1 3 4 9 6 1 8 2 3 6 0 4 1 4 5 1 7 7 9 8 7 8 6 l a t i p a k i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D. 5 F A 0 0 2 1 5 6 2 1 1 1 4 a l i j o s o P. 4 F A 0 5 7 8 1 1 5 1 1 4 2 8 2 2 4 8 3 1 0 7 6 9 2 1 3 1 1 0 7 7 7 8 5 1 8 8 3 1 4 5 4 1 9 0 4 1 6 9 3 5 2 1 7 3 5 9 1 5 3 3 2 1 e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z. 6 F A 5 2 0 3 0 2 1 9 2 4 0 7 3 6 2 6 9 3 e j i c a v r e z e r a j n a t s a c n a l i b a n t e č a Z. 1 V I 222 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 2 9 6 0 1 6 7 2 6 1 4 0 1 5 7 3 2 5 3 4 0 0 3 1 8 6 2 1 2 1 4 t s o n d e r v o t e N 0 9 B. i n u č a R j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d 1 6 3 9 5 2 0 3 5 3 8 0 1 2 2 7 3 1 - i f e N e n č n a n e b ž u r d i t s o n z e v b o n i e v t a j r e t e g u r D. 7 F A 0 5 1 9 1 5 5 3 7 2 2 4 3 1 1 6 3 e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i n u č a R e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S. 2 V. I 7 6 7 1 9 7 7 6 8 2 3 3 6 7 1 5 8 2 5 5 1 - e v b o / a v t s d e r s a n č n a n i F F A 1 8 4 9 2 3 2 1 9 9 1 3 3 0 3 7 7 5 / v e t s d e r s e b m e m e r p S : j a p u k s , i t s o n z e v b o a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p o e N. 2 2 N A a v t s d e r s a n č n a n i f e N N A 0 9 2 1 a v t s d e r s a n e d e v z i o r P. 1 N A 2 8 1 1 – a v t s d e r s a n v o n s O. 1 1 N A 0 5 1 1 e g o l a Z. 2 1 N A 9 2 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e N. 2 N A 8 0 1 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p O. 1 2 N A 8 0 1 2 1 i t e m d e r p i n t s o n d e r V. 3 1 N A 3 2 – 6 5 5 2 0 2 1 4 0 3 0 3 0 1 1 1 6 7 4 4 0 1 9 4 8 4 1 5 2 1 2 1 2 4 4 2 8 4 9 8 2 9 3 2 4 3 6 1 3 9 1 1 9 1 2 a j n a t s e c n a l i b e b m e m e r p S 0 3 1 7 8 1 2 – 2 2 2 3 1 5 6 1 2 1 7 0 3 1 7 8 7 n e z a r i j r i p a p i n t s o n d e r V. 3 F A 1 2 c i n l e d Č P P n i o t a l z o n r a n e D. 1 F A e g o l v n i a n i v o t o G. 2 F A 7 1 i t s o n z 7 1 5 1 0 8 1 7 9 2 8 6 5 3 2 1 3 1 8 1 9 1 1 8 7 1 1 1 1 9 2 8 4 9 8 2 9 3 2 4 3 6 1 3 9 1 1 9 1 2 7 8 7 9 1 0 3 1 7 8 1 a j n a t s e c n a l i b e b m e m e r p S. 2 V. I 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 223 0 5 2 0 8 8 3 2 8 1 0 5 2 9 1 7 1 2 9 2 4 1 2 8 7 i n u č a R j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i n u č a R e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S 7 3 3 3 1 2 7 7 8 3 4 2 4 8 2 3 9 - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d 0 3 8 3 8 6 2 4 - i f e N e n č n a n e b ž u r d i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D. 5 F A 9 l a t i p a k e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z. 6 F A e j i c a v r e z e r a l i j o s o P. 4 F A 7 2 3 6 1 9 1 5 4 4 3 5 3 1 8 3 1 0 4 2 5 7 8 3 0 1 5 0 5 2 0 8 8 3 2 8 4 6 1 – 0 8 8 0 2 7 1 2 2 4 – 7 1 a g e s b o b m m e e r p s h i g u r D v e t s d e r s 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 b u g z i / v o k č i b o d h i n l a n i m o N e n i n t s a l z i. 2 0 1 B. 3 0 1 B. 8 2 7 8 6 2 9 2 1 5 5 2 8 1 5 z i e b u g z i / i k č i b o d i n l a r t v e N 1 3 0 1 B. i e n n t s a l z i e b u g z i / i k č i b o d i n l a e R 2 3 0 1 B. i e n n t s a l 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 h i k s l a t i p a k n i a j n a v e č r a V v e j r e f s n a r t : i d a r a z j a p u k s. 1 0 1 B. 4 3 – 5 3 5 1 3 6 7 2 2 0 1 6 1 2 , i t s o n d e r v o t e n e b m m e e r p S 0 1 B. 0 3 2 5 5 0 1 7 3 n i e v t a j r e t e g u r D. 7 F A 7 6 0 4 8 1 6 1 2 i t s o n z e v b o 224 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 i n u č a R j a p u k S a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s a n u č a r e n i j u t o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g a n u č a r e n i j u t a n u č a r n i a g a l b v e t i r o t s j a p u k S i n u č a R e k v a t s o p e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e k v a t s o p e n z e r t s U i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p S a j n a t s a c n a l i b a n č n o K i t s o n z e v b o Č P P n i o t a l z o n r a n e D. 1 F A 7 0 7 1 8 8 8 7. 3 V. I 2 6 3 7 8 8 3 5 7 9 6 9 4 1 2 2 3 3 6 8 9 6 6 3 2 7 9 1 / a v t s d e r s a n č n a n i F F A 8 7 9 2 0 8 3 9 1 5 8 1 0 2 5 0 2 2 2 5 7 0 3 6 3 9 1 1 1 2 4 2 1 5 9 0 1 6 0 4 8 2 6 4 2 0 3 1 8 7 2 7 3 3 4 t s o n d e r v o t e N 0 9 B. 7 1 7 1 5 7 5 1 4 0 7 1 9 8 4 1 4 3 4 3 4 4 4 1 1 9 9 4 5 6 6 7 4 1 3 0 6 1 8 3 0 1 2 4 0 1 3 8 2 1 1 4 1 0 4 e g o l v n i a n i v o t o G. 2 F A 9 9 3 5 1 7 5 1 0 4 1 1 1 5 n e z a r i j r i p a p i n t s o n d e r V. 3 F A 1 1 1 0 3 0 1 9 2 8 0 9 3 3 2 2 2 1 1 0 6 1 6 1 1 8 3 1 4 4 1 4 3 1 c i n l e d 0 5 6 1 7 6 7 9 1 1 2 4 3 8 4 1 4 4 5 4 7 5 6 9 9 2 7 l a t i p a k i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D. 5 F A 9 0 2 0 7 6 6 4 4 2 4 a l i j o s o P. 4 F A 7 7 0 5 3 1 0 6 1 9 2 8 3 2 4 2 6 1 0 8 1 7 1 8 1 1 5 2 9 0 4 5 9 1 3 7 3 2 1 e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z. 6 F A 5 2 0 3 0 2 9 2 3 4 8 0 4 6 2 e j i c a v r e z e r 9 8 4 5 3 5 3 3 1 1 2 3 4 7 1 n i e v t a j r e t e g u r D. 7 F A 7 5 1 5 2 5 9 1 1 8 8 2 5 5 1 i t s o n z e v b o a v t s d e r s a n e d e v z i o r P. 1 N A 3 8 1 3 3 0 1 6 2 0 1 9 5 7 1 4 6 2 6 3 3 6 a v t s d e r s a n č n a n i f e N N A 1 3 3 5 5 4 1 7 4 6 1 2 3 9 2 9 4 3 4 0 4 0 1 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e N. 2 N A 8 4 1 2 2 4 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p O. 1 2 N A 7 9 0 2 8 3 i t e m d e r p i n t s o n d e r V. 3 1 N A 1 4 3 e g o l a Z. 2 1 N A 4 1 1 8 4 5 4 0 2 6 8 0 6 1 0 1 8 8 1 2 0 1 5 6 2 8 8 2 3 7 1 1 5 8 8 6 0 4 2 7 1 1 5 8 0 0 0 4 a v t s d e r s a n v o n s O. 1 1 N A 8 2 0 3 0 0 1 3 3 9 0 7 4 1 2 5 2 3 8 7 5 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e n a n e t e m d e r p o e N. 2 2 N A 1 5 3 2 1 1 8 6 4 0 4 0 1 6 3 3 6 5 6 2 8 8 2 3 8 7 5 8 6 0 4 0 0 0 4 8 6 2 5 1 8 8 8 7 7 1 7 1 5 7 5 1 4 0 7 1 9 8 4 1 4 3 4 3 4 4 a j n a t s a c n a l i b a n č n o K. 3 V. I 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 225 TEKOČI RAČUNI Zunanji račun blaga in storitev (V. I) 8. 68. Uvoz blaga in storitev je prikazan na strani virov, izvoz blaga in storitev pa na strani porab tega računa. Razlika med viri in porabami je izravnalna postavka računa, imenuje se „saldo menjave blaga in storitev s tujino“. Če je pozitivna, ima tujina presežek, celotno gospodarstvo pa primanjkljaj, ter obratno, če je negativna. 8. 69. Za zagotovitev konsistentnosti z merami proizvodnje rezidenčnih enot je uvoz vrednoten v ekvivalentu osnovne cene, kar pomeni, da ne vključuje uvoznih davkov, vključuje pa uvozne subvencije. Uvoz blaga, prikazan v zunanjem računu blaga in storitev, je vrednoten f. o. b. , tj. po vrednosti na meji države izvoznice. Izvoz blaga je prav tako vrednoten f. o. b. Kadar prevozne in zavarovalne storitve, vključene v f. o. b. vrednost uvoza blaga (tj. med tovarno in mejo države izvoznice) opravi rezidenčna enota, morajo biti vključene v vrednost izvoza storitev gospodarstva, ki uvaža blago. In obratno, kadar prevozne in zavarovalne storitve, vključene v f. o. b vrednost izvoza blaga opravi nerezidenčna enota, morajo biti vključene v vrednost uvoza storitev gospodarstva, ki izvaža blago. Zunanji račun primarnih dohodkov in tekočih transferjev (V. II) 8. 70. Namen zunanjega računa primarnih dohodkov in tekočih transferjev je določiti saldo tekočih transakcij s tujino, ki v strukturi sistema ustreza varčevanju institucionalnih sektorjev. Ta račun je zgoščena različica zaporedja za institucionalni sektor, ki sega od računa alokacije primar- nega dohodka do računa porabe dohodka. 8. 71. Zunanji račun primarnih dohodkov in tekočih transferjev na strani virov prikazuje saldo menjave blaga in storitev s tujino. Na strani virov ali porab prikazuje tudi vse razdelitvene transakcije, v katerih je udeležena tujina, razen kapitalskih transferjev. RAČUN ZUNANJE AKUMULACIJE (V. III) Račun kapitala (V. III. 1) 8. 72. Račun kapitala tujine prikazuje pridobitve manj odsvojitve neproizvedenih nefinančnih sredstev s strani nerezidenčnih enot ter meri spre- membe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev. 8. 73. Izravnalna postavka računa kapitala je neto posojanje ali izposojanje tujine. Po vrednosti je enaka vsoti neto posojanja ali izposojanja rezi- denčnih institucionalnih sektorjev, vendar ima nasprotni predznak. Finančni račun (V. III. 2) 8. 74. Finančni račun tujine je razdeljen na enak način kot finančni računi institucionalnih sektorjev. Račun drugih sprememb sredstev (V. III. 3) 8. 75. Enako kot za institucionalne sektorje so spremembe neto vrednosti zaradi drugih sprememb obsega sredstev ter zaradi nominalnih dobičkov in izgub iz lastnine določene zaporedoma, pri čemer so dobički in izgube iz lastnine razdeljeni na nevtralne ter realne. 8. 76. Odsotnost proizvedenih sredstev v računih akumulacije in bilancah stanja tujine je posledica dogovora, po katerem se oblikuje namišljena institucionalna enota in predpostavi, da je tujina pridobila finančno sredstvo; obratno velja za sredstva, ki jih imajo rezidenčne enote v drugih gospodarstvih. 226 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 BILANCE STANJA (V. IV) 8. 77. Bilance stanja tujine vsebujejo finančna sredstva in obveznosti. Na strani sredstev so prikazane celotne pridobitve manj odsvojitve denarnega zlata in PPČ med nerezidenčnimi in rezidenčnimi enotami. Tabela 8. 16 — Zaporedje vseh računov za tujino (račun zunanjih transakcij) V. I: Zunanji račun blaga in storitev Porabe P. 6 P. 61 P. 62 Izvoz blaga in storitev Izvoz blaga Izvoz storitev Viri P. 7 P. 71 P. 72 536 462 74 Uvoz blaga in storitev Uvoz blaga Uvoz storitev 497 392 105 B. 11 Saldo menjave blaga in storitev s tujino – 39 V. II: Zunanji račun primarnih dohodkov in tekočih transferjev Porabe Viri D. 1 D. 11 D. 2 D. 21 D. 211 Sredstva za zaposlene Plače Davki na proizvodnjo in uvoz Davki na proizvode Davki tipa davka na dodano vrednost (DDV) D. 212 Davki in dajatve na uvoz razen DDV D. 2121 Uvozne dajatve D. 2122 D. 21 D. 214 Davki na uvoz razen DDV in uvoznih dajatev Davki na proizvode Davki na proizvode razen DDV in uvoznih davkov D. 29 Drugi davki na proizvodnjo D. 3 Subvencije D. 31 D. 311 D. 319 D. 39 D. 4 D. 41 D. 42 Subvencije na proizvode Uvozne subvencije Druge subvencije na proizvode Druge subvencije na proizvodnjo Dohodek od lastnine Obresti Razdeljeni dohodek družb 6 6 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 66 16 36 B. 11 Saldo menjave blaga in storitev s tujino – 39 D. 1 D. 11 D. 12 Sredstva za zaposlene Plače Socialni prispevki delodajalcev D. 121 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 122 Pripisani socialni prispevki delodajalcev D. 2 Davki na proizvodnjo in uvoz D. 211 Davki tipa davka na dodano vrednost (DDV) D. 212 Davki in dajatve na uvoz razen DDV D. 2121 Uvozne dajatve D. 2122 Davki na uvoz razen DDV in uvoznih dajatev D. 214 Davki na proizvode razen DDV in uvoznih davkov D. 29 Drugi davki na proizvodnjo D. 3 D. 31 Subvencije Subvencije na proizvode D. 311 Uvozne subvencije D. 319 Druge subvencije na proizvode 2 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 227 Porabe D. 421 Dividende Viri 0 D. 39 Druge subvencije na proizvodnjo D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb 36 D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb 14 D. 4 Dohodek od lastnine D. 5 D. 51 D. 59 Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. Davki na dohodek Drugi tekoči davki D. 61 Socialni prispevki D. 611 Dejanski socialni prispevki D. 6111 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 61111 Obvezni dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 61112 Prostovoljni dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 6112 Socialni prispevki zaposlenih D. 61121 Obvezni socialni prispevki zaposlenih D. 61122 Prostovoljni socialni prispevki zaposlenih D. 612 Pripisani socialni prispevki D. 62 D. 622 D. 623 Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi Socialni prejemki zaposlenih, financirani brez skladov D. 7 Drugi tekoči transferji D. 71 Neto premije neživljenjskega zavarovanja D. 74 Tekoče mednarodno sodelovanje D. 75 Raznovrstni tekoči transferji D. 8 Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov 1 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 9 2 1 2 0 D. 41 Obresti D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 D. 44 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb Dohodek od lastnine, pripisan zavaro- vancem D. 5 Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. D. 51 Davki na dohodek D. 59 Drugi tekoči davki D. 61 Socialni prispevki D. 611 Dejanski socialni prispevki D. 6111 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 61111 Obvezni dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 61112 Prostovoljni dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 6112 Socialni prispevki zaposlenih D. 61121 Obvezni socialni prispevki zaposlenih D. 61122 Prostovoljni socialni prispevki zaposle- nih D. 612 Pripisani socialni prispevki D. 62 Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi D. 621 Prejemki socialne varnosti v denarju D. 622 Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi D. 624 Prejemki socialnega varstva v denarju 0 39 22 17 14 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 D. 7 Drugi tekoči transferji 39 228 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Porabe Viri D. 72 D. 74 D. 75 D. 8 Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja Tekoče mednarodno sodelovanje Raznovrstni tekoči transferji Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov 3 31 1 0 B. 12 Saldo tekočih transakcij s tujino – 41 V. III: Računi akumulacije V. III. 1: Računi kapitala V. III. 1. 1: R a č u n s p r e m e m b n e t o v r e d n o s t i z a r a d i v a r č e v a n j a i n k a p i t a l s k i h t r a n s f e r j e v Porabe B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev – 38 B. 12 Saldo tekočih transakcij tujino – 41 Viri D. 9 Kapitalski transferji, prihodki D. 91 Davki na kapital D. 92 Investicijske podpore D. 99 Drugi kapitalski transferji D. 9 Kapitalski transferji, odhodki D. 91 Davki na kapital D. 92 Investicijske podpore D. 99 Drugi kapitalski transferji 4 0 4 0 – 1 0 0 – 1 V. III. 1. 2: R a č u n p r i d o b i t e v n e f i n a n č n i h s r e d s t e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev – 38 K. 2 K. 21 K. 22 Pridobitve manj odsvojitve neproizvedenih nefinančnih sredstev Pridobitve manj odsvojitve zemljišč in drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev Pridobitve manj odsvojitve neopredmetenih neproizvedenih sredstev 0 0 0 B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) – 38 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 229 V. III. 2: Finančni račun Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti F Neto pridobitve finančnih sredstev 50 F Neto prevzemi obveznosti 88 F. 1 Denarno zlato in PPČ 1 F. 2 Gotovina in vloge 11 F. 2 Gotovina in vloge F. 21 Gotovina F. 22 Prenosljive vloge F. 29 Druge vloge 3 2 6 F. 21 Gotovina F. 22 Prenosljive vloge F. 29 Druge vloge F. 3 Vrednostni papirji razen delnic 5 F. 3 Vrednostni papirji razen delnic F. 4 Posojila 10 F. 4 Posojila F. 41 Kratkoročna F. 42 Dolgoročna 3 7 F. 41 Kratkoročna F. 42 Dolgoročna F. 5 Delnice in drug lastniški kapital 2 F. 5 Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije 0 F. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije F. 6 F. 61 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov F. 611 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja F. 62 Prenosne premije in škodne rezervacije F. 61 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov F. 612 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov 0 0 0 F. 7 Druge terjatve F. 7 Druge terjatve 21 F. 71 Komercialni krediti in predujmi F. 71 Komercialni krediti in predujmi 18 F. 79 Druge terjatve razen komercialnih kreditov in predujmov F. 79 Druge terjatve razen komercialnih kreditov in predujmov 3 – 2 2 – 1 – 3 20 37 10 27 3 0 0 0 30 18 12 B. 9 Neto posojanje (+)/ neto izposojanje (–) – 38 230 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 V. III. 3: Račun drugih sprememb sredstev V. III. 3. 1: R a č u n d r u g i h s p r e m e m b o b s e g a s r e d s t e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AF K. 7 K. 8 K. 10 Obveznosti Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 K. 12. 2 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije AF. 7 Druge obveznostii AN AN. 2 K. 8 K. 12 K. 12. 2 K. 12. 22 Od tega: AN. 21 Nefinančna sredstva Neproizvedena sredstva Zasegi brez nadomestila Spremembe v klasifikacijah in strukturi Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF K. 7 K. 8 K. 10 Finančna sredstva Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 2 K. 12. 22 od tega: AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Spremembe neto vrednosti zaradi drugih sprememb obsega sredstev V. III. 3. 2: R a č u n r e v a l o r i z a c i j e Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11 Nominalni dobički(+) / izgube(–) iz lastnine: K. 11 Nominalni dobički(–) / izgube(+) iz lastnine: AN. 2 Neproizvedena sredstva 0 AF Obveznosti 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 231 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AF. 4 Posojila AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AF. 7 Druge obveznosti AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 0 7 0 0 4 0 3 0 B. 10. 3. Spremembe neto vrednosti zaradi nominalnih dobičkov/izgub iz lastnine V. III. 3. 2. 1: Račun nevtralnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 1 Nevtralni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11. 1 Nevtralni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN. 2 Neproizvedena sredstva AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 0 0 0 AF Obveznosti AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AF. 4 Posojila AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva 11 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AF. 7 Druge obveznosti Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 2 3 1 2 1 3 B. 10. 31 Spremembe neto vrednosti zaradi nevtralnih dobičkov/izgub iz lastnine 0 2 0 0 0 0 4 6 2 2 0 0 1 1 6 232 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 V. III. 3. 2. 2: Račun realnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 2 Realni dobički (+) / izgube (–) iz last- nine: K. 11. 2 Realni dobički (+) / izgube (–) iz last- nine: AN. 2 Neproizvedena sredstva AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 0 0 0 AF Obveznosti AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AF. 4 Posojila Finančna sredstva – 5 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital Denarno zlato in PPČ 0 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije Gotovina in vloge – 2 AF. 7 Druge obveznosti AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve B. 10. 32 Spremembe neto vrednosti zaradi realnih dobičkov/izgub iz lastnine 4 1 – 1 0 – 1 – 3 0 0 0 0 V. IV: Račun zunanjih sredstev in obveznosti V. IV. 1: Začetna bilanca stanja Sredstva AN Nefinančna sredstva AN. 2 Neproizvedena sredstva AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva Obveznosti in neto vrednost AF Obveznosti AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AF. 4 Posojila AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 Finančna sredstva 573 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije Denarno zlato in PPČ 0 AF. 7 Druge obveznosti Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic 105 125 – 3 – 2 1 0 0 – 1 – 1 297 116 77 17 3 25 59 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 233 Obveznosti in neto vrednost Sredstva AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 70 113 26 134 B. 90 Neto vrednost 276 V. IV. 2: Spremembe bilance stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost Skupaj spremembe sredstev Skupaj spremembe obveznosti AN Nefinančna sredstva AN. 2 Neproizvedena sredstva AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 0 0 0 0 AF Obveznosti AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AF. 4 Posojila AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva 57 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije Denarno zlato in PPČ 1 AF. 7 Druge obveznosti Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 11 9 10 5 0 21 91 – 2 22 37 3 0 30 B. 10 Skupaj spremembe neto vrednosti zaradi: B. 10. 1 Varčevanja in kapitalskih transferjev B. 10. 2 Drugih sprememb obsega sredstev B. 10. 3 Nominalnih dobičkov /izgub iz lastnine B. 10. 31 Nevtralni dobički/izgube iz lastnine – 34 – 38 0 4 6 B. 10. 32 Realni dobički/izgube iz lastnine – 1 234 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 V. IV. 3: Končna bilanca stanja Sredstva AN Nefinančna sredstva AN. 2 Neproizvedena sredstva AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 0 0 0 0 Obveznosti in neto vrednost AF Obveznosti AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AF. 4 Posojila AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AF Finančna sredstva 630 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AF. 1 Denarno zlato in PPČ 0 AF. 7 Druge obveznosti 388 114 99 54 6 25 89 AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AF. 4 Posojila AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AF. 7 Druge terjatve 116 134 80 118 26 155 B. 90 Neto vrednost 242 RAČUN BLAGA IN STORITEV (0) 8. 78. Namen računa blaga in storitev je po skupinah proizvodov in za celotno gospodarstvo prikazati, kako se razpoložljivi proizvodi porabljajo. 8. 79. Po skupinah proizvodov in za celotno gospodarstvo torej kaže vire (proizvodnjo in uvoz) ter porabe blaga in storitev (vmesno potrošnjo, končno potrošnjo, bruto investicije v osnovna sredstva, spremembe zalog, pridobitve manj odtujitve vrednostnih predmetov in izvoz). 8. 80. Ker je proizvodnja vrednotena v osnovnih cenah, porabe pa v kupčevih cenah, morajo biti davki minus subvencije na proizvode vključeni med vire. 8. 81. Porabe so prikazane na desni strani, viri pa na levi, tj. na nasprotni strani kot pri tekočih računih za institucionalne sektorje, saj so tokovi proizvodov protipostavke denarnih tokov. 8. 82. Račun blaga in storitev je po opredelitvi izravnan, zato nima izravnalne postavke. Viri P. 1 P. 11 P. 12 P. 13 Tabela 8. 17 — Račun 0: Račun blaga in storitev Porabe Proizvodnja Tržna proizvodnja 3 595 P. 2 Vmesna potrošnja 3 048 Proizvodnja za lastno končno porabo 171 P. 3/P. 4 Izdatki za končno potrošnjo/Dejanska končna potrošnja 1 904 1 371 Druga netržna proizvodnja 376 P. 31/P. 41 Izdatki za individualno potrošnjo/ 1 215 Dejanska individualna potrošnja 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 235 Viri D. 21 Davki na proizvode 141 P. 32/P. 42 Izdatki za kolektivno potrošnjo/ 156 Dejanska kolektivna potrošnja Porabe D. 31 Subvencije na proizvode – 8 P. 7 Uvoz blaga in storitev 497 P. 511 Pridobitve manj odtujitve opredmetenih osnovnih sredstev P. 51 Bruto investicije v osnovna sredstva P. 71 Uvoz blaga P. 72 Uvoz storitev 392 P. 5111 Pridobitve novih opredmetenih osnovnih sredstev 105 P. 5112 Pridobitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev 376 303 305 11 P. 5113 Odtujitve obstoječih opredmetenih – 13 P. 512 P. 5121 P. 5122 osnovnih sredstev Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev 51 53 6 P. 5123 Odtujitve obstoječih neopredmetenih – 8 osnovnih sredstev P. 513 Povečanje vrednosti neproizvedenih nefinančnih sredstev P. 5131 Velike izboljšave neproizvedenih nefinančnih sredstev P. 5132 Stroški prenosa lastništva neproizvedenih nefinančnih sredstev P. 52 P. 53 P. 6 P. 61 P. 62 Spremembe zalog Pridobitve manj odtujitve vrednostnih predmetov Izvoz blaga in storitev Izvoz blaga Izvoz storitev 22 5 17 28 10 536 462 74 INTEGRIRANI EKONOMSKI RAČUNI 8. 83. Integrirani ekonomski računi na zgoščen način prikazujejo račune gospodarstva, tj. tekoče račune, račune akumulacije in bilance stanja. V isti tabeli združujejo račune za vse institucionalne sektorje, celotno gospodarstvo in tujino ter prikažejo usklajenost vseh tokov ter vseh sre- dstev in obveznosti. Omogočajo tudi neposreden prikaz agregatov. 8. 84. V tabeli integriranih ekonomskih računov so porabe, sredstva in spremembe sredstev prikazani na levi strani, viri, obveznosti, spremembe obveznosti in neto vrednost pa na desni strani. 8. 85. Da bi bila tabela ob prikazovanju slike celotnega gospodarskega procesa berljiva, so ravni agregiranja tako visoke, da omogočajo razumevanje strukture sistema. 8. 86. Stolpci v tabeli predstavljajo institucionalne sektorje (nefinančne družbe, finančne družbe, državo, NPISG in gospodinjstva). Poleg teh sta v tabeli še stolpca za celotno gospodarstvo in tujino ter stolpec, ki izravnava porabe in vire blaga in storitev. 8. 87. Vrstice v tabeli predstavljajo različne kategorije transakcij, sredstev in obveznosti, izravnalne postavke in nekatere agregate. 236 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i n u č a R j a p u k S n i o g a l B e v t i r o t s ) e b a r o p ( a n i j u T o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d a j n a t s , i v o k o t i g u r d n i e j i c k a s n a r T e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i a r f i Š - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g a n i j u T n i o g a l B e v t i r o t s ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R n u č a r i j n a n u z / e j n d o v z i n i a g a l b v e t i r o t s 6 3 5 6 3 5 - o r p n u č a R. I 7 9 4 7 9 4 v e t i r o t s n i a g a l b z o v U v e t i r o t s n i a g a l b z o v z I 5 9 5 3 5 9 5 3 7 3 9 6 2 1 4 3 4 2 0 1 3 5 7 1 a j n d o v z i o r P 7 P. 6 P. 1 P. 6 3 5 6 3 5 5 9 5 3 5 9 5 3 n u č a r i j n a n u z / e j n d o v z i n i a g a l b v e t i r o t s 7 9 4 7 9 4 - o r p n u č a R. I i r i V i n u č a r i k s m o n o k e i n a r i r g e t n I — 8 1 8. a l e b a T I N U Č A R I Č O K E T e b a r o P n u č a R. 1 1. I I a j n a j r a v t s u a k d o h o d 4 0 9 1 4 0 9 1 3 3 1 3 3 1 4 2 8 1 4 2 8 1 1 3 5 7 5 8 8 1 3 7 2 7 8 a n e j i c n e v b u s s u n m i i k v a D e d o v z i o r p / t s o n d e r v a n a d o d d o v z i o r p i č a m o d o t u r B o t u r B. 1 3 D - 1 2 D. g * 1 B / g 1 B. 2 7 8 3 7 8 8 1 5 7 5 1 3 4 2 8 1 4 2 8 1 3 3 1 3 3 1 a j n š o r t o p a n s e m V 2 P. 1 8 8 9 2 6 4 2 4 9 6 6 4 0 9 1 4 0 9 1 2 0 6 1 2 0 6 1 8 2 3 3 5 8 5 1 3 6 5 3 7 / t s o n d e r v a n a d o d d o v z i o r p i č a m o d o t e N o t e N. n * 1 B / n 1 B. 5 3 7 3 6 8 5 1 3 3 5 8 2 2 0 6 1 a l a t i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P. 1 K 7 3 1 0 1 0 3 2 4 3 2 2 2 2 2 2 2 0 6 1 9 3 – 9 3 – o n i j u t s v e t i r o t s n i a g a l b e v a j n e m o d l a S 1 1 B. 9 3 – 9 3 – n u č a R. 2 1. I I 8 6 7 a g e n r a m i r p a k d o h o d e j i c a k o l a 1 9 1 3 3 1 8 5 9 2 4 2 0 0 0 6 6 7 1 9 1 3 3 1 8 5 9 2 4 8 2 9 6 4 5 5 6 7 2 k e ž e s e r p i n v o l s o p o t u r B g 2 B. 9 7 2 5 5 6 4 2 9 6 6 7 e n e l s o p a z a z a v t s d e r S. 1 D 5 4 5 5 1 0 4 1 9 3 3 2 2 6 7 1 9 1 3 3 1 8 5 a n e j i c n e v b u s s u n m i i k v a D z o v u n i j o n d o v z i o r p a n e j i c n e v b u s s u n m i i k v a D e d o v z i o r p - n e v b u s s u n m i i k v a d i g u r D j o n d o v z i o r p a n e j i c. 1 3 D - 1 2 D. 9 3 D - 9 2 D. 1 5 3 2 2. 3 D - 2 D. 1 5 3 2 2 0 1 9 1 0 8 3 3 1 0 8 5 0 9 2 4 6 0 8 6 7 n u č a R. 1 1. I I 1 9 1 3 3 1 8 5 9 2 4 a j n a j r a v t s u a k d o h o d 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 237 i n u č a R j a p u k S n i o g a l B e v t i r o t s ) e b a r o p ( a n i j u T o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d a j n a t s , i v o k o t i g u r d n i e j i c k a s n a r T e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i a r f i Š - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 4 4 7 1 2 2 3 4 2 4 4 2 4 4 k e d o h o d i n t s r v o n z a r o t u r B g 3 B. 2 4 4 2 4 4 7 1 2 5 0 6 6 1 5 4 9 3 1 k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N n 2 B. 9 3 1 5 4 6 1 0 6 5 7 1 2 2 3 4 2 3 4 k e d o h o d i n t s r v o n z a r o t e N n 3 B. 2 3 4 2 3 4 i r i V ) e j n a v e j l a d a n ( i n u č a r i k s m o n o k e i n a r i r g e t n I — 8 1 8. a l e b a T a n i j u T 2 4 4 7 1 2 2 3 4 n i o g a l B e v t i r o t s ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R I N U Č A R I Č O K E T e b a r o P 6 4 4 9 3 7 0 4 5 4 3 1 0 3 0 6 1 8 7 i e n n t s a l d o k e d o h o D. 4 D 5 4 1 8 3 1 6 4 4 4 7 0 8 3 6 6 6 4 4 n u č a R. 2 1. I I 3 1 2 2 2 3 2 3 3 0 0 0 n u č a R. 2. I I 5 5 8 1 5 5 8 1 6 0 9 3 1 1 2 2 9 2 9 0 2 i h n r a m i r p o d l a s o t u r B g 5 B. 9 0 2 9 2 1 2 2 0 9 3 1 6 5 5 8 1 5 5 8 1 e n r a d n u k e s e v t i l e d z a r a k d o h o d 3 3 6 1 3 3 6 1 3 8 4 3 1 1 9 1 9 1 2 7 i n l a n o i c a n o t u r B / v o k d o h o d k e d o h o d - d o h o d h i n r a m i r p o d l a s o t e N k e d o h o d i n l a n o i c a n o t e N / v o k. n * 5 B / n 5 B. 2 7 9 1 1 9 1 8 4 3 1 3 3 3 6 1 3 3 6 1. d t i e j n e ž o m e r p 3 1 2 3 1 2 , k e d o h o d a n i k v a d i č o k e T. 5 D 4 2 0 1 0 8 7 1 0 2 1 2 1 3 1 2 2 2 3 1 0 8 6 2 9 3 4 1 i k v e p s i r p i n l a i c o S 1 6 D. 2 2 3 2 2 3 0 2 2 3 8 7 2 9 3 9 3 2 6 3 6 3 8 0 1 9 4 0 1 i j r e f s n a r t i č o k e t i g u r D. 7 D 1 1 6 4 9 3 1 1 7 2 3 3 2 3 3 n e z a r i k m e j e r p i n l a i c o S 2 6 D. 3 1 9 2 9 8 2 0 i h n l a i c o s 1 2 2 3 3 0 2 3 3 9 6 2 9 8 7 2 a g e n r a m i r p a k d o h o d e j i c a k o l a n u č a R. 2. I I e n r a d n u k e s e v t i l e d z a r a k d o h o d 238 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 i n u č a R j a p u k S n i o g a l B e v t i r o t s ) e b a r o p ( a n i j u T o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d a j n a t s , i v o k o t i g u r d n i e j i c k a s n a r T e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i a r f i Š - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. n u č a R. 3. I I 6 2 8 1 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 k e d o h o d i v i j l ž o o p z a r l o t u r B g 6 B. 5 8 1 2 3 2 8 3 7 8 1 1 0 4 6 2 8 1 e v t i l e d z a r e r p v a k d o h o d i v a r a n 4 0 6 1 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 k e d o h o d i v i j l ž o l o p z a r o t e N n 6 B. 8 4 2 2 2 5 3 5 4 1 1 7 3 4 0 6 1 i r i V ) e j n a v e j l a d a n ( i n u č a r i k s m o n o k e i n a r i r g e t n I — 8 1 8. a l e b a T a n i j u T 6 2 8 1 4 0 6 1 n i o g a l B e v t i r o t s ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R I N U Č A R I Č O K E T e b a r o P 6 2 8 1 6 2 8 1 0 4 7 8 1 1 2 8 3 2 3 5 8 1 k e d o h o d i v i j l ž o o p z a r l o t u r B g 6 B. 4 0 6 1 4 0 6 1 7 3 5 4 1 1 2 5 3 2 2 8 4 k e d o h o d i v i j l ž o l o p z a r o t e N n 6 B. a k d o h o d e b a r o p n u č a R. 4. I I 6 2 8 1 6 2 8 1 7 2 6 0 4 1 6 7 1 2 3 5 8 1 k e d o h o d i v i j l ž o o p z a r l i n e j o g a l i r p o t u r B g 7 B. 5 8 1 2 3 6 7 1 6 0 4 1 7 2 6 2 8 1 4 0 6 1 4 0 6 1 4 2 4 6 3 1 6 4 1 2 2 8 4 i v i j l ž o l o p z a r i n e j o g a l i r p o t e N n 7 B. 8 4 2 2 6 4 1 4 6 3 1 4 2 4 0 6 1 6 2 8 1 4 0 6 1 k e d o h o d 9 1 2 9 1 2 9 1 2 i v a r a n v i j r e f s n a r t i n l a i c o S 3 6 D. 6 0 2 3 1 9 1 2 9 1 2 e v t i l e d z a r e r p n u č a R. 3. I I v a k d o h o d i v a r a n n u č a R. 4. I I a k d o h o d e b a r o p 1 7 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 1 1 0 1 1 1 1 a j n š o r t o p a n č n o k a k s n a j e D 4 P. 6 5 1 5 1 2 1 1 7 3 1 1 7 3 1 - š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I 3 P. 2 6 3 6 9 9 3 1 1 7 3 1 1 7 3 1 h a j i c a v r e z e r v i v e t s j n d o p s o g o b m e m e r p s a z k e v a r p o P a l a t i p a k a g e k š i n t s a l o t e n o n j. 8 D 0 1 1 0 0 1 1 0 1 1 v o d a l k s i h i k s n n o k o p j 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 239 i n u č a R j a p u k S n i o g a l B e v t i r o t s ) e b a r o p ( a n i j u T o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d a j n a t s , i v o k o t i g u r d n i e j i c k a s n a r T e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i a r f i Š - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i r i V ) e j n a v e j l a d a n ( i n u č a r i k s m o n o k e i n a r i r g e t n I — 8 1 8. a l e b a T e j n a v e č r a v o t u r B g 8 B. 5 8 1 1 2 0 2 2 0 2 7 2 5 5 4 e j n a v e č r a v o t e N n 8 B. 8 4 1 1 0 1 – 0 6 1 4 2 3 3 2 a n i j u T 5 5 4 3 3 2 n i o g a l B e v t i r o t s ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R I N U Č A R I Č O K E T e b a r o P s j i c k a s n a r t h i č o k e t o d l a S 2 1 B. o n i j u t 1 4 – 1 4 – h i k s l a t i p a k n i a j n a v e č r a v v e j r e f s n a r t i d a r a z b m e m e r p s i t s o n d e r v o t e n 1 4 – 1 4 – n u č a R. 1 1. I I I i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S 3 3 2 3 3 2 4 2 0 6 1 0 1 – 1 1 8 4 e j n a v e č r a v o t e N s j i c k a s n a r t h i č o k e t o d l a S o n i j u t n 8 B. 2 1 B. 6 6 4 2 6 0 3 2 6 0 3 3 i k d o h i r p , a l a t i p a k i j r e f s n a r T. 9 D 6 6 – 1 – 5 6 – 3 – 5 – 4 3 – 7 – 6 1 – i k d o h d o , a l a t i p a k i j r e f s n a r T. 9 D ) – ( 5 6 4 8 3 – 8 7 1 1 2 0 3 2 8 3 – 2 9 1 i t s o n d e r v o t e n b m e m e r p s h i k s l a t i p a k n i a j n a v e č r a v v e j r e f s n a r t i d a r a z E J I C A L U M U K A I N U Č A R v e t s d e r s e b m e m e r p S n u č a R. 1 1. I I I n u č a R. 2 1. I I I 2 9 1 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 t s o n d e r v o t e n e b m m e e r p S. 1 0 1 B. i h n č n a n i f e n v e t i b o d i r p v e t s d e r s 6 7 3 6 7 3 v e j r e f s n a r t h i k s l a t i p a k n i a j n a v e č r a v i d a r a z a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r B 1 5 P. 0 5 2 9 7 3 1 6 9 1 6 7 3 6 7 3 n u č a R. 2 1. I I I a v t s d e r s ) – ( a l a t i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P. 1 K 7 3 1 – 0 1 – 0 3 – 2 4 – 3 – 2 2 2 – 2 2 2 – i h n č n a n i f e n v e t i b o d i r p v e t s d e r s 240 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S i n u č a R j a p u k S n i o g a l B e v t i r o t s ) e b a r o p ( a n i j u T o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d a j n a t s , i v o k o t i g u r d n i e j i c k a s n a r T e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i a r f i Š - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 8 2 0 1 8 2 0 1 e v t i j u t d o j n a m e v t i b o d i r P v o t e m d e r p i h n t s o n d e r v 3 5 P. 2 g o l a z e b m e m e r p S 2 5 P. 6 2 0 0 i h n č n a n i f e n i h n e d e v z i o r p e n e v t i j u t d o j n a m e v t i b o d i r P v e t s d e r s. 2 K 7 – 0 0 3 2 2 5 4 0 0 1 8 2 0 1 0 0 ) e j n a v e j l a d a n ( i n u č a r i k s m o n o k e i n a r i r g e t n I — 8 1 8. a l e b a T a n i j u T i n č n a n i F. 2. I I I n u č a r 8 3 – 8 3 4 8 4 1 0 5 – 5 9 6 – o t e N / ) + ( e j n a j o s o p o t e N. 9 B 9 6 – 5 0 5 – 8 4 1 4 8 3 8 3 – ) – ( e j n a j o s o p z i 8 2 0 1 0 0 n i o g a l B e v t i r o t s ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R E J I C A L U M U K A I N U Č A R v e t s d e r s e b m e m e r p S 0 3 1 2 – 2 3 1 0 3 4 1 0 2 3 2 1 0 0 0 2 0 3 1 0 e g o l v n i a n i v o t o G 2 F. 7 1 5 1 7 8 6 2 1 9 1 1 1 1 0 3 1 c i n l e d 4 6 3 5 6 n e z a r i j r i p a p i n t s o n d e r V 3 F. 8 1 3 5 6 2 9 2 2 1 8 3 1 5 3 4 1 4 5 2 7 3 7 1 2 4 2 8 2 4 9 0 1 7 a l i j o s o P 4 F. 7 2 7 6 1 5 4 6 4 3 3 4 4 0 3 1 6 2 i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D 5 F. 2 3 6 3 l a t i p a k 5 3 0 0 4 4 2 0 1 4 5 2 4 4 2 6 4 Č P P n i o t a l z o n r a n e D 1 F. 1 – 0 1 – 1 0 1 9 6 8 8 3 0 6 8 2 3 3 0 7 1 2 3 2 0 4 1 i t s o n z e v b o i m e z v e r p o t e N F i h n č n a n i f e v t i b o d i r p o t e N F 1 7 7 3 2 0 2 1 1 8 1 2 3 1 4 6 0 5 1 9 6 i n č n a n i F. 2. I I I v e t s d e r s n u č a r 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 241 i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S i n u č a R j a p u k S n i o g a l B e v t i r o t s ) e b a r o p ( a n i j u T o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d a j n a t s , i v o k o t i g u r d n i e j i c k a s n a r T e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i a r f i Š - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. ) e j n a v e j l a d a n ( i n u č a r i k s m o n o k e i n a r i r g e t n I — 8 1 8. a l e b a T a n i j u T n i o g a l B e v t i r o t s ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R E J I C A L U M U K A I N U Č A R v e t s d e r s e b m e m e r p S n u č a R. 1 3. I I I b m e m e r p s h i g u r d v e t s d e r s a g e s b o 6 3 0 6 3 2 8 2 – 0 3 2 5 0 2 – 0 0 0 5 0 0 1 1 – 0 2 0 6 3 0 e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z 6 F. 0 e j i c a v r e z e r 0 0 7 3 i t s o n z e v b o / e v t a j r e t e g u r D 7 F. 7 3 – , a g e s b o e b m e m e r p s e g u r D n i 0 1 - 3 K. 4 1 2 – j a p u k s 2 1 K. v e t s d e r s i h n e d e v z i o r p e n k e n a t s a n i k s m o n o k E. 3 K 4 2 0 v e t s d e r s i h n e d e v z i o r p k e n a t s a n i k s m o n o k E. 4 K 0 i h n e j o g e n t s a r a n v a r a N. 5 K 0 0 0 v o r i v h i k š o o b i l 2 – 0 2 – 0 0 0 2 4 – a g e s b o e b m e m e r p s e g u r D 0 1 K. 0 n i v e t s d e r s i h n č n a n i f. n d. i t s o n z e v b o a g e s b o e b m e m e r p s e g u r D. n d. v e t s d e r s i h n č n a n i f e n. 9 K 1 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 a l i t s e m o d a n z e r b i g e s a Z. 8 K 5 – 3 – f o r t s a t a k i d a r a z e b u g z I. 7 K 5 – 0 6 – v e t s d e r s i h n e d e v z i o r p e n e j t o n i g z i o k s m o n o k E. 6 K 7 – 0 2 – 0 0 6 1 0 3 4 6 3 0 4 2 0 0 0 8 0 0 0 0 0 2 0 8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 6 3 0 1 6 1 2 5 1 4 2 3 4 9 – 1 1 – 0 1 3 0 0 0 6 3 2 8 5 1 4 2 3 4 9 – 1 1 – 0 1 3 n u č a R. 1 3. I I I b m e m e r p s h i g u r d v e t s d e r s a g e s b o 242 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 i t s o n d e r v o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S i n u č a R j a p u k S n i o g a l B e v t i r o t s ) e b a r o p ( a n i j u T o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d a j n a t s , i v o k o t i g u r d n i e j i c k a s n a r T e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i a r f i Š - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. ) e j n a v e j l a d a n ( i n u č a r i k s m o n o k e i n a r i r g e t n I — 8 1 8. a l e b a T a n i j u T n i o g a l B e v t i r o t s ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R E J I C A L U M U K A I N U Č A R v e t s d e r s e b m e m e r p S 0 0 0 0 0 1 – 0 1 h a j i c a k i f i s a l k v e b m e m e r p S 2 1 K. 6 0 6 – 0 0 0 0 0 n u č a R. 2 3. I I I e j i c a z i r o l a v e r 2 – 7 1 8 7 2 9 2 0 0 3 4 2 – 7 1 0 0 0 2 1 – 2 3 – / a v t s d e r s a n č n a n i F F A 2 i t s o n z e v b o a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e N. 2 N A 4 1 2 4 – 7 1 i t s o n d e r v o t e n e b m m e e r p S. 2 0 1 B. b m m e e r p s h i g u r d i d a r a z v e t s d e r s a g e s b o e b u g z i / i k č i b o d i i n l a n m o N 1 1 K. i e n n t s a l z i a v t s d e r s a n č n a n i f e N N A 4 4 1 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e N. 2 N A 1 8 a v t s d e r s a n e d e v z i o r P. 1 N A 3 6 0 0 4 2 2 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 i t s o n d e r v o t e n e b m m e e r p S v o k č i b o d h i n l a n i m o n i d a r a z e n i n t s a l z i ) – ( b u g z i / ) + (. 3 0 1 B. 6 7 0 0 7 1 5 8 1 / a v t s d e r s a n č n a n i F i t s o n z e v b o F A 8 7 5 2 6 1 3 1 0 0 0 2 4 4 0 8 0 2 5 3 3 2 5 4 0 0 0 0 8 5 3 1 0 1 0 7 – 7 1 5 0 0 0 8 2 0 6 2 1 4 5 1 4 8 0 7 0 1 7 – 7 1 5 0 8 2 6 2 1 4 5 1 1 9 n u č a R. 2 3. I I I e j i c a z i r o l a v e r i r u t k u r t s n i : a g e t d o a v t s d e r s a n č n a n i f e N N A 2 1 2 – 0 a v t s d e r s a n e d e v z i o r P. 1 N A 2 – 2 – 3 – 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 243 i n u č a R j a p u k S n i o g a l B e v t i r o t s ) e b a r o p ( a n i j u T o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d a j n a t s , i v o k o t i g u r d n i e j i c k a s n a r T e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i a r f i Š - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. i t s o n z e v b O ) e j n a v e j l a d a n ( i n u č a r i k s m o n o k e i n a r i r g e t n I — 8 1 8. a l e b a T a n i j u T n i o g a l B e v t i r o t s ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R J A N A T S E C N A L I B a v t s d e r S 2 9 1 8 3 – 0 3 2 1 2 8 7 1 8 3 – 4 5 6 i k s l a t i p a k n i e j n a v e č r a V i j r e f s n a r t j a p u k s. 1 0 1 B. a n t e č a Z. 1 V I a v t s d e r s a n č n a n i f e N. N A 1 4 0 5 4 4 1 1 9 5 1 2 2 8 2 4 2 3 2 2 9 9 0 2 2 9 9 a n t e č a Z. 1 V I 1 0 5 4 3 – 5 3 5 1 3 6 7 2 2 0 1 6 1 2 , i t s o n d e r v o t e n e b m m e e r p S 0 1 B. a j n a t s a c n a l i b a v t s d e r s a n e d e v z i o r P. 1 N A 1 0 0 3 4 0 1 1 0 0 1 8 9 6 1 3 4 2 7 4 0 6 7 4 0 6 a j n a t s a c n a l i b 2 9 6 0 1 6 7 2 6 1 4 0 1 5 7 3 2 5 3 4 0 0 3 1 8 6 2 1 2 1 4 t s o n d e r v o t e N 0 9 B. 5 9 5 6 7 9 2 8 9 2 6 1 2 1 9 8 2 7 8 6 4 8 3 3 7 1 8 1 / a v t s d e r s a n č n a n i F i t s o n z e v b o F A 7 9 8 8 0 5 3 6 9 3 9 1 8 1 2 7 1 2 9 7 6 3 7 5 5 6 3 7 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e N. 2 N A 0 4 0 2 0 4 0 9 5 4 2 1 1 1 8 5 7 8 3 0 5 7 8 3 a j n a t s e c n a l i b - e r p S. 2 V. I e b m e m , v e t s d e r s e b m e m e r p S j a p u k s a v t s d e r s a n č n a n i f e N N A 0 9 2 1 6 5 0 1 1 5 2 2 8 4 0 a v t s d e r s a n e d e v z i o r P. 1 N A 2 8 1 1 – 5 2 1 6 1 2 9 8 2 a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e N. 2 N A 8 0 1 2 0 3 9 4 4 3 9 1 0 7 6 7 1 9 7 7 6 8 2 3 3 6 7 1 5 8 2 5 5 1 / a v t s d e r s a n č n a n i F F A 1 8 4 9 2 3 2 1 9 9 1 3 3 0 3 7 7 5 i t s o n z e v b o 2 8 4 9 8 2 3 9 1 7 8 7 a j n a t s e c n a l i b - e r p S. 2 V. I e b m e m 244 ) e j n a v e j l a d a n ( i n u č a r i k s m o n o k e i n a r i r g e t n I — 8 1 8. a l e b a T i t s o n z e v b O SL i n u č a R j a p u k S n i o g a l B e v t i r o t s ) e b a r o p ( a n i j u T o n t o l e C - r a d o p s o g o v t s G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d a j n a t s , i v o k o t i g u r d n i e j i c k a s n a r T e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i a r f i Š - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o v t s o n t o l e C - r a d o p s o g 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. a n i j u T n i o g a l B e v t i r o t s ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R J A N A T S E C N A L I B a v t s d e r S Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 a n č n o K. 3 V. I a j n a t s a c n a l i b 7 1 2 9 2 0 4 7 1 0 2 2 4 – 7 1 - e r s a g e s b o e b m m e e r p s e g u r D 8 8 2 0 1 6 9 8 3 0 1 4 3 1 / ) + ( i k č i b o d i n l a n i m o N e n i n t s a l z i ) – ( e b u g z i v e t s d. 2 0 1 B. 3 0 1 B. a v t s d e r s a n e d e v z i o r p e N. 2 N A 8 4 1 2 2 4 0 2 6 3 7 1 1 5 8 8 6 0 4 0 8 6 0 4 a v t s d e r s a n č n a n i f e N N A 1 3 3 5 5 4 1 7 4 6 1 2 3 9 2 9 4 3 4 0 4 0 1 0 a v t s d e r s a n e d e v z i o r P. 1 N A 3 8 1 3 3 0 1 6 2 0 1 9 5 7 1 4 6 2 6 3 3 6 6 3 3 6 a n č n o K. 3 V. I a j n a t s a c n a l i b 3 9 1 1 1 2 4 2 1 5 9 0 1 6 0 4 8 2 6 4 2 0 3 1 8 7 2 7 3 3 4 t s o n d e r v o t e N 0 9 B. 2 6 3 7 8 8 3 5 7 9 6 9 4 1 2 2 3 3 6 8 9 6 6 3 2 7 9 1 / a v t s d e r s a n č n a n i F F A 8 7 9 2 0 8 3 9 1 5 8 1 0 2 5 0 2 2 2 5 7 0 3 6 2 5 1 8 i t s o n z e v b o 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 245 AGREGATI 8. 88. Agregati so zbirni kazalci rezultata dejavnosti celotnega gospodarstva in najpomembnejši podatki za makroekonomske analize ter primerjave v času in prostoru. BRUTO DOMAČI PROIZVOD V TRŽNIH CENAH (BDP) 8. 89. Bruto domači proizvod v tržnih cenah je končni rezultat proizvodne dejavnosti rezidenčnih proizvodnih enot. Opredeljen je na tri načine: (a) BDP je vsota bruto dodane vrednosti posameznih institucionalnih sektorjev ali dejavnosti, povečane za davke in zmanjšane za subvencije na proizvode (ki niso alocirani sektorjem in dejavnostim). Je tudi izravnalna postavka računa proizvodnje celotnega gospodarstva; (b) BDP je vsota končnih porab blaga in storitev s strani rezidenčnih institucionalnih enot (dejanska končna potrošnja in bruto investicije), povečana za izvoz in zmanjšana za uvoz blaga in storitev; (c) BDP je vsota porab v računu ustvarjanja dohodka celotnega gospodarstva (sredstva za zaposlene, davki na proizvodnjo in uvoz minus subvencije, bruto poslovni presežek in raznovrstni dohodek). 8. 90. Neto domači proizvod v tržnih cenah (NDP) je razlika med BDP in potrošnjo stalnega kapitala. POSLOVNI PRESEŽEK CELOTNEGA GOSPODARSTVA 8. 91. Bruto (ali neto) poslovni presežek celotnega gospodarstva je vsota bruto (ali neto) poslovnega presežka posameznih dejavnosti ali institucio- nalnih sektorjev. RAZNOVRSTNI DOHODEK CELOTNEGA GOSPODARSTVA 8. 92. Bruto (ali neto) raznovrstni dohodek celotnega gospodarstva je enak bruto (ali neto) raznovrstnemu dohodku sektorja gospodinjstev. PODJETNIŠKI DOHODEK CELOTNEGA GOSPODARSTVA 8. 93. Bruto (ali neto) podjetniški dohodek celotnega gospodarstva je vsota bruto (ali neto) podjetniškega dohodka posameznih sektorjev. NACIONALNI DOHODEK (V TRŽNIH CENAH) 8. 94. Bruto (ali neto) nacionalni dohodek (v tržnih cenah) je celotni primarni dohodek, ki ga prejmejo rezidenčne institucionalne enote: sredstva za zaposlene, davki na proizvodnjo in uvoz minus subvencije, dohodek od lastnine (prihodki minus odhodki), (bruto ali neto) poslovni presežek in (bruto ali neto) raznovrstni dohodek. Bruto nacionalni dohodek (v tržnih cenah) je enak BDP, zmanjšanemu za primarne dohodke, ki jih rezidenčne enote plačajo nerezidenčnim enotam, in povečanemu za primarne dohodke, ki jih rezidenčne enote prejmejo od tujine. Bruto nacionalni dohodek (v tržnih cenah) je konceptualno enak bruto nacionalnemu proizvodu (BNP) (v tržnih cenah), kot je bil doslej poznan v nacionalnih računih. 246 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 V ESR 1979 se je BNP računal drugače (6). Nacionalni dohodek ni proizvodni, temveč dohodkovni koncept, ki je bolj smiselno izražen v neto vrednosti, tj. po odbitku potrošnje stalnega kapitala. NACIONALNI RAZPOLOŽLJIVI DOHODEK 8. 95. Bruto (ali neto) nacionalni razpoložljivi dohodek je vsota bruto (ali neto) razpoložljivih dohodkov institucionalnih sektorjev. Bruto (ali neto) nacionalni razpoložljivi dohodek je enak bruto (ali neto) nacionalnemu dohodku (v tržnih cenah), zmanjšanemu za tekoče transferje (tekoči davki na dohodek, premoženje itd. , socialni prispevki, socialni prejemki in drugi tekoči transferji), plačane nerezidenčnim enotam, in poveča- nemu za tekoče transferje, ki jih rezidenčne enote prejmejo iz tujine. VARČEVANJE 8. 96. Varčevanje meri delež nacionalnega razpoložljivega dohodka, ki ni bil porabljen kot izdatek za končno potrošnjo. Bruto (ali neto) nacionalno varčevanje je vsota bruto (ali neto) varčevanj posameznih institucionalnih sektorjev. SALDO TEKOČIH TRANSAKCIJ S TUJINO 8. 97 Izravnalna postavka zunanjega računa primarnih dohodkov in tekočih transferjev predstavlja presežek (če je negativna) ali primanjkljaj (če je pozitivna) celotnega gospodarstva v tekočih transakcijah (menjava blaga in storitev, primarni dohodki, tekoči transferji) s tujino. NETO POSOJANJE (+) ALI IZPOSOJANJE (–) CELOTNEGA GOSPODARSTVA 8. 98. Neto posojanje (+) ali izposojanje (–) celotnega gospodarstva je vsota neto posojanja ali izposojanja institucionalnih sektorjev. Predstavlja neto vire, ki jih celotno gospodarstvo daje na voljo tujini (če je pozitivno) ali prejme iz tujine (če je negativno). Neto posojanje (+) ali izposojanje (–) celotnega gospodarstva je enako neto izposojanju (–) ali posojanju (+) tujine, vendar z nasprotnim predznakom. NETO VREDNOST CELOTNEGA GOSPODARSTVA 8. 99. Neto vrednost celotnega gospodarstva je vsota neto vrednosti institucionalnih sektorjev. Je vrednost nefinančnih sredstev celotnega gospodar- stva, zmanjšana za saldo finančnih sredstev in obveznosti tujine. MATRIČNI PRIKAZ 8. 100. V prejšnjih delih tega poglavja je bilo predstavljeno zaporedje (T) računov, koncepti in opredelitve sistema pa dovoljujejo tudi druge metode prikaza. Te nudijo dodatne vpoglede in omogočajo drugačne analize. 8. 101. Input-output tabela je široko uporabljan matrični okvir, ki nudi podrobno in celovito urejene informacije o tokovih blaga in storitev ter o strukturi proizvodnih stroškov. Ta matrika vsebuje več informacij kot (T) računi za blago in storitve, proizvodnjo in ustvarjanje dohodka; npr. izdatki za končno potrošnjo so prikazani po skupinah proizvodov ali dejavnostih izvora, vmesna potrošnja pa po skupinah proizvodov ali (6) V ESR leta 1979 je bil BNP (v tržnih cenah) izračunan tako, da so bili bruto domačemu proizvodu (v tržnih cenah) dodana sredstva za zaposlene in dohodki od last- nine, prejeti iz tujine, ter odšteti ustrezni tokovi, plačani v tujino 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 247 dejavnostih izvora ter po skupinah proizvodov ali dejavnostih namena. Razčlenjene povezave med temi računi so skozi podroben prikaz pro- izvodnje skupin proizvodov po dejavnostih nadalje razvite v tabelah ponudbe in porabe. 8. 102. V preostanku tega dela poglavja bo najprej nazorno predstavljeno, da se celotno zaporedje računov in izravnalne postavke lahko prikažejo tudi v matrični obliki. V tej tabeli so vse transakcije prikazane za celotno gospodarstvo in za tujino. Kot dodatek je vključen tudi agregatni račun blaga in storitev. 8. 103. V nadaljevanju bodo analizirani splošni nameni matrike računov. Najpomembnejša značilnost je širok obseg možnosti za razširitev ali zožitev takšne matrike v skladu s specifičnimi okoliščinami in potrebami. Na koncu bo ponazorjeno, kako to deluje v praksi. Še posebej bodo skozi vstavitev računov dela obdelane povezave med tabelami ponudbe in porabe ter sektorskimi računi, kar pripelje do okvira matrike družbenih računov (MDR). Eden izmed namenov MDR je omogočiti bolj integrirano analizo zadev ekonomskih in socialnih politik, skupaj z brezposel- nostjo. MATRIČNI PRIKAZ RAČUNOV ESR 8. 104. Tabela 8. 19 prikazuje celotno zaporedje računov in izravnalne postavke v matrični obliki, kjer računi primarne razdelitve dohodka, porabe dohodka in drugih sprememb sredstev niso dodatno razčlenjeni. Prav tako obstaja možnost združitve računov prerazdelitve dohodka v naravi z računom sekundarne razdelitve dohodka. Vstavljen je tudi račun, ki prikazuje neto vrednost. 8. 105. Zneski, predstavljeni v tabelah tega podpoglavja, natančno ustrezajo zneskom v številčnem primeru iz prejšnjega dela poglavja. V vseh matri- kah so polja z izravnalnimi postavkami obdana z odebeljeno črto. 8. 106. Matrični prikaz omogoča, da je vsaka transakcija predstavljena z eno vknjižbo in da je iz njene lege mogoče sklepati o naravi transakcije. Vsak račun je predstavljen s parom vrstice in stolpca, pri čemer so po dogovoru viri prikazani v vrsticah, porabe pa v stolpcih. Npr. neto domači proizvod (1602) plačajo proizvajalci v gospodarstvu, prejet pa je na račun primarne razdelitve dohodka. Tabela 8. 19 to prikazuje v celici (3,2), tj. v vrstici 3 in stolpcu 2. Ker ta tabela transakcije s tujino prikazuje v posebnem računu, njene diagonalne postavke, to so celice (3,3), (4,4), (5,5), (6,6), (7,7) in (8,8), vsebujejo samo transakcije med rezidenčnimi institucionalnimi enotami. 8. 107. Vsote vrstic in stolpcev nimajo imen. Njihova glavna vloga v matričnem računovodstvu je zagotoviti, da vsi računi v resnici predstavljajo popolne bilance, torej da so skupni prihodki (vsote vrstic) enaki skupnim odhodkom (vsote stolpcev). Smiselne izravnalne postavke, ki pove- zujejo zaporedne račune, je mogoče izpeljati le, če je ta pogoj izpolnjen. 8. 108. Vrstica 1 prikazuje porabe blaga in storitev v kupčevih cenah: vmesno potrošnjo (1904) v stolpcu 2, končno potrošnjo (1371) v stolpcu 5, bruto investicije (414) v stolpcu 7 in izvoz (536) v stolpcu 14. 8. 109. Seštevek elementov v vrstici 1 je celotna poraba blaga in storitev v kupčevih cenah (4225). Stolpec 1 predstavlja ponudbo blaga in storitev (njena vrednost je seveda tudi 4225). Proizvodnja (v osnovnih cenah), povečana za davke in zmanjšana za subvencije na proizvode (3728), je prikazana v sečišču z vrstico 2. Uvoz (497) izvira iz zunanjega računa blaga in storitev (vrstica 14). 8. 110. Vrstica 2 prikazuje proizvodnjo (v osnovnih cenah), povečano za davke in zmanjšano za subvencije na proizvode. Zaradi takšnega vrednote- nja vsota vrstice 2 (3728) in vsota stolpca 2 vsebujeta davke minus subvencije na proizvode. To zagotavlja, da so ti davki vgrajeni v izrav- nalno postavko računa 2, neto domači proizvod (NDP) (glej celico (3,2)). Večina izravnalnih postavk se lahko izračuna bruto ali neto; v tej matriki so vse prikazane neto. Potrošnja stalnega kapitala (222) je neposredno prenesena na podračun „pridobitev nefinančnih sredstev“ (vrstica 7 in stolpec 2) računa kapitala. 248 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 8. 111. Vrstica 3 prikazuje prejemke primarnega dohodka celotnega gospodarstva: neto domači proizvod v celici (3,2), dohodek od lastnine od dru- gih rezidenčnih sektorjev (341) na diagonali ter tokove primarnega dohodka iz tujine (72) v celici (3,15). Ker ta matrika ne razčlenjuje računa primarne razdelitve dohodka, dodana vrednost, ki jo plačajo proizvajalci, ni razčlenjena na posamezne kategorije dodane vrednosti, kot je v računu ustvarjanja dohodka. 8. 112. Stolpec 3 vsebuje poleg diagonalne postavke tudi primarni dohodek, plačan v tujino (41) v celici (15,3), in izravnalno postavko, neto nacio- nalni dohodek (1633), ki povezuje ta račun z naslednjim. 8. 113. Matrika dopušča združitev računa prerazdelitve dohodka v naravi z računom sekundarne razdelitve dohodka. Če prerazdelitev dohodka v naravi ni prikazana, potem diagonala vsebuje tekoče transferje (razen socialnih transferjev v naravi) med rezidenčnimi sektorji (1096). Te tran- sferje sestavljajo tekoči davki na dohodek, premoženje itd. , socialni prispevki in prejemki (razen socialnih transferjev v naravi) ter drugi tekoči transferji. Če je prerazdelitev dohodka v naravi vključena, potem diagonala računa 4 prikazuje tudi socialne transferje v naravi; skupaj s tokovi drugih tekočih transferjev je to enako 1315. V obeh primerih se vrstica 4 začne z neto nacionalnih dohodkom, tekoči transferji iz tujine (10) pa so prikazani v celici (4,15). Stolpec 4 poleg diagonalne postavke prikazuje tekoče transferje v tujino (39) v celici (15,4), medtem ko je izravnalna postavka, (prilagojeni) neto razpoložljivi dohodek (1604), prenesena na račun porabe (prilagojenega) razpoložljivega dohodka. 8. 114. Če je prerazdelitev dohodka v naravi vključena, potem je račun 5 račun porabe prilagojenega razpoložljivega dohodka. V nasprotnem pri- meru je to račun porabe razpoložljivega dohodka. Na agregatni ravni je to le stvar terminologije, ker je skupni razpoložljivi dohodek enak skupnemu prilagojenemu razpoložljivemu dohodku, skupni izdatki za končno potrošnjo pa skupni dejanski končni potrošnji. Poleg razpolož- ljivega dohodka vrstica tega računa prikazuje popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah rezidenčnih pokojninskih skladov (11) na diagonali in popravek za spremembo neto lastniškega kapital gospodinjstev v rezervacijah nerezidenčnih pokoj- ninskih skladov (0) v stolpcu 15. Poleg končne potrošnje (1371) in diagonalne postavke stolpec vsebuje tudi popravek za spremembo neto lastniškega kapitala nerezidenčnih gospodinjstev v rezervacijah rezidenčnih pokojninskih skladov (0) v celici (15,5) ter izravnalno postavko, neto varčevanje (233), ki je prenesena na prvi podračun računa kapitala (račun 6). 8. 115. Za račun kapitala sta ločeno prikazana dva podračuna. Najprej je v vrstici računa spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev neto varčevanje povečano s kapitalskimi transferji, prejetimi od rezidenčnih sektorjev (61) v celici (6,6), in iz tujine (1) v celici (6,16). V stolpcu tega računa so prikazani plačani kapitalski transferji rezidenčnim sektorjem in tujini (4) v celici (16,6). To daje izravnalno postavko, spremembo neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev (230), ki je prenesena na račun sprememb bilance stanja (račun 11). 8. 116. Nadalje, vrstica računa pridobitev nefinančnih sredstev prikazuje potrošnjo stalnega kapitala v celici (7,2), pridobitve manj odtujitve neproiz- vedenih nefinančnih sredstev s strani rezidenčnih enot (0) v celici (7,7) in nerezidenčnih enot (0) v celici (7,17) ter spremembe sredstev zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev (833) v celici (7,12). To da skupno vsoto, ki je rezidentom na voljo za pridobitev sredstev. Le-ta je prika- zana v dveh stopnjah: najprej pridobitev nefinančnih sredstev v stolpcu tega računa, nato pa pridobitev finančnih sredstev (skupaj z zunanjimi finančnimi sredstvi) v stolpcu naslednjega računa. Stolpec tega računa, računa 7, tako vsebuje bruto investicije (celica 1,7), zgoraj predstav- ljeno diagonalno postavko (celica 7,7), spremembe obveznosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev (603) v celici (12,7) ter izravnalno postavko, neto posojanje celotnega gospodarstva (38), ki jo prenesena v naslednji račun, tj. finančni račun. 8. 117. Račun 8, finančni račun, se odpre z neto posojanjem celotnega gospodarstva (celica 8,7), doda pa finančne transakcije med rezidenčnimi sek- torji (533) na diagonali in neto prevzeme zunanjih obveznosti (50) v celici (8,18). Stolpec vsebuje diagonalno postavko in neto pridobitve zunanjih finančnih sredstev (88) v celici (18,8). Vsota neto prevzemov zunanjih obveznosti in neto posojanja celotnega gospodarstva je enaka neto pridobitvam zunanjih finančnih sredstev. Tako je tudi v tem računu obdržana enakost med vsoto vrstice in stolpca. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 249 8. 118. Račun drugih sprememb sredstev, račun 9, prikazuje v vrstici spremembe sredstev zaradi drugih sprememb (379) v celici (9,12), v stolpcu pa spremembe obveznosti zaradi drugih sprememb (74) v celici (12,9) in izravnalno postavko, spremembe neto vrednosti zaradi drugih spre- memb (305) v celici (11,9). 8. 119. Zadnji štirje računi za celotno gospodarstvo se nanašajo na bilance stanja in spremembe v njih. Najprej začetna bilanca stanja prikazuje v vrstici začetno stanje sredstev (16714) v celici (10,12), v stolpcu pa začetno stanje obveznosti (6298) v celici (12,10) in začetno neto vrednost (10416) v celici (13,10). Nato račun sprememb bilance stanja prikazuje oba elementa teh sprememb v vrstici (glej celici (11,6) in (11,9)) in celotno spremembo neto vrednosti (535) v stolpcu (glej celico (13,11)). Nato končna bilanca stanja v vrstici prikazuje začetno stanje obve- znosti v celici (12,10), oba elementa sprememb obveznosti v celicah (12,7) in (12,9) ter končno neto vrednost (10951) v celici (12,13). Seveda je vsota teh elementov enaka končnemu stanju sredstev, ki je izračunano tudi v stolpcu tega računa kot začetno stanje sredstev v celici (10,12), povečano za oba elementa sprememb sredstev (celici (7,12) in (9,12)). Na koncu poseben račun za neto vrednost v vrstici prikazuje začetno neto vrednost v celici (13,10) in skupne spremembe neto vrednosti v celici (13,11), v stolpcu pa končno neto vrednost v celici (12,13). 8. 120. Za tujino so vključeni isti računi kot za celotno gospodarstvo, čeprav v nekoliko bolj agregirani obliki. Najprej zunanji račun blaga in storitev prikazuje v vrstici uvoz celotnega gospodarstva (celica 14,1), v stolpcu pa izvoz (celica 1,14) in izravnalno postavko (celica 15,14), saldo menjave blaga in storitev s tujino (–39). Upoštevati je potrebno, da so vse izravnalne postavke računov tujine prikazane z vidika tujine, torej je za ustrezne agregate za celotno gospodarstvo treba obrniti predznak. 8. 121. Drugič, zunanji račun primarnih dohodkov in tekočih transferjev prikazuje izravnalno postavko predhodnega računa ter primarni dohodek, tekoče transferje in popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov v tujino in iz tujine. Te postavke so bile že obrazložene zgoraj. Vse skupaj daje saldo tekočih transakcij s tujino (–41), prikazan v celici (16,15). 8. 122. Tretjič, tudi račun kapitala za tujino je razdeljen v dva podračuna, enega za saldo tekočih transakcij s tujino, kapitalske transferje v tujino in iz tujine ter izravnalno postavko, spremembe neto zunanje finančne pozicije zaradi salda tekočih transakcij s tujino in kapitalskih transferjev (–38) v celici (21,16), drugega pa za spremembe sredstev zaradi salda tekočih transakcij s tujino in kapitalskih transferjev (50) v celici (17,22), pridobitve manj odtujitve neproizvedenih nefinančnih sredstev s strani nerezidenčnih enot v celici (7,17), spremembe obveznosti zaradi salda tekočih transakcij s tujino in kapitalskih transferjev (88) v celici (22,17) ter izravnalno postavko, neto posojanje tujine (-38), ki se prenese v naslednji račun. 8. 123. Četrtič, finančni račun prikazuje neto pridobitve zunanjih finančnih sredstev (celica 18,8) in neto posojanje tujine (celica 18,17) v vrstici ter neto prevzem zunanjih obveznosti (celica 8,18) v stolpcu. Petič, račun drugih sprememb sredstev predstavlja v vrstici take spremembe sre- dstev (7) v celici (19,22), v stolpcu pa take spremembe obveznosti (3) v celici (22,19) in izravnalno postavko, spremembe neto zunanje finančne pozicije zaradi drugih sprememb (4) v celici (21,19). 8. 124. Na koncu, bilance stanja za tujino so analogne bilancam stanja za celotno gospodarstvo. Elementi, ki še niso bili omenjeni, so: začetno stanje zunanjih sredstev (573) v celici (20,22), začetno stanje zunanjih obveznosti (297) v celici (22,20), začetna neto zunanja finančna pozicija tujine nasproti celotnemu gospodarstvu (276) v celici (23,20), celotne spremembe neto zunanje finančne pozicije tujine (-34) v celici (23,21) in končna neto finančna pozicija tujine nasproti celotnemu gospodarstvu (242) v celici (22,23). 8. 125. V naslednjem koraku se ta matrika zmanjšanega formata lahko razčleni tako, da prikazuje zaporedje vseh računov, skupaj s podrobnostmi za nosilce transakcij in kategorije transakcij. Sicer pa se vse možnosti matričnega računovodstva lahko izkoristijo, če vsi računi niso enako pod- robni, ampak se za vsak račun izbere najbolj ustrezna klasifikacija. Ta možnost je natančneje prikazana v naslednjem podpoglavju. 250 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 LASTNOSTI MATRIK RAČUNOV 8. 126. Vsaka postavka v agregatni matriki, kot je tabela 8. 19, lahko velja za skupno vsoto podmatrike, v kateri so predstavljene kategorije nosilcev transakcij, ki so udeleženi na obeh straneh niza transakcij. Zelo uporabna možnost matričnega prikaza računov je, da se v vsakem računu lahko izberejo različne vrste nosilcev transakcij in način njihovega združevanja, ne da bi se pri tem opustila enotnost in integracija celotnega sistema računov. To pomeni, da se lahko uporabijo „mnogovrstni udeleženci in mnogovrstni sektorji“, tako da se v vsakem računu izbereta enota in klasifikacija enot, ki najbolj ustrezata opazovanim ekonomskim tokovom. 8. 127. Načeloma se vsak račun lahko razčleni na dva dokaj različna načina: z razdelitvijo celotnega gospodarstva v skupine enot ali z dodelitvijo kategorij transakcij, prikazanih v računu, različnim podračunom. Npr. razdelitev celotnega gospodarstva v prvih petih računih je lahko takšna: (a) razčlenitev proizvodov v računu blaga in storitev in klasifikacija le-teh po skupinah proizvodov; (b) razčlenitev lokalnih enot enovrstne dejavnosti v računu proizvodnje in klasifikacija le-teh po dejavnostih; (c) razčlenitev institucionalnih enot v računih primarne in sekundarne razdelitve dohodka ter računu porabe dohodka in njihova klasifikacija po institucionalnih (pod)sektorjih. 8. 128. Te podrazdelitve imajo dve glavni posledici. Prvič, za vse kategorije transakcij, ki so prikazane v posameznih celicah teh računov, postane jasno, katera skupina enot, ki plačujejo, je izmenjala kaj s katero skupino enot, ki prejemajo. Drugič, skozi podrobno navzkrižno klasifikacijo se odkrijejo medsebojni odnosi med različnimi ekonomskimi tokovi. Npr. v primeru iz prejšnjega odstavka je skozi naslednjo shemo predstav- ljen preprost krožni tok dohodka na srednji ravni: (a) podmatrika (3,2) prikazuje, kateri institucionalni podsektor prejema neto dodano vrednost od katere dejavnosti; (b) podmatriki (4,3) in (5,4) prikazujeta, kateri institucionalni podsektor prejema primarni dohodek in razpoložljivi dohodek od katerega institucionalnega podsektorja (v računih razdelitve dohodka in v računu porabe dohodka se lahko uporabijo različne klasifikacije, in potem te podmatrike niso več diagonalne); (c) podmatrika (1,5) prikazuje, katero skupino proizvodov troši kateri institucionalni podsektor; (d) podmatrika (2,1) prikazuje, katera dejavnost proizvaja katere skupine proizvodov. 8. 129. Pri sestavljanju take matrike je najbolje začeti z oblikovanjem strukture računov, ki je ustrezna za predvideno uporabo. Nato se v vsakem računu izberejo najprimernejše enote in klasifikacije enot; v praksi je to seveda interaktivni proces. Predpostavimo npr. , da obstaja transakcij- ska kategorija, za katero so znani le skupni prejemki in plačila nosilcev transakcij (vsote vrstic in stolpcev podmatrike), ne pa, kdo je plačal komu (notranja struktura podmatrike). Ta problem se lahko reši z vstavitvijo nerazdeljenega nepravega računa. 8. 130. Med splošnimi značilnostmi matričnega prikaza računov so: (a) podroben matrični prikaz je primeren za matematično obdelavo z uporabo matrične algebre; ki jelahko v pomoč pri usklajevanju raču- nov; (b) podrobna matrika predstavlja istočasno razčlenitev med seboj povezanih transakcij po enotah, ki plačujejo in prejemajo; posledično je to ustrezen format za razkritje medsebojnih odnosov med ekonomskimi tokovi na srednji ravni. To zajema tiste tokove, ki vključujejo dve 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 251 različni vrsti enot (npr. izdatki za končno potrošnjo različnih skupin blaga in storitev po različnih podsektorjih gospodinjstev); (c) za celoto računov, ki prikazujejo razčlenitev transakcij po enotah, ki plačujejo in prejemajo, je matrični prikaz bolj zgoščen kot druge metode prikaza; plačila ene in prejemki druge pri transakciji vključene enote so predstavljeni z eno vknjižbo. 8. 131. Agregatna matrika za celotno gospodarstvo se lahko uporablja kot referenčna tabela za naslednje, podrobnejše tabele. Ko je bralcu nato pred- stavljen podrobnejši prikaz delov sistema (tabele ponudbe in porabe, sektorski računi ipd), mora biti povezava podrobnih podmatrik z agre- gatno matriko jasna skozi sistem oznak. Matrični prikaz ima še posebej veliko prednost, če ni možno ali željeno prikazati enako podrobne klasifikacije v vseh računih sistema. 8. 132. Matrični prikaz je primerno orodje za raziskovanje prilagodljivosti sistema. Npr. možna je nadaljnja obdelava odnosov med socialnimi in eko- nomskimi vidiki sistema, kar privede do matrike družbenih računov (MDR). Pristop MDR je podrobno predstavljen v naslednjem podpo- glavju. PRILAGODITEV MATRIKE MANJŠEGA FORMATA POSAMEZNIM VRSTAM ANALIZ 8. 133. V tabelah ponudbe in porabe se uporablja takšna klasifikacija vrstic in stolpcev, ki najbolj ustrezno opisuje opazovani ekonomski proces, torej procesa proizvodnje in porabe proizvodov. Vendar pa te matrike ne vsebujejo medsebojnih odnosov med dodano vrednostjo in končnimi izdatki. Z razširitvijo tabel ponudbe in porabe ali input-output tabel tako, da prikazujejo celotni krožni tok dohodka na srednji ravni, se pokažejo bistvene značilnosti matrike družbenih računov (MDR). 8. 134. MDR je tukaj opredeljena kot prikaz računov ESR v matriki, ki preučuje povezave med tabelo ponudbe in porabe ter sektorskimi računi. MDR se navadno osredotočajo na vlogo ljudi v gospodarstvu, kar se lahko med drugim odraža v dodatnih razčlenitvah sektorja gospodinjstev in v razčlenjenem prikazu trgov dela (tj. v razlikovanju različnih kategorij zaposlenih oseb). 8. 135. Pomemben družbeni problem je raven in sestava (ne)zaposlenosti. MDR navadno o tem z razčlenitvijo sredstev za zaposlene po vrstah zapo- slenih oseb daje dodatne informacije. Ta razčlenitev se nanaša tako na porabo dela po dejavnostih, kot je prikazana v tabelah ponudbe in porabe, kakor tudi na ponudbo dela po družbeno-ekonomskih podskupinah, kot je prikazana v računu alokacije primarnega dohodka za gospodinjstva. To pomeni, da matrika ne prikazuje le ponudbe in porabe različnih skupin proizvodov, ampak tudi ponudbo in porabo različ- nih kategorij dela. 8. 136. Klasifikacija (samo)zaposlenih oseb lahko temelji na kombinaciji osebnih značilnostih in (glavnih) značilnostih dela, kot so spol, šolska izobrazba, starost in kraj bivanja na eni strani, ter poklic, vrsta zaposlitvene pogodbe (za polni/skrajšani delovni čas, stalna/začasna), regija in podsektor zaposlenosti na drugi strani. Upoštevati je treba tudi, da so razlike v relativnih spremembah plač manjše znotraj skupin kot pa med skupinami. Klasifikacija po dejavnostih zaposlenosti je manj primerna, ker je v MDR to že prikazano z navzkrižno klasifikacijo dodane vrednosti. 8. 137. Rezidenti, zaposleni v nerezidenčnih podjetjih, nerezidenti, ki delajo za rezidenčna podjetja, in zaposleni, ki začasno delajo v tujini, morajo biti prikazani posebej. Tako se zaposlenost lahko oceni s seštevanjem števila (nacionalnih) enot zaposlenih oseb. Jasno je, da to vključuje samozaposlene, za katere se pripisano nadomestilo v MDR lahko izloči iz preostalega neto raznovrstnega dohodka. 252 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 253 Račun 0. Blago in storitve I. Proizvodnja II. 1. Primarna razde- litev dohodka II. 2. /3. Sekundarna (pre)razdelitev dohodka (v naravi) II. 4. Poraba (prila- gojenega) raz- položljivega dohodka I. -IV. CELOTNO GOSPODARSTVO III. 1. 1. Varčevanje in kapitalski transferji III. 1. 2. Pridobitve nefinančnih sredstev III. 2. Finančni III. 3. Druge spre- membe sredstev IV. 1. Začetna bilanca stanja IV. 2. Spremembe bilance stanja IV. 3. Končna bilanca stanja Neto vrednost V. 1. Zunanji — blago in storitve V. 2. Zunanji — pri- marni dohodki in tekoči transferji V. 3. 1. 1. Varčevanje in kapitalski transferji V. 3. 1. 2. Pridobitve nefi- nančnih sredstev V. 3. 2. Finančni V. 3. 3. Druge spremembe sredstev V. TUJINA V. 4. 1. Začetna bilanca stanja V. 4. 2. Spremembe bilance stanja V. 4. 3. Končna bilanca stanja Neto vrednost Skupaj 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 Tabela 8. 19 — Matrični prikaz zaporedja vseh računov in izravnalnih postavk za celotno gospodarstvo 0. Blago in storitve 1 Trgovske in prevozne Vmesna potrošnja marže Končna potrošnja Bruto investi- cije 0 1 904 1 371 414 Izvoz blaga in storitev 536 I. Proizvodnja II. 1. Primarna razde- litev dohodka II. 2. /3. Sekundarna (pre)razdelitev dohodka (v naravi) II. 4. Poraba (prilago- jenega) razpoložlji- vega dohodka III. 1. 1. Varčevanje in kapitalski transferji III. 1. 2. Pridobitve nefinančnih sredstev III. 2. Finančni III. 3. Druge spre- membe sredstev C E L O T N O G O S P O D A R S T V O 2 Proizvodnja in davki minus subvencije na proizvode 3 728 3 4 5 6 7 8 9 IV. 1. Začetna bilanca stanja IV. 2. Spremembe bilance stanja 10 11 IV. 3. Končna bilanca stanja 12 Neto vrednost 13 Neto domači proizvod Dohodek od lastnine 1 602 341 Neto nacio- nalni dohodek Tekoči tran- sferji (1 315) 1 633 1 096 Neto prilago- jeni razpolož- ljivi dohodek Popravek za spremembo neto lastniš- kega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov 1 604 11 Neto varčeva- nje Kapitalski transferji 233 61 Potrošnja stal- nega kapitala 222 Pridobitve manj odtujitve neproizvede- nih nefinanč- nih sredstev 0 Neto posojanje celotnega gospodarstva Neto finančnih sredstev (=neto prevzemi obveznosti) 38 553 Primarni dohodek iz tujine 72 Tekoči tran- sferji iz tujine 10 Popravek za spremembo neto lastniš- kega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov iz tujine 0 Kapitalski transferji iz tujine 1 Pridobitve manj odtujitve neproizvede- nih nefinanč- nih sredstev 0 Neto pridobi- tve prevzemi zunanjih obve- znosti 50 Spremembe sredstev zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev 833 Spremembe sredstev zaradi drugih spre- memb 379 Začetno stanje sredstev 16 714 Sprememba neto vrednosti zaradi varčeva- nja in kapital- skih transfer- jev 230 Spremembe obveznostih zaradi varčeva- nja in kapital- skih transfer- jev 603 Neto vrednosti zaradi drugih sprememb 305 Spremembe obveznostih zaradi drugih sprememb Začetno stanje obveznosti Končna neto vrednost 74 6 298 10 951 Začetna neto vrednost Skupaj spre- memba neto vrednosti 10 416 535 4 225 3 728 2 015 2 739 1 615 295 1 055 641 379 16 714 535 17 926 10 951 254 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 255 Tabela 8. 19 — Matrični prikaz zaporedja vseh računov in izravnalnih postavk za celotno gospodarstvo 0. Blago in storitve I. Proizvodnja II. 1. Primarna raz- delitev dohodka II. 2. /3. Sekundarna (pre)razdelitev dohodka (v naravi) II. 4. Poraba (prila- gojenega) raz- položljivega dohodka I. -IV. CELOTNO GOSPODARSTVO III. 1. 1. Varčevanje in kapitalski transferji III. 1. 2. Pridobitve nefinančnih sredstev III. 2. Finančni III. 3. Druge spre- membe sredstev IV. 1. Začetna bilanca stanja IV. 2. Spremembe bilance stanja IV. 3. Končna bilanca stanja Neto vrednost V. 1. Zunanji — blago in storitve V. 2. Zunanji — pri- marni dohodki in tekoči transferji V. 3. 1. 1. Varčevanje in kapitalski transferji V. 3. 1. 2. Pridobitve nefi- nančnih sredstev V. 3. 2. Finančni V. 3. 3. Druge spremembe sredstev V. TUJINA V. 4. 1. Začetna bilanca stanja V. 4. 2. Spremembe bilance stanja V. 4. 3. Končna bilanca stanja Neto vrednost Skupaj 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 Račun V. 1. 14 Uvoz blaga in storitev 497 V. 2. Zunanji — pri- marni dohodki in tekoči transferji 15 Primarni dohodek v tujino Tekoči tran- sferji v tujino Popravek za spremembo neto lastniš- kega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov v tujino 41 39 0 Kapitalski transferji v tujino 4 Neto pridobi- tve zunanjih finančnih sre- dstev 88 V. 3. 1. 1. Varčevanje in kapitalski tran- sferji 16 V. 3. 1. 2. Pridobitve nefinančnih sredstev 17 C E L O T N O G O S P O D A R S T V O V. 3. 2. Finančni 18 V. 3. 3. Druge spre- membe sredstev 19 V. 4. 1. Začetna bilanca stanja V. 4. 2. Spremembe bilance stanja 20 21 V. 4. 3. Končna bilanca stanja 22 Neto vrednost 23 Saldo menjave blaga in stori- tev s tujino – 39 Saldo tekočih transakcij s tujino 41 Neto posojanje tujine – 38 Spremembe zunanjih obve- znosti zaradi salda tekočih transakcij s tujino in kapi- talskih tran- sferjev 88 Sprememba neto zunanje finančne pozi- cije zaradi salda tekočih transakcij s tujino in kapi- talskih tran- sferjev – 38 Skupaj 4 225 3 728 2 015 2 739 1 615 295 1 055 641 379 16 714 535 17 926 10 951 497 41 – 37 50 50 497 41 – 37 50 50 7 573 – 34 Spremembe zunanjih sre- dstev zaradi salda tekočih transakcij s tujino in kapi- talskih tran- sferjev 50 Spremembe zunanjih sre- dstev zaradi drugih spre- memb 7 Začetno stanje zunanjih sre- dstev 573 Končna neto zunanja finančna pozi- cija 242 630 630 242 242 Neto zunanje finančne pozi- cije zaradi dru- gih sprememb 4 Spremembe zunanjih obve- znosti zaradi drugih spre- memb Začetno stanje zunanjih obve- znosti 3 7 297 Začetna neto zunanja finančna pozi- cija Skupaj spre- memba neto zunanje finančne pozi- cije 276 573 – 34 – 34 256 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 8. 138. Še posebno primerjave (1) dohodkov od dela vseh zaposlenih oseb, kot so prikazani v MDR, (2) razdelitve teh dohodkov v opravljene ure in povprečno ceno dela ter (3) potencialne ponudbe dela po vrstah oseb in skupinah gospodinjstev (izražene v „ekvivalentu polnega delovnega časa“) zagotavljajo podrobne informacije o sestavi brezposelnosti in agregatni kazalnik („brezposelnost v ekvivalentu polnega delovnega časa“), ki je konceptualno in številčno skladen z drugimi makroekonomskimi kazalniki, ki se prav tako lahko izvedejo iz okvirja MDR. Poleg tega pri- merjava števila zaposlenih oseb (brez tujcev) s potencialno delovno silo omogoča izračun brezposelnosti, kakor je navadno opredeljena. 8. 139. V tej fazi je morda koristno izdelati ilustrativno MDR. Tabela 8. 20 ponazarja obliko MDR, ki prikazuje vse transakcije sistema (tj. vse tokove, razen „drugih sprememb sredstev“). Glavna novost je nov pomen, ki ga ima račun ustvarjanja dohodka, da bi se olajšale povezave med pod- robnimi analizami trga dela in nacionalnimi računi. Tukaj prikazana agregatna MDR je zamišljena kot skupna tabela, na katero se lahko vežejo bolj podrobne tabele. Možne vrste klasifikacij za vsak račun so prikazane v oklepajih v naslovih vrstic in stolpcev. 8. 140. Zaporedje računov je v tej matriki enako kot v tabeli 8. 19. Sprememba te matrike v agregatno MDR, ki je predstavljena tukaj, zahteva: (a) izbris računa drugih sprememb sredstev, začetne bilance stanja, računa sprememb bilance stanja, končne bilance stanja in računa neto vrednosti, in sicer za celotno gospodarstvo in tujino, ter izbris zunanjega finančnega računa; (b) razdelitev računa primarne razdelitve dohodka in drugega podračuna računa kapitala in (c) združitev obeh podračunov računa kapitala (razen investicij v osnovna sredstva) ter združitev zunanjega računa blaga in storitev ter zuna- njega računa primarnih dohodkov in tekočih transferjev. 8. 141. Prvi dve vrstici in stolpca tabele 8. 20 vsebujeta agregatno različico tabele ponudbe in porabe, ki je tukaj eksplicitno povezana z drugimi računi sistema. Vrstice in stolpci tabele ponudbe (celica II,I) so tukaj zamenjani. 8. 142. Tretji račun prikazuje ustvarjanje dohodka in ima pomembno vlogo. Klasificiran je po kategorijah primarnih inputov: (1) sredstva za različne vrste zaposlenih, (2) drugi davki minus subvencije na proizvodnjo, (3) neto poslovni presežek in (4) neto raznovrstni dohodek. 8. 143. Tukaj ta račun prilagaja transakcije med dvema različnima skupinama enot. Še posebej to velja za sredstva za zaposlene, ki so prikazana kot transakcija (delo v zameno za nadomestilo) med institucionalno enoto (delodajalec) in osebo (zaposleni). V tej MDR se zaposlene osebe obrav- navajo kot posebne enote, ki v računu ustvarjanja dohodka prejemajo sredstva za zaposlene, v računu alokacije primarnega dohodka pa ta dohodek razdeljujejo svojim gospodinjstvom. Te enote so v nadaljevanju razdeljene v skupine (samo)zaposlenih oseb. Ta predstavitev je name- njena integraciji analiz trga dela in nacionalnih računov. 8. 144. (Rezidualni) raznovrstni dohodek in poslovni presežek ostajata pri proizvodni enoti, vendar pa ni potrebno, da je klasifikacija proizvodnih enot enaka kot v računu proizvodnje. Dejansko je klasificiranje po institucionalnih podsektorjih še posebej pomembno za poslovni presežek in raznovrstni dohodek. To zahteva navzkrižno klasifikacijo teh elementov dodane vrednosti po dejavnostih in institucionalnih podsektorjih v MDR. 8. 145. Ker je izravnalna postavka v celici (III,II) enaka skupni domači dodani vrednosti, zajemajo kategorije primarnih inputov vse zaposlene osebe v rezidenčnih podjetjih. V stolpcu III so sredstva za nerezidente, zaposlene v rezidenčnih podjetjih, nato prenesena k tujini. Smiselna nacionalna 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 257 izravnalna postavka računa III je dobljena le, če se najprej dodajo sredstva za rezidente, zaposlene v nerezidenčnih podjetjih. To je narejeno v vrstici III in za ta namen se lahko vstavi posebna kategorija, „rezidenti, zaposleni v nerezidenčnih podjetjih“. Dodatna prednost vstavitve te kategorije je, da olajša oceno zaposlenosti, kakor je navadno opredeljena. 8. 146. Rezultat vsega je, da se račun ustvarjanja dohodka zapre z novo izravnalno postavko (l 473), ki leži med skupno neto dodano vrednostjo in neto nacionalnim dohodkom (NND). Ta izravnalna postavka, skupni neto ustvarjeni dohodek v osnovnih cenah, pomeni skupni dohodek, ki so ga rezidenčne institucionalne enote zaslužile s sodelovanjem v proizvodnji. 8. 147. Račun alokacije primarnega dohodka iz podrobne MDR predstavlja dohodek od dela gospodinjstev kot prispevek enega ali več (samo)zaposle- nih članov gospodinjstva. Med drugim to pokaže, do katere mere je vsaka skupina gospodinjstev odvisna od mnogovrstnih virov dohodka (od dela). Ne glede na to so kategorije transakcij v računih razdelitve in porabe dohodka enake kot v predhodni tabeli. 8. 148. Pri taki obliki MDR se račun kapitala in finančni račun prepletata, pri čemer finančni račun ni klasificiran po institucionalnih sektorjih, ampak po vrstah finančnih sredstev. Razčlenitev te MDR bi po institucionalnih podsektorjih pokazala pridobitve manj odtujitve različnih vrst finanč- nih sredstev (glej celico (IX,VII)) ter prevzeme manj odplačila različnih vrst obveznosti (glej celico (VII,IX)). Ti dve kategoriji transakcij sta pri tujini združeni. To omogoča vključitev izravnalne postavke („neto posojanje“) v tabelo 8. 20, čeprav z nasprotnim predznakom, kadar se opa- zuje z vidika nacionalnega gospodarstva (celica (IX,XI)). 8. 149. Velik del celotnih sprememb obsega neto vrednosti je verjetno sestavljen iz povečanj osnovnih sredstev. Če obstaja posebno zanimanje za dina- miko gospodarstva, je pomembno pokazati, v katerih dejavnostih so se proizvodne zmogljivosti povečale. To je namen računa investicij v osnovna sredstva (račun VIII), ki je vstavljen v to MDR. Podrobnejša tabela pokaže: (a) kdo investira kje v vrsticah računa — celica (VIII,VII) in (b) kje nekdo investira v kaj v stolpcih — celica (I,VIII). Kdo se nanaša na institucionalni podsektor, kje na dejavnost, kaj pa na skupino proizvodov. Skozi račun investicij v osnovna sredstva MDR na srednji ravni prikazuje povezave med investicijami v osnovna sredstva po institucionalnih sektorjih, kot so prikazane v računu kapitala, in investicijami v osnovna sredstva po skupinah proizvodov, kot so prikazane v tabelah ponudbe in porabe. 8. 150. Namen tabele 8. 21 je ponazoriti, katere informacije je mogoče dobiti iz podrobnejše MDR. Njen glavni namen je prikazati: (a) krožni tok dohodka, skupaj z razčlenitvijo dohodka od dela po kategorijah zaposlenih oseb. To omogoča podrobnejšo analizo povezav med dodano vrednostjo dejavnosti in primarnim dohodkom podskupin gospodinjstev; (b) medsebojno odvisnost med razdelitvijo dohodka in strukturo proizvodnje; med drugim je to povezano z razlikovanjem vzorcev povpraše- vanja različnih podskupin gospodinjstev; (c) podsektorsko alokacijo varčevanja, skupaj z razčlenitvijo investicij v osnovna sredstva po dejavnostih, ki investirajo. To omogoča podrob- nejšo analizo povezav med investicijami v osnovna sredstva podsektorjev in investicijami v osnovna sredstva po skupinah proizvodov. Zaradi lažjega prikaza je število skupin v vsakem računu minimalno. Seveda bi popolna MDR razlikovala več kategorij v računih. 8. 151. Ker MDR združuje dohodkovne in izdatkovne tokove ter tabele ponudbe in porabe na srednji ravni, se lahko uporablja kot model za ocenjeva- nje širokega niza računov. Pristop MDR je še posebej uporaben za uskladitev podrobnih informacij npr. o proizvodnji in mednarodni menjavi 258 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 z osnovnimi podatki iz npr. raziskovanj o delovni sili, o potrošnji v gospodinjstvih in o investicijah po dejavnostih. Poleg tega vključitev raču- nov v okvir MDR omogoča uporabo matrične algebre za njihovo usklajevanje. 8. 152. Integracija več osnovnih podatkov omogoča opazovanje in analiziranje različnih zadev v medsebojnih povezavah, predvsem pa je z MDR možno povezovanje zaposlitvenih in dohodkovno razdelitvenih vidikov z bolj makro usmerjenimi cilji, kot so npr. rast NDP, ravnotežje pla- čilne bilance, stabilna raven cen ipd. Poleg tega nudi MDR okvir in konsistentne podatke (za bazno leto) za modele (splošnega ravnotežja) celotnega gospodarstva s podrobnimi klasifikacijami udeležencev, skupaj z dejavnostmi, vrstami dela in podskupinami gospodinjstev. 8. 153. Tabela 8. 22 prikazuje del informacij, ki jih vsebuje popolna MDR. Skupno neto dodano vrednost, tj. celica (3,2) agregatne tabele 8. 20, opazuje skozi povečevalno steklo. Za olajšavo navzkrižne povezave s tabelo ponudbe in porabe so dejavnosti klasificirane le po področjih NACE Rev. 1. Dohodki od dela moških in žensk so razčlenjeni po kategorijah poklicev in kraju prebivališča zaposlenih oseb. Neto poslovni presežek je prikazan po podsektorjih podjetij, katerim pripadajo obrati, neto raznovrstni dohodek pa glede na lokacijo podjetij gospodinjstev. V tem pri- meru raznovrstni dohodek še vedno zajema pripisano nadomestilo za delo samozaposlenih. Seštevek vrednosti iz te tabele je enak skupnim vsotam, prikazanim v tabelah 8. 20 in 8. 21. Skupna neto dodana vrednost se npr. pojavlja v spodnjem desnem kotu. 8. 154. Takšna tabela omogoča tudi dodatne vpoglede: (a) delež dohodkov od dela žensk po dejavnostih in regijah, (b) stopnja koncentracije dohodkov od dela žensk v posamezni poklicni kategoriji, po dejavnostih in regijah, (c) sestava dohodkov od dela po poklicih v vsaki dejavnosti in regiji ter za oba spola, (d) regionalna razdelitev raznovrstnega dohodka po dejavnostih, (e) delež javnih podjetij in družb pod tujim nadzorom v poslovnem presežku vsake dejavnosti. 8. 155. V tej tabeli so podrobne informacije o sredstvih za zaposlene dobljene iz statistike dela; njena integracija v okvir nacionalnih računov izboljša ustreznost ter zanesljivost obeh virov, statistike dela in nacionalnih računov. Dohodki od dela, predstavljeni v tej tabeli, se lahko razdelijo na komponenti obsega in cen po vrstah dela in dejavnostih: zaposlenost v ekviva- lentu polnega delovnega časa in (ponderirane, v ekvivalentu polnega delovnega časa) cene dela. Poleg tega popolna MDR vsebuje tudi tabelo, ki prikazuje alokacijo teh dohodkov od dela in ustrezno zaposlenost po skupinah gospodinjstev. Podobne transakcije se lahko prikažejo za pri- pisane dohodke od dela samozaposlenih. Celota podatkov, ki vsebuje oceno pripisanih dohodkov od dela samozaposlenih in razdelitev dohodkov od dela na komponenti obsega in cen, daje podrobne podatke o delu, ki so zelo uporabni za vse vrste analiz in ki so neposredno povezani z vsemi pomembnimi makroekonomskimi agregati, skupaj z zaposlenostjo (tj. s skupnim številom enot zaposlenih oseb) in zaposlenostjo v ekvivalentu polnega delovnega časa (tj. s sku- pnim obsegom inputa dela). 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 259 A N I J U T O V T S R A D O P S O G O N T O L E C v o n u č a r h i n e b ž u r d e k i r t a m z a k i r p i n č i t a m e h S — 0 2 8. a l e b a T ) i j r o t J A P U K S l a t i p a K i č o k e T i n č n a n i F 2. I I I - d e r s a n č n a n i f ( ) a v t s - i t s e v n i o t u r B a n v o n s o v e j i c - v a j e d ( a v t s d e r s ) i t s o n - z a r a b a r o P 4. I I a n r a d n u k e S 2. I I a j i c a k o A 1. I I l - a j r a v t s U 1 1. I I. - u t i t s n i ( l a t i p a K a g e v i j l ž o o p l v e t i l e d z a r a g e n r a m i r p a k d o h o d e j n - k e s i n l a n o i c - i t s n i ( a k d o h o d - i t s n i ( a k d o h o d - i t s n i ( a k d o h o d - i r p e j i r o g e t a k ( ) i j r o t - k e s i n l a n o i c u t - k e s i n l a n o i c u t - k e s i n l a n o i c u t - u p n i i h n r a m a j n d o v z i o r P. I ) i t s o n v a j e d ( - o t s n i o g a l B. 0 - z i o r p ( e v t i r ) i d o v N U Č A R 7 1 / 6 1 = I X 5 1 / 4 1 = X 8 = X I b 7 = I I I V a 7 / 6 = I I V 5 = I V - d e r s a n v o n s o a v t s a g a l b z o v z I v e t i r o t s n i - i t s e v n i o t u r B e b m e m e r p S v e j i c ) 1 ( g o l a z a j n š o r t o p a n č n o K ) i j r o t 4 = V ) i j r o t ) v o t b 3 = V I a 3 = I I I 2 = I I 1 = I a j n š o r t o p a n s e m V - d n a h - n a r t e ż r a M i e w o l e w o t r o p s 1 = I - i r o t s n i o g a l B. 0 ) i d o v z i o r p ( e v t 5 2 2 4 6 3 5 6 7 3 8 3 1 7 3 1 4 0 9 1 0 3 1 0 2 6 6 1 4 3 3 7 4 1 3 3 1 5 7 4 1 6 5 9 5 3 z i e n e l s o p a z a z a v t s d e r S e n i j u t d o k e d o h o D n i i e n n t s a l a n e j i c n e v b u s s u n m i i k v a d j o n d o v z i o r p e n i j u t z i d o k e d o h o D O T E N i e n n t s a l I N E J R A V T S U K E D O H O D E N V O N S O ( a n e j i c n e v b u s e d o v z i o r p s u n m i i k v a D b 3 = V I - r a m i r p a j i c - o i c u t i t s n i ( a k d o h o d a g e n ) i j r o t k e s i n l a n l - a k o A 2 1. I I. 9 6 4 1 T S O N D E R V E N V O N S O ( A N A D O D ) E N E C O T E N 5 9 5 3 a j n d o v z i o r P 2 = I I a j n d o v z i o r P. I ) i t s o n v a j e d ( a 3 = I I I - r a v t s U 1 1. I I. e j i r o g e t a k ( i h n r a m i r p a k d o h o d ) v o t u p n i e j n a j C E L O T N O G O S P O D A R S T V O 260 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 5 1 6 1 0 i k s l a t i p a K z i i j r e f s n a r t ) 3 ( e n i j u t z i v o d a l k s e n i j u t - e v b o i m e z v i t s o n z - e r p o t e N i h i k s n n o k o p j i k s l a t i p a K ) 2 ( i j r e f s n a r t E J N A V E Č R A V i h i k s n n o k o p j v o d a l k s 1 1 4 0 6 1 O T E N 9 3 7 2 0 1 6 9 0 1 3 3 6 1 a z k e v a r p o P o b m e m e r p s a l a t i p a k - š i n t s a l o t e n a g e k i v e t s j n d o p s o g h a j i c a v r e z e r v a z k e v a r p o P o b m e m e r p s a l a t i p a k - š i n t s a l o t e n a g e k i v e t s j n d o p s o g h a j i c a v r e z e r v - Z A R O T E N I V I J L Ž O L O P K E D O H O D 8 9 8 1 3 0 6 1 6 3 3 2 6 7 3 3 0 6 8 3 – - O S O P O T E N E N I J U T E J N A J 4 5 1 - i t s e v n i o t e N v e j i c - d e r s a n v o n s o a v t s 1 4 6 - i b o d i r p o t e N i h n č n a n i f e v t v e t s d e r s 2 2 2 - i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P a l a t e n i j u t z i i j r e f s - n a r t i č o k e T 7 1 / 6 1 = I X 5 1 / 4 1 = X 8 = X I b 7 = I I I V a 7 / 6 = I I V 5 = I V ) i j r o t ) i j r o t 4 = V - n a r t i č o k e T i j r e f s K E D O H O D - I O C A N I N L A N O T E N ) i j r o t ) v o t b 3 = V I a 3 = I I I 2 = I I 1 = I A N I J U T O V T S R A D O P S O G O N T O L E C J A P U K S l a t i p a K i č o k e T i n č n a n i F 2. I I I - d e r s a n č n a n i f ( ) a v t s - i t s e v n i o t u r B a n v o n s o v e j i c - v a j e d ( a v t s d e r s ) i t s o n - z a r a b a r o P 4. I I a n r a d n u k e S 2. I I a j i c a k o A 1. I I l - a j r a v t s U 1 1. I I. - u t i t s n i ( l a t i p a K a g e v i j l ž o o p l v e t i l e d z a r a g e n r a m i r p a k d o h o d e j n - k e s i n l a n o i c - i t s n i ( a k d o h o d - i t s n i ( a k d o h o d - i t s n i ( a k d o h o d - i r p e j i r o g e t a k ( ) i j r o t - k e s i n l a n o i c u t - k e s i n l a n o i c u t - k e s i n l a n o i c u t - u p n i i h n r a m a j n d o v z i o r P. I ) i t s o n v a j e d ( - o t s n i o g a l B. 0 - z i o r p ( e v t i r ) i d o v N U Č A R 4 = V - i l e d z a r a n r a d a k d o h o d v e t - n u k e S 2. I I ) i j r o t k e s i n l a n - o i c u t i t s n i ( 5 = I V a k d o h o d a g e v ) i j r o t k e s i n l a n - o i c u t i t s n i ( a b a r o P 4. I I l - i j l ž o o p z a r = I I V a 7 / 6 - i t s n i ( l a t i p a K i n l a n o i c u t ) i j r o t k e s b 7 = I I I V - i t s e v n i o t u r B - d e r s a n v o n s o - v a j e d ( a v t s ) i t s o n v e j i c 8 = X I i n č n a n i F 2. I I I a n č n a n i f ( ) a v t s d e r s C E L O T N O G O S P O D A R S T V O 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 261 A N I J U T O V T S R A D O P S O G O N T O L E C 7 1 / 6 1 = I X 5 1 / 4 1 = X 8 = X I b 7 = I I I V a 7 / 6 = I I V 5 = I V ) i j r o t ) i j r o t 4 = V ) i j r o t ) v o t b 3 = V I a 3 = I I I 2 = I I 1 = I J A P U K S l a t i p a K i č o k e T i n č n a n i F 2. I I I - d e r s a n č n a n i f ( ) a v t s - i t s e v n i o t u r B a n v o n s o v e j i c - v a j e d ( a v t s d e r s ) i t s o n - z a r a b a r o P 4. I I a n r a d n u k e S 2. I I a j i c a k o A 1. I I l - a j r a v t s U 1 1. I I. - u t i t s n i ( l a t i p a K a g e v i j l ž o o p l v e t i l e d z a r a g e n r a m i r p a k d o h o d e j n - k e s i n l a n o i c - i t s n i ( a k d o h o d - i t s n i ( a k d o h o d - i t s n i ( a k d o h o d - i r p e j i r o g e t a k ( ) i j r o t - k e s i n l a n o i c u t - k e s i n l a n o i c u t - k e s i n l a n o i c u t - u p n i i h n r a m a j n d o v z i o r P. I ) i t s o n v a j e d ( - o t s n i o g a l B. 0 - z i o r p ( e v t i r ) i d o v N U Č A R 7 7 5 7 3 – 1 4 – J I C K A S N A R T O N I J U T S I H Č O K E T O D L A S 0 4 v i j r e f s n a r t i k s l a t i p a K o n i j u t v v o d a l k s o n i j u t 9 3 9 3 2 7 9 4 = I X 7 1 / 6 1 l a t i p a K i h i k s n n o k o p j a l a t i p a k - š i n t s a l o t e n a g e k i v e t s j n d o p s o g h a j i c a v r e z e r v a z k e v a r p o P o b m e m e r p s o n i j u t v i j r e f s - n a r t i č o k e T d o k e d o h o D s u n m i i k v a d r e t i e n n t s a l a n e j i c n e v b u s j o n d o v z i o r p o n i j u t v a z a v t s d e r S v e n e l s o p a z o n i j u t a g a l b z o v U = X v e t i r o t s n i 5 1 / 4 1 i č o k e T C E L O T N O G O S P O D A R S T V O 7 3 – 7 7 5 3 0 6 6 7 3 8 9 8 5 1 6 1 9 3 7 2 3 1 0 2 5 7 4 1 5 9 5 3 5 2 2 4 m e l ó g O. v e t s d e r s i h n č n a n i f e n i h n e d e v z i o r p e n i m a v t i j u t d o. v o t e m d e r p i h n t s o n d e r v i m a v t i j u t d o j n a m j n a m i m a v t i b o d i r p i m a v t i b o d i r p s s j a p u k S j a p u k S ) 4 ( ) 5 ( 262 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 263 Tabela 8. 21 — Primer podrobnejše matrike družbenih računov RAČUN 0. Blago in storitve CELOTNO GOSPODARSTVO TUJINA SKUPAJ I. Proizvodnja II. 1. 1 Ustvarjanje dohodka II. 1. Alokacija primarnega dohodka II. 2. Sekundarna razdelitev dohodka II. 4. Poraba razpoložljivega dohodka Kapital Bruto investicije v osnovna Sredstva III. 2. Finančni Tekoči Kapital (proizvodi) (dejavnosti) (kategorije primarnih inputov) (institucionalni sektorji) (institucionalni sektorji) (institucionalni sektorji) (institucionalni sektorji) (dejavnosti) (finančna sredstva) Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI 0. Blago in storitve Proizvodi kmetijstva, gozdarstva in ribištva (0) Rude in minerali, električna energija, proizvodi predelovalnih dejavnosti in gradbeništva (1-5) (proizvodi) Storitve (6-9) I. Proizvodnja Kmetijstvo, lov, gozdarstvo in ribištvo (A-B) Rudarstvo, predelovalne dejavnosti, proizvodnja električne energije in gradbeništvo (C-F) (dejavnosti) Storitve (G-P) II. 1. 1. Ustvarjanje dohodka (kategorije primarnih inputov) Sredstva za zaposlene Doma Rezidenti moški Rezidenti ženske Nerezidenti Rezidenti v tujini Drugi davki minus subvencije na proizvodnjo Neto poslovni presežek Neto raznovrstni dohodek Gospodinjstva, zaposleni Gospodinjstva, drugi Družbe in NPISG Država Gospodinjstva, zaposleni Gospodinjstva, drugi Družbe in NPISG Država Gospodinjstva, zaposleni Gospodinjstva, drugi Družbe in NPISG Država Gospodinjstva, zaposleni Gospodinjstva, drugi Družbe in NPISG Država Kmetijstvo, lov, gozdarstvo in ribištvo (A-B) Rudarstvo, predelovalne dejavnosti, proizvodnja električne energije in gradbeništvo (C-F) Storitve (G-P) Gotovina in vloge Posojila Druga finančna sredstva II. 1. 2. Alokacija pri- marnega dohodka (institucionalni sektorji) II. 2. Sekundarna razdelitev dohodka (institucionalni sektorji) II. 4. Poraba razpolož- ljivega dohodka (insti- tucionalni sektorji) C E L O T N O G O S P O D A R S T V O Kapital (institucionalni sektorji) Bruto investicije v osnovna sredstva (dejavnosti) III. 2. Finančni (finančna sredstva) Tekoči Kapital T U J I N A Skupaj Ia Ib Ic IIa IIb IIc IIIa IIIb IIIc IIId IIIe IIIf IIIg IVa IVb IVc IVd Va Vb Vc Vd VIa VIb VIc VId VIIa VIIb VIIc VIId VIIIa VIIIb VIIIc IXa IXb IXc X XI 3 71 14 36 969 246 76 – 78 7 209 349 16 12 339 269 – – 2 3 208 152 13 357 – 2 – 1 4 – – 28 – – 3 – 2 9 – – – 109 233 23 – 2 87 2 – 2 112 – 11 – – – – 16 60 416 141 58 16 – – – 39 1 344 8 1 – 311 153 95 192 1 1 – 2 11 14 49 64 11 142 262 156 452 278 20 10 – – – – – – – – 6 – – – 2 111 20 11 92 119 – – 3 – 771 – – 28 – 577 15 52 174 23 11 24 11 – – – – – 94 58 59 191 320 134 646 499 56 23 16 37 107 197 92 12 92 352 – – – – 85 – – – – 75 2 9 – – 83 – – – – – 10 37 345 115 2 4 9 26 – – – 4 35 – – – – – – 130 2 – 28 95 94 1 4 175 74 – – – 1 – – 1 56 – 26 – – 4 4 – 4 14 12 5 82 – 16 4 – – 36 92 44 – 7 25 – – – 7 7 194 102 45 68 – – – 4 7 435 94 6 – 32 27 7 – – 4 6 – – – – 128 2 685 1 412 89 2 123 1 383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1 024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 – – – 1 13 – 27 – 24 254 577 – 41 – 37 128 2 685 1 412 89 2 123 1 383 472 288 2 6 58 217 432 778 614 384 237 1 024 692 243 780 648 508 107 352 86 130 516 166 11 132 233 132 217 254 577 – 37 264 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Tabela 8. 22 — Primer podrobne podmatrike: neto dodana vrednost (osnovne cene) Kmetijstvo, lov, gozdarstvo Ribištvo Rudarstvo Predelovalne dejavnosti DEJAVNOSTI Oskrba z elek- triko, plinom, vodo (po NACE področjih) Gradbeništvo Trgovina, popra- vila mot. Vozil in izdelkov široke porabe Gostinstvo Promet, skladiščenje in zveze Finančno posredništvo Nepremičnine, najem, poslovne storitve Izobraževanje Javna uprava, obramba, obvezna socialna varnost Zdravstvo in socialno varstvo Druge javne, skupne in osebne storitve Posredno merjene storitve finančnega posredništva Ruralni Urbani Ruralni Urbani Ruralni Urbani Ruralni Urbani Ruralni Urbani Ruralni Urbani Ruralni Urbani Ruralni Urbani (Tabela 8. 20, celica 3,2) Rezidenti moški Kmetijski Ročni D O M A Č I Sredstva za zaposlene Pisarniški, v prodaji, storitvah Profesionalni, vodstveni itd. Rezidenti ženske Ročni Kmetijski Pisarniški, v prodaji, storitvah Profesionalni, vodstveni itd. Zaposleni nerezidenti Rezidenti v nerezidenčnih podjetjih Drugi davki minus subvencije na proizvodnjo Gospodinjstva (v lastnih stanovanjih) NPISG in državna nekorporativna podjetja Neto poslovni presežek Družbe Javne Nacionalne zasebne Tuje Neto raznovrstni dohodek Ruralni Urbani Delne vsote: Sredstva za zaposlene (ki jih plačajo rezidenčni proizvajalci) — rezidenti moški — rezidenti ženske — nerezidenti Raznovrstni dohodek in poslovni presežek — neto poslovni presežek — neto raznovrstni dohodek Neto dodana vrednost, skupaj IIIa1 IIIa2 IIIa3 IIIa4 IIIa5 IIIa6 IIIa7 IIIa8 IIIb1 IIIb2 IIIb3 IIIb4 IIIb5 IIIb6 IIIb7 IIIb8 IIIc IIId IIIe IIIf1 IIIf2 IIIf3 IIIf4 IIIf5 IIIg1 IIIg2 IIIa IIIb IIIc IIIf IIIg III IIa1 6,2 0,2 0,2 0,0 0,2 0,0 0,1 0,0 1,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 – 2,0 0,0 0,1 10,7 0,0 12,3 0,2 8,0 6,9 1,0 0,1 23,2 10,8 12,4 29,2 IIa2 0,5 0,2 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,2 0,0 1,4 0,2 1,0 0,8 0,1 0,1 1,8 0,2 1,6 2,8 IIb1 0,0 0,0 3,2 1,8 0,5 1,5 1,7 2,5 0,0 0,0 0,0 0,0 0,4 1,2 0,0 0,1 0,1 IIb2 0,0 0,0 21,1 105,3 5,9 35,6 17,7 47,7 0,0 0,0 5,7 13,6 5,6 49,6 1,3 7,3 0,9 – 2,0 41,1 0,0 2,7 0,4 1,4 0,0 0,0 13,0 11,1 1,7 0,1 4,5 4,5 0,0 15,5 0,0 8,0 13,0 6,0 65,4 161,6 317,3 233,3 83,1 0,9 254,0 27,0 227,0 612,4 IIb3 0,0 0,0 0,6 9,8 0,0 2,1 0,2 2,7 0,0 0,0 0,0 0,0 0,1 2,9 0,0 0,1 0,0 4,9 0,0 9,0 0,1 0,0 0,0 0,0 18,5 15,4 3,0 0,0 9,1 9,1 0,0 32,5 IIb4 0,0 0,0 12,4 27,4 0,9 3,7 2,6 4,4 0,0 0,0 0,0 0,1 1,3 4,6 0,1 0,3 0,2 5,0 0,0 1,1 21,9 0,4 9,4 25,6 58,0 51,4 6,4 0,2 58,4 23,4 35,0 121,4 IIc1 0,0 0,0 1,9 4,0 3,0 6,6 0,7 1,3 0,0 0,0 0,1 0,2 6,2 14,3 0,2 0,3 0,2 0,0 0,0 – 12,1 6,0 0,5 10,7 20,4 39,0 17,5 21,3 0,2 25,5 – 5,6 31,1 64,5 IIc2 0,0 0,0 0,1 0,4 0,2 0,5 0,2 0,4 0,0 0,0 0,1 0,2 0,6 2,5 0,0 0,1 0,0 0,0 0,0 0,1 2,7 0,3 0,5 4,3 5,3 1,8 3,5 0,0 8,0 3,1 4,9 13,3 IIc3 0,0 0,0 2,8 7,9 0,5 1,8 0,3 1,0 0,0 0,0 0,0 0,1 0,4 1,0 0,0 0,0 0,1 – 6,0 0,0 3,6 7,1 1,8 0,5 2,5 15,9 14,3 1,5 0,1 15,5 12,5 3,0 25,4 IIc4 0,0 0,0 0,6 1,5 3,7 6,9 1,8 5,6 0,0 0,0 0,1 0,3 1,6 8,8 1,0 3,6 0,0 8,3 0,0 1,5 14,8 2,2 3,0 2,0 35,5 20,1 15,4 0,0 23,5 18,5 5,0 67,3 IIc5 0,0 0,0 0,1 0,4 0,6 3,0 1,3 5,9 0,0 0,0 0,0 0,2 0,8 4,7 0,3 1,1 0,0 3,7 60,0 0,0 1,0 49,0 1,5 32,9 61,1 18,4 11,3 7,1 0,0 205,5 111,5 94,0 227,6 IIc6 0,1 0,1 0,2 0,9 1,5 5,8 2,7 10,6 0,0 0,0 0,1 0,3 1,8 9,0 0,9 4,8 0,3 1,0 0,0 0,0 0,0 39,1 21,9 16,9 0,3 0,0 0,0 0,0 IIc7 0,0 0,0 0,8 1,0 0,6 0,6 14,0 20,1 0,0 0,0 0,4 0,4 4,3 4,9 9,3 10,6 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 67,0 37,1 29,9 0,0 0,0 0,0 0,0 40,1 67,0 IIc8 0,0 0,0 0,2 0,8 0,0 0,4 1,0 4,1 0,0 0,0 0,2 0,8 0,6 2,0 2,4 9,8 0,0 0,0 0,0 6,2 1,3 0,0 3,4 7,6 22,3 6,5 15,8 0,0 18,5 7,5 11,0 40,8 IIc9 0,0 0,0 1,8 4,7 2,4 7,3 1,8 4,7 0,0 0,0 0,8 2,6 24,2 36,6 5,5 11,2 0,0 4,0 21,0 10,1 11,5 0,0 2,1 4,9 103,6 22,7 80,9 0,0 49,6 42,6 7,0 IIc10 – 5,0 – 35,0 – 8,0 – 48,0 – 48,0 157,2 – 48,0 1 468,9 265 Skupaj II 6,8 0,5 46,0 165,9 20,0 75,9 46,1 111,0 1,1 0,0 7,5 18,8 47,8 142,1 21,0 49,3 2,0 58,0 60,0 21,0 26,3 103,7 6,1 141,6 290,4 761,8 472,2 287,6 2,0 649,1 217,1 432,0 266 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 POGLAVJE 9 INPUT-OUTPUT OKVIR 9. 01. Input-output okvir sestavljajo tri vrste tabel: (a) tabele ponudbe in porabe, (b) tabele, ki povezujejo tabele ponudbe in porabe s sektorskimi računi, (c) simetrične input-output tabele. 9. 02. Tabele ponudbe in porabe so matrike po dejavnostih in proizvodih, ki zelo podrobno opisujejo domače proizvodne procese in transakcije nacionalnega gospodarstva s proizvodi. Prikazujejo: (a) strukturo proizvodnih stroškov in dohodke, ustvarjene v proizvodnem procesu, (b) tokove blaga in storitev, proizvedenih v nacionalnem gospodarstvu, (c) tokove blaga in storitev s tujino. 9. 03. Tabela ponudbe prikazuje ponudbo blaga in storitev po proizvodih ter vrstah ponudnikov, ločeno za proizvodnjo domačih dejavnosti in uvoz. Poenostavljen primer tabele ponudbe je v tabeli 9. 1. Tabela 9. 1 — Poenostavljena tabela ponudbe Tujina Ponudba (1) Dejavnosti (2) Skupaj (3) Proizvodi (1) Proizvodnja po proizvodih in dejavnostih Uvoz po proizvodih Skupaj ponudba po proizvodih Skupaj (2) Skupaj proizvodnja po dejavnostih Skupaj uvoz Skupaj ponudba 9. 04. Tabela porabe prikazuje porabo blaga in storitev po proizvodih ter po vrstah porabe, torej kot vmesno potrošnjo (po dejavnostih), končno potrošnjo, bruto investicije in izvoz. Poleg tega prikazuje elemente bruto dodane vrednosti, tj. sredstva za zaposlene, druge davke minus sub- vencije na proizvodnjo, neto raznovrstni dohodek, neto poslovni presežek in potrošnjo stalnega kapitala. Poenostavljen primer tabele porabe je tabeli 9. 2. Tabela 9. 2 — Poenostavljena tabela porabe Poraba Dejavnosti (1) Tujina (2) Končna potrošnja Bruto investicije (3) (4) Skupaj (5) Proizvodi (1) Vmesna potrošnja po proizvodih in dejavnostih Izvoz Izdatki za končno potrošnjo Bruto investicije Skupaj poraba po proizvodih Elementi dodane vrednosti Skupaj (2) Dodana vrednost po elementih in dejavnostih (3) Skupaj inputi po dejavnostih 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 267 9. 05. Med tabelama ponudbe in porabe veljata dve vrsti enakosti (če sta ponudba in poraba enako vrednoteni, glej tabeli 9. 5 in 9. 6): (a) enakost po dejavnostih: proizvodnja po dejavnostih = inputi po dejavnostih. V primeru poenostavljenih tabel ponudbe in porabe to pomeni, da mora biti vrstični vektor v celici (2,1) tabele 9. 1 enak vrstičnemu vektorju v celici (3,1) tabele 9. 2. Tako za vsako dejavnost velja: proizvodnja = vmesna potrošnja + dodana vrednost; (b) enakost po proizvodih: celotna ponudba po proizvodih = celotna poraba po proizvodih. V primeru poenostavljenih tabel mora biti stolpčni vektor v celici (1,3) tabele 9. 1 enak stolpčnemu vektorju v celici (1,5) tabele 9. 2. Tako za vsak proizvod velja: proizvodnja + uvoz = vmesna potrošnja + izvoz + izdatki za končno potrošnjo + bruto investicije. Enakosti po dejavnostih in proizvodih se lahko uporabljata za preverjanje in izboljšanje konsistentnosti in popolnosti ocen (glej odstavek 9. 11. ). 9. 06. Tabele ponudbe in porabe so osrednji okvir za vse tabele po dejavnostih, kot so npr. tabele zaposlenosti, bruto investicij v osnovna sredstva in stanja kapitala. 9. 07. Tabele ponudbe in porabe vsebujejo vse tokove: (a) računa blaga in storitev, (b) računa proizvodnje, (c) računa ustvarjanja dohodka. 9. 08. Tabeli ponudbe in porabe se lahko združita in prikažeta kot ena tabela. To se doseže tako, da se tabeli porabe dodata dve vrstici in en stolpec, in sicer za proizvodnjo in uvoz (glej tabelo 9. 3). Vrstice in stolpci tabele ponudbe, predstavljene v odstavku 9. 03. , so tu zamenjani. Tabela 9. 3 — Poenostavljena združena tabela ponudbe in porabe Proizvodi Dejavnosti Tujina Končna potrošnja Bruto investicije Skupaj Proizvodi (1) (1) — (2) Vmesna potrošnja Izvoz Dejavnosti (2) Proizvodnja — (3) — (4) (5) (6) Izdatki za končno potrošnjo Bruto investicije Skupaj poraba po proizvodih — — Skupaj proizvodnja po dejavnostih Elementi dodane vrednosti Tujina Skupaj (3) — Dodana vrednost (4) Uvoz — (5) Skupaj ponudba po proizvodih Skupaj inputi po dejavnostih 9. 09. Simetrična input-output tabela je matrika oblike proizvod po proizvodu ali dejavnost po dejavnosti in zelo podrobno opisuje domače proiz- vodne procese ter transakcije nacionalnega gospodarstva s proizvodi. Simetrična input-output tabela združuje ponudbo in porabo v eni sami tabeli. Med simetrično input-output tabelo in združeno tabelo ponudbe in porabe obstaja velika konceptualna razlika: v tabeli ponudbe in porabe statistika povezuje proizvode z dejavnostmi, v simetrični input-output tabeli pa proizvode s proizvodi ali dejavnosti z dejavnostmi. Tako se v simetrični input-output tabeli za vrstice in stolpce uporablja bodisi klasifikacija proizvodov bodisi klasifikacija dejavnosti (glej tabelo 9. 4). 268 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Tabela 9. 4 — Poenostavljena simetrična input-output tabela (proizvod po proizvodu) Proizvodi (1) Proizvodi (1) Vmesna potrošnja Izvoz Elementi dodane vrednosti (2) Dodana vrednost Tujina Skupaj (3) Uvoz (3) Skupaj ponudba po proizvodih Tujina (2) — — — Končna potrošnja Bruto investicije (3) (4) Skupaj (5) Izdatki za končno potrošnjo Bruto investicije Skupaj poraba po proizvodih — — — — — — — — Skupaj ponudba = Skupaj poraba 9. 10. Večina statističnih informacij, ki jih mogoče dobiti od proizvodnih enot, prikazuje, katere proizvode so proizvedle/prodale in (navadno manj podrobno) katere proizvode so kupile/porabile. Oblika tabel ponudbe in porabe je oblikovana tako, da se sklada s takšnimi statističnimi infor- macijami (tj. dejavnost po proizvodu). V nasprotju s tem pa informacije v obliki proizvod po proizvodu ali dejavnost po dejavnosti, ki jih zahtevajo simetrične input-output tabele, pogosto niso na voljo. Npr. statistična raziskovanja dejavnosti navadno dajejo podatke o vrstah porabljenih in proizvedenih proizvodov, podatki o inputih proizvodov in elementih dodane vrednosti za vsak proizveden proizvod pa navadno niso dosegljivi. V idealnem primeru bi morale evidence podjetij prikazovati vse stroške, razporejene po vrstah proizvodnje in s tem hkrati sestavo vmesne potrošnje po vrstah proizvodov. V praksi so tako podatki, zbrani v tabelah ponudbe in porabe, izhodiščna točka za pri- pravo bolj analitičnih podatkov, prikazanih v simetričnih input-output tabelah. Informacije o proizvodih po dejavnostih v tabelah ponudbe in porabe se lahko pretvorijo v podatke oblike proizvod po proizvodu ali dejavnost po dejavnosti s pomočjo dodatnih statističnih informacij o strukturah inputov ali s predpostavljanjem stalnih struktur inputov po proizvodih ali dejavnostih (glej odstavke od 9. 54. do 9. 60. ). 9. 11. Tabele ponudbe in porabe služijo statističnim in analitičnim namenom. Pomembni statistični nameni so: (a) določanje vrzeli in nekonsistentnosti v osnovnih podatkovnih virih; (b) uteževanje in izračun indeksnih števil ter mer cen in obsega; (c) ocenjevanje s pomočjo ostankov (ocenjevanje spremenljivke tako, da se najprej ocenijo vse druge spremenljivke enačbe), npr. za proizvod- njo ali končno potrošnjo posameznih proizvodov; (d) preverjanje in izboljševanje konsistentnosti, verodostojnosti in polne zajetosti podatkov v tabelah ponudbe in porabe ter v izvedenih pod- atkih (npr. v podatkih računov proizvodnje). Za dosego tega cilja proces usklajevanja ne sme biti omejen na tabele ponudbe in porabe v tekočih cenah: 1. 2. s sestavljanjem tabel ponudbe in porabe v tekočih in stalnih cenah za dve ali več let se lahko istočasno usklajujejo ocene sprememb obsega, vrednosti in cen: v primerjavi z izolirano integracijo tabel ponudbe in porabe le za eno leto je to glavna razširitev učinkovi- tosti povezovalnega okvira; tabele, ki prikazujejo povezavo s sektorskimi računi, omogočajo neposredne primerjave podatkov le-teh, npr. podatkov o razdelitvi dohodka, varčevanju in neto posojanju (izračunano kot rezultat finančnih transakcij). To zagotavlja, da je po končanem procesu usklajevanja dosežena konsistentnost med tabelami ponudbe in porabe ter sektorskimi računi; 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 269 3. poskus izdelave simetričnih input-output tabel iz tabel ponudbe in porabe lahko odkrije nekonsistentnosti in šibkosti v tabelah ponudbe in porabe, torej obstaja tudi povratna informacija od simetričnih input-output tabel za tabele ponudbe in porabe; (e) ocenjevanje podatkov za obdobja, za katera so na voljo manj zanesljive informacije, npr. ocenjevanje letnih vrednosti na osnovi podrob- nih podatkov o ponudbi in porabi za referenčno leto ali ocenjevanje četrtletnih podatkov na osnovi letnih tabel ponudbe in porabe. 9. 12. Tabele ponudbe in porabe in simetrične input-output tabele dajejo podrobno sliko sestave ponudbe in porabe blaga, storitev, dela in primar- nih dohodkov. Te tabele in deleži, ki se iz njih lahko izračunajo, npr. podatki o produktivnosti, so pomembni za ekonomske analize. 9. 13. Tabele ponudbe in porabe ter simetrične input-output tabele se lahko uporabljajo tudi kot orodja za ekonomske analize, pri čemer ima vsaka vrsta svoje prednosti. Za izračun neposrednih in posrednih učinkov je potrebno tabele ponudbe in porabe prilagoditi s specifičnimi predpo- stavkami ali dodatnimi statističnimi informacijami. Pri izračunu kumulativnih učinkov so potrebe po predpostavkah in dodatnih podatkih naj- večje. Potrebe pri izračunavanju kumulativnih učinkov s tabelami ponudbe in porabe dejansko pripeljejo do sestavljanja simetričnih input-out- put tabel. Tako so torej za izračun kumulativnih učinkov prednostno orodje simetrične input-output tabele. Na drugi strani pa imajo pri izra- čunavanju neposrednih učinkov in učinkov prvega reda v splošnem prednost tabele ponudbe in porabe, prilagojene z izbranim številom pred- postavk (ali dodatnih statističnih informacij), in sicer ker: (a) je izračun manj odvisen od predpostavk, (b) tabele ponudbe in porabe prikazujejo več podrobnosti kot simetrične input-output tabele, (c) se informacije iz tabel ponudbe in porabe lahko lažje povežejo z drugimi statističnimi podatki. Te značilnosti so koristne tudi, ko so tabele ponudbe in porabe integrirane v makroekonomski model: končni splošni model je bliže dejanskim statistikam, lahko pokaže veliko podrobnosti in se lahko sorazmerno enostavno poveže s področji, na katerih so razpoložljivi drugi statistični podatki, npr. s trgom dela ali okoljem. 9. 14. Tabele ponudbe in porabe ter simetrične input-output tabele se lahko uporabljajo za izračun: (a) učinkov sprememb cen ali davčnih stopenj na vrednost ponudbe in porabe, (b) učinkov sprememb obsega na vrednost ponudbe in porabe, (c) učinkov sprememb cen ponudbe na cene porabe, (d) učinkov sprememb obsega porabe na obseg ponudbe, (e) učinkov sprememb obsega ponudbe na obseg porabe. Izračuni lahko kažejo posredne in neposredne učinke. Npr. pomemben porast cen energije ne bo vplival le na tiste dejavnosti, ki intenzivno porabljajo energijo, ampak tudi na tiste, ki porabljajo proizvode energetsko intenzivnih proizvajalcev. S pomočjo nekaterih predpostavk je ocene velikosti takšnih neposrednih učinkov možno izračunati iz tabel ponudbe in porabe ter simetričnih input-output tabel. Primeri običaj- nih predpostavk so: (a) stalna vrednostna struktura inputov, (b) stalna sestava vrednosti proizvodnje po dejavnostih in proizvodih, (c) stalna sestava vrednosti izdatkov gospodinjstev za končno potrošnjo po proizvodih. Te predpostavke so precej toge, saj pomenijo, da se relativne cene ne spreminjajo, da ostajajo proizvodni procesi tehnično enaki in da ne pri- haja do zamenjav med kategorijami izdatkov gospodinjstev za končno potrošnjo. Sicer pa se te splošne predpostavke lahko spremenijo, tako 270 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 da se najprej dovolijo spremembe relativnih cen (npr. Leontijev model cen), to pa se potem lahko razširi z ekonometričnimi ali drugimi oce- nami vpliva relativnih cen in drugih spremenljivk na tehnične koeficiente ali izdatke gospodinjstev za končno potrošnjo. Izračuni niso nujno omejeni na ponudbo in porabo blaga in storitev, ampak se lahko uporabijo tudi za ponudbo in porabo dela ter elemente dodane vrednosti. 9. 15. Tabele ponudbe in porabe ter simetrične input-output tabele se lahko integrirajo v makroekonomske modele, s čimer se le-ti dopolnijo s pod- robno ekonomsko osnovo srednje ravni. Tabele ponudbe in porabe ter simetrične input-output tabele omogočajo različne vrste analiz, npr. : (a) analizo proizvodnje, strukture stroškov in produktivnosti, (b) analizo cen, (c) analizo zaposlenosti, (d) analizo strukture investicij, končne potrošnje, izvoza ipd. , (e) analizo odnosov med domačo proizvodnjo in okoljem (npr. osredotočanje na porabo določenih proizvodov, kot so goriva, papir in steklo), (f) analizo uvoza potrebne energije, (g) analizo učinkov novih tehnologij, (h) občutljivostno analizo učinkov sprememb davčnih stopenj in predpisov. TABELE PONUDBE IN PORABE 9. 16. Tabeli 9. 5 in 9. 6 prikazujeta tabeli ponudbe in porabe bolj podrobno. 9. 17. 9. 18. 9. 19. 9. 20. Za dejavnosti se uporablja klasifikacija NACE Rev. 1, za proizvode pa CPA. Ti dve klasifikaciji sta med seboj popolnoma usklajeni: na vseh ravneh agregacije prikazuje CPA glavne proizvode dejavnosti po NACE Rev. 1. V tabelah ponudbe in porabe je klasifikacija za proizvode vsaj tako podrobna kot klasifikacija za dejavnosti, npr. trimestna raven CPA in dvo- mestna raven NACE Rev. 1. Razločevanje med tržno proizvodnjo, proizvodnjo za lastno končno porabo in drugo netržno proizvodnjo se uporablja le za celotno proiz- vodnjo po dejavnostih in se ne zahteva za vsako skupino proizvodov. Razločevanje med tržnimi proizvajalci in proizvajalci za lastno končno porabo na eni ter med drugimi netržnimi proizvajalci na drugi strani se uporablja samo za tiste dejavnosti, kjer sta prisotni obe skupini proizvajalcev. V splošnem je zatorej ločevanje potrebno le za dodatno raz- vrščanje zelo omejenega števila dejavnosti, npr. za zdravstvo in izobraževanje (glej odstavek 3. 66. ). 9. 21. Uvoz in izvoz morata biti razdeljena na: (a) dobave med državami EU, (b) uvoz in izvoz iz drugih držav oziroma v druge države. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 271 ) 7 ( ) 6 ( ) 5 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( h a n e c h i v e č p u k e d o v z i o r p j a p u k S v a b d u n o p s u n m i i k v a D a n e j i c n e v b u s n i e k s v o g r T e n z o v e r p e ž r a m j a p u k S v a b d u n o p i h n v o n s o h a n e c f. i. c z o v U ) 1 ( Σ n … ) E C A N ( i t s o n v a j e D … 4 3 2 1 e n e c e v e č p u k v o b m e m e r p s s j a p u k s , h a n e c h i n v o n s o v e b d u n o p a l e b a T — 5 9. a l e b a T 0 0 0 0 0 h i t s o n v a j e d o p a j n d o v z i o r p j a p u k S ) 2 ( ) 3 ( i h n v o n s o v h i t s o n v a j e d n i i h d o v z i o r p o p a j n d o v z i o r P h a n e c ) 1 ( 1 2 3 4. m i d o v z i o r P ) A P C ( ) e k v a t s o p e n e v t i d o g a l i r P ( a j n d o v z i o r p a n ž r T : a g e t d o , j a p u k S ) 1 ( Σ a j n d o v z i o r p a n ž r t e n a g u r D o b a r o p o n č n o k o n t s a l a Z 272 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( a b a r o p a n č n o K ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 1 ( Σ ) 2 ( n … ) 1 ( ) E C A N ( i t s o n v a j e D … 3 2 1 h a n e c h i v e č p u k v e b a r o p a l e b a T — 6 9. a l e b a T a b a r o p j a p u k S h a t s r v o p a b a r o p a n č n o k j a p u k S h i t s o n v a j e d o p a j n š o r t o p a n s e m v j a p u k S ) 2 ( h i t s o n v a j e d o p i t s o n d e r v e n a d o d i t n e m e l E ) 3 ( h i t s o n v a j e d o p t s o n d e r v a n a d o D o p h a n e c i h n v o n s o v a j n d o v z i o r P h i t s o n v a j e d ) 4 ( ) 5 ( ) 6 ( :. b o. f / h a n e c h i v e č p u k v a b a r o p a n č n o K a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r b i t e m d e r p i n t s o n d e r v n i g o l a z e b m e m e r p s. ) b o. f ( z o v z i : j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I i v e t s j n d o p s o g G S I P N e v a ž r d : e j i c i t s e v n i o t u r B o p h a n e c h i v e č p u k v a j n š o r t o p a n s e m V h i t s o n v a j e d n i i h d o v z i o r p ) 1 ( 1 2 3 4. m i d o v z i o r P ) A P C ( j o n d o v z i o r p a n i k v a d o t e n i g u r D ) e k v a t s o p e n e v t i d o g a l i r P ( e n e l s o p a z a z a v t s d e r S ) 1 ( Σ k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 3 ( Σ a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r B : e j i c a m r o f n i e n t a d o D v e t s d e r s i h n v o n s o e j n a t S a l e d i t u p n I 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 273 9. 22. V tabeli ponudbe so tokovi blaga in storitev vrednoteni v osnovnih cenah, v tabeli porabe pa v kupčevih cenah. Da se doseže enakost med ponudbo in porabo, tabela 9. 5 prikazuje tudi prehod od ponudbe v osnovnih cenah na ponudbo v kupčevih cenah. Ker mora biti ponudba enaka porabi, prikazuje tabela tudi prehod iz porabe v kupčevih cenah na porabo v osnovnih cenah. Posledično se iz tega prehoda lahko izpeljeta dve enakosti: (a) ponudba v kupčevih cenah je enaka porabi v kupčevih cenah, (b) ponudba v osnovnih cenah je enaka porabi v osnovnih cenah. 9. 23. Dodana vrednost je prikazana v osnovnih cenah. Je neto rezultat razlike med proizvodnjo, vrednoteno v osnovnih cenah, in vmesno potroš- njo, vrednoteno v kupčevih cenah. 9. 24. Dodana vrednost v stroških faktorjev ni koncept ESR, lahko pa se izračuna tako, da se od dodane vrednosti v osnovnih cenah odštejejo drugi davki minus subvencije na proizvodnjo. 9. 25. Bruto domači proizvod je vrednoten v tržnih cenah. Ta agregat se iz tabel ponudbe in porabe lahko izpelje na tri načine: (a) vsota proizvodnje v osnovnih cenah po dejavnostih, minus vsota vmesne potrošnje v kupčevih cenah po dejavnostih, plus neto davki na proizvode (proizvodni pristop); vmesna potrošnja po dejavnostih vsebuje porabo posredno merjenih storitev finančnega posredništva, ki je prikazana v nominalni dejavnosti (glej odstavek 9. 33. ); (b) vsota elementov dodane vrednosti v osnovnih cenah po dejavnostih, minus poraba posredno merjenih storitev finančnega posredništva (prikazana v nominalni dejavnosti, glej odstavek 9. 33. ), plus neto davki na proizvode (dohodkovni pristop); (c) vsota kategorij končne porabe minus uvoz: izvoz — uvoz + izdatki za končno potrošnjo + bruto investicije (vse v kupčevih cenah) (izdat- kovni pristop). 9. 26. Tabela porabe, prikazana v tabeli 9. 6, vsebuje tudi nekatere dodatne informacije: bruto investicije v osnovna sredstva, stanje osnovnih sredstev in inpute dela po dejavnostih. Te informacije so odločilne za analizo produktivnosti in lahko služijo tudi številnim drugim vrstam analiz, npr. analizi zaposlenosti. 9. 27. V ESR je stanje osnovnih sredstev vrednoteno v tržnih cenah, ki prevladujejo na dan sestavitve bilance stanja. Za osnovna sredstva, kupljena v prejšnjih letih to pomeni, da je potrebno od tekočih tržnih cen novih sredstev iste vrste in kakovosti odšteti potrošnjo stalnega kapitala za predhodna leta. Ta neto koncept vrednotenja stanja osnovnih sredstev se lahko uporabi pri izračunavanju kapitalske intenzivnosti. Za analizo produktivnosti pa se pogosteje uporablja poseben bruto koncept vrednotenja stanja osnovnih sredstev. Po tem konceptu se morajo vsa osnovna sredstva vrednotiti v tekočih tržnih cenah novih sredstev iste vrste in kakovosti, potrošnja kapitala v zadnjem in predhodnih letih se torej ne odšteva. Bruto koncept ni standardni koncept v ESR, vendar se lahko enostavno izračuna z metodo stalne inventarizacije (MSI). Glede na to, da se bruto vrednosti veliko uporabljajo, je priporočljivo kot dodatne informacije vključiti tako bruto kot neto vrednost stanja osnovnih sredstev. 9. 28. Pri analizi produktivnosti so opravljene ure prednostna spremenljivka za inpute dela, pri sklepanju o zaposlenih osebah pa je lahko ustrezen tudi podatek o številu zaposlitev. Obe spremenljivki se lahko še dodatno razdelita, npr. na del, ki pripada zaposlenim, in na del, ki pripada samozaposlenim osebam. 9. 29. Za pravilno sestavljanje in razumevanje tabel ponudbe in porabe je pomembno obnoviti nekatere računovodske dogovore ESR: (a) proizvodnja pomožnih dejavnosti ni prikazana ločeno; vsi inputi, ki jih potroši pomožna dejavnost, se obravnavajo kot inputi v glavno ali stransko dejavnost, ki jo pomožna dejavnost podpira. Pomožne dejavnosti so npr. trženje, računovodstvo, skladiščenje in čiščenje (glej odstavka 3. 12. in 3. 13. ); 274 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (b) blago in storitve, ki so proizvedeni in potrošeni znotraj istega obračunskega obdobja v okviru iste lokalne EED, niso prikazani ločeno. Tako torej niso prikazani kot del proizvodnje ali vmesne potrošnje te EED. Primeri so: 1. semena in sadike za setev in sajenje, 2. črni premog, porabljen v proizvodnji briketov v premogovnikih, 3. električna energija, potrošena v elektrarnah; (c) manjše dodelave, vzdrževanje, servisiranje in popravila za račun drugih lokalnih EED se vrednotijo neto, torej brez vrednosti v to vključe- nega blaga. Kadar pa se blago bistveno fizično spremeni, se morajo transakcije prikazovati bruto, torej kot nakup in prodaja v to vključe- nega blaga; (d) trajno blago se lahko najema ali pa je predmet poslovnega najema. V teh primerih se prikaže kot investicija v osnovno sredstvo in kot stanje osnovnih sredstev v dejavnosti lastnika; v dejavnosti uporabnika pa se znesek najemnine prikaže kot vmesna potrošnja; (e) osebe, ki delajo preko agencij za začasno zaposlovanje, so prikazane kot zaposlene v dejavnosti, ki ji pripadajo agencije, ne pa v dejavno- stih, v katerih dejansko delajo. Posledično se zato v dejavnostih, v katerih osebe delajo, izplačila zanje prikažejo kot vmesna potrošnja in ne kot sredstva za zaposlene. Podobno se obravnava delo, oddano zunanjim izvajalcem; (f) zaposlenost in sredstva za zaposlene sta v ESR široka koncepta: 1. 2. zaposlenost zajema tudi zaposlenost iz socialnih vzrokov; to velja npr. za zaposlitve invalidov, zaposlitvene projekte za ljudi, ki so bili dolgo brezposelni, in zaposlitvene programe za mlade iskalce zaposlitve. Ti ljudje se štejejo med zaposlene in prejemajo sredstva za zaposlene (ne socialnih transferjev), čeprav je njihova produktivnost lahko veliko nižja od produktivnost drugih zaposlenih; zaposlenost vsebuje tudi nekaj primerov, v katerih se od oseb sploh ne pričakuje, da bi delale, npr. odpuščene osebe, ki od svojega bivšega delodajalca določeno obdobje dobivajo plačilo. Input dela, merjen v opravljenih urah, s tem dogovorom ni popačen, saj ure dejansko niso bile opravljene. 9. 30. V tabelah ponudbe in porabe je potrebno uvesti dve prilagoditveni postavki za uskladitev vrednotenja uvoza v tabelah ponudbe in porabe ter sektorskih računih (glej tudi tabeli 9. 5 in 9. 6). V tabeli ponudbe je uvoz blaga vrednoten v c. i. f. vrednostih. Tako so v primerih, ko prevozne in zavarovalne storitve, ki so vključene v c. i. f. vrednost, opravijo rezidenti (npr. prevoz za lastne potrebe ali prevoz, ki ga opravijo specializirani rezidenčni prevozniki), stroški uvoza previ- soko vrednoteni. Za izračun pravilnega salda med uvozom in izvozom je potrebno izvoz storitev povečati za vsoto, za katero je uvoz prevred- noten. V sektorskih računih je uvoz blaga vrednoten v f. o. b. vrednostih. Tudi pri tem, podobno kot pri c. i. f. vrednotenju, je uvoz previsoko vrednoten, vendar pa je prevrednotenje manjše, zato je tudi pripisano povečevanje izvoza manjše. Posledica uporabe različnih načel vrednote- nja je, da je neto celotni uvoz v obeh primerih enak, vendar pa sta tako skupni uvoz kot skupni izvoz večja pri c. i. f. vrednotenju. Ti dve načeli vrednotenja se lahko uskladita v tabelah ponudbe in porabe z uvedbo prilagoditvenih postavk za uvoz in izvoz. Prilagoditvene postavke morajo biti enake vrednosti prevoznih in zavarovalnih storitev, ki jih opravijo rezidenti, in so vključene v c. i. f. , ne pa v f. o. b. vrednost; torej se nanašajo na prevoz in zavarovanje od meje izvozne države do meje uvozne države. Ko so te prilagoditvene postavke vključene v tabele ponudbe in porabe, ne potrebujejo nobene posebne nadaljnje obravnave v input-output izračunih. 9. 31. Transferji obstoječega blaga so v tabeli porabe prikazani kot negativni izdatki za prodajalca in pozitivni izdatki za kupca. Za udeleženo sku- pino proizvodov pomeni transfer obstoječega blaga prerazporeditev med porabami. Le transakcijski stroški niso predmet prerazporeditve: pri- kazani so kot poraba poslovnih ali profesionalnih storitev. Za opise in analize je morda koristno, da se za določene skupine proizvodov pose- bej prikažejo relativne velikosti transferjev obstoječega blaga, npr. pomen rabljenih vozil ali recikliranega papirja. 9. 32. Ocenjevanje neposrednih nakupov rezidentov v tujini in nakupov nerezidentov na domačem ozemlju pomeni navadno posebno nalogo v sta- tističnem procesu. Vključeni so kot prilagoditev izhodiščnih ocen uvoza, izvoza ter, v višini vrednosti potrošnega dela nakupov v tujini, izdat- kov za končno potrošnjo. Za ohranitev ravnovesja med ponudbo in porabo po proizvodih je potrebno vse te nakupe razdeliti po posameznih skupinah proizvodov. Pri tistih skupinah proizvodov, kjer so ti nakupi pomembni, so lahko prikazani kot podkategorije, npr. izdatki za name- stitvene storitve. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 275 9. 33. V tabelah ponudbe in porabe je klasifikacija NACE Rev. 1 razširjena z nominalno dejavnostjo za porabo posredno merjenih storitev finanč- nega posredništva. V tabeli ponudbe za to dejavnost ni prikazana nobena transakcija, v tabeli porabe pa je celotna poraba teh storitev prika- zana kot vmesna potrošnja nominalne dejavnosti. Ker nominalna dejavnost nima drugih transakcij, je njen neto poslovni presežek negativen v višini njene vmesne potrošnje, vsi drugi elementi njene dodane vrednosti pa so enaki nič. Posledično je njena skupna bruto dodana vrednost enaka njenemu (negativnemu) neto poslovnemu presežku. 9. 34. Prehod iz ponudbe in porabe v osnovnih cenah na kupčeve cene obsega: (a) prerazporejanje trgovskih marž, (b) prerazporejanje prevoznih marž, (c) dodajanje davkov na proizvode (razen odbitnega DDV), (d) odštevanje subvencij na proizvode. Ta prehod je pomemben del procesa usklajevanja. Ločene tabele lahko prehod prikažejo bolj podrobno (glej tabeli 9. 7 in 9. 8), lahko pa se uporabljajo tudi za pomembne analitične namene, npr. za analizo cen in posledic sprememb v stopnjah davkov na proizvode. 9. 35. V splošnem pri pripravljanju tabel ponudbe in porabe ter usklajevanju obeh strani vedno obstaja izbira med dvema načinoma prilagajanja sta- tističnih podatkov: (a) ponudba vsakega proizvoda v osnovnih cenah se prilagodi na vrednotenje v kupčevih cenah, da se omogoči usklajevanje s porabo v kupčevih cenah; (b) vsaka od porab v kupčevih cenah se prilagodi na vrednotenje v osnovnih cenah, tako da se ujema s ponudbo v osnovnih cenah. 9. 36. V praksi sta za izdelavo tabel ponudbe in porabe lahko potrebni obe obliki usklajevanja. Obe izbiri se ukvarjata s podobnimi oziroma uporab- ljata podobne vrste prilagoditev, tj. za davke minus subvencije na proizvode ter trgovske in prevozne marže po proizvodih. Dejansko prva izbira ni možna brez druge, saj navadno ni mogoče poznati stolpcev davkov na proizvode, subvencij na proizvode ter trgovskih in prevoznih marž, razporejenih po proizvodih v tabeli ponudbe, preden ni znana razporeditev med porabami posameznih proizvodov iz tabele porabe v kupčevih cenah (tabela 9. 6). 9. 37. V proces usklajevanja so tako vključene naslednje tabele: (a) tabeli ponudbe in porabe 9. 5 in 9. 6, ki prikazujeta končne rezultate procesa usklajevanja ponudbe in porabe po proizvodih v kupčevih cenah in osnovnih cenah; (b) tabeli trgovskih in prevoznih marž ter davkov minus subvencij na proizvode (tabeli 9. 7 in 9. 8). 9. 38. Prehod iz ponudbe in porabe v osnovnih cenah na kupčeve cene (glej odstavek 9. 34. ) pomeni prerazporejanje trgovskih marž: vrednotenje v osnovnih cenah zahteva, da so trgovske marže prikazane kot del proizvoda trgovine, vrednotenje v kupčevih cenah pa določa, da so trgovske marže razporejene pri proizvodih, na katere se nanašajo. Enako velja za prevozne marže. 9. 39. Vsota trgovskih marž po proizvodih je enaka vsoti trgovskih marž trgovskih dejavnosti ter sekundarnih trgovskih marž drugih dejavnosti. Enaka enačba velja za prevozne marže. 276 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( a b a r o p a n č n o K ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( Σ n … ) 1 ( ) E C A N ( i t s o n v a j e D … 3 2 1 ž r a m h i n z o v e r p n i h i k s v o g r t a l e b a t a n e j l v a t s o n e o P — 7 9. a l e b a T o n č n o k a n e ž r a m e n z o v e r p n i e k s v o g r T : o b a r o p : j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I i v e t s j n d o p s o g G S I P N e v a ž r d : e j i c i t s e v n i o t u r B a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r b i t e m d e r p i n t s o n d e r v n i g o l a z e b m e m e r p s z o v z i o n s e m v a n e ž r a m e n z o v e r p n i e k s v o g r T h i t s o n v a j e d n i i h d o v z i o r p o p j o n š o r t o p ) 1 ( 1 2 3. m i d o v z i o r P ) A P C ( e ž r a m e n z o v e r p n i e k s v o g r t j a p u k S h a t s r v o p e ž r a m e n z o v e r p n i e k s v o g r T o n s e m v a n e ž r a m e n z o v e r p n i e k s v o g r T ) 2 ( ) 1 ( Σ e b a r o p e n č n o k h i t s o n v a j e d o p j o n š o r t o p 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 277 a z e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u s s u n m i i k v a D ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( a b a r o p a n č n o K ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( Σ n … ) 1 ( ) E C A N ( i t s o n v a j e D … 3 2 1 e d o v z i o r p a n j i c n e v b u s i s u n m v o k v a d a l e b a t a n e j l v a t s o n e o P — 8 9. a l e b a T a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r b i t e m d e r p i n t s o n d e r v n i g o l a z e b m e m e r p s z o v z i : j o n š o r t o p i v e t s j n d o p s o g o n č n o k a z i k t a d z I : o b a r o p o n č n o k G S I P N e v a ž r d : e j i c i t s e v n i o t u r B a z e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u s s u n m i i k v a D n i i h d o v z i o r p o p j o n š o r t o p o n s e m v ) 1 ( h i t s o n v a j e d 1 2 3. m i d o v z i o r P ) A P C ( e d o v e b a r o p e n č n o k h a t s r v h i t s o n v a j e d o p j o n š o r t o p o n s e m v - z i o r p a n e j i c n e v b u s s u n m i i k v a d j a p u k S o p e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u s s u n m i i k v a D a z e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u s s u n m i i k v a D ) 2 ( ) 1 ( Σ 278 9. 40. (a) (b) SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Prevozne marže vsebujejo prevozne stroške, ki jih kupec plača posebej; ti stroški so vključeni v porabo proizvodov v kupčevih cenah, ne pa v osnovnih cenah proizvodnje predelovalcev ali v trgovskih maržah trgovcev na debelo ali drobno. Prevozne marže vključujejo zlasti: prevoz blaga z mesta proizvodnje na mesto, kjer ga prevzame kupec, če proizvajalec plača za prevoz tretji osebi in je ta znesek kupcu faktu- riran posebej; prevoz blaga, ki ga organizira predelovalec ali trgovec na debelo ali drobno tako, da mora kupec prevozne stroške plačati posebej, tudi če prevoz opravijo predelovalci ali trgovci na debelo ali drobno sami. Vsi drugi stroški prevoza blaga niso prikazani kot prevozne marže, npr. : (a) (b) (c) (d) če prevoz blaga opravi predelovalec, so prevozne stroški vključeni v osnovne cene predelovalčeve proizvodnje; ta prevoz predstavlja pomožno dejavnost, posamezni prevozni stroški pa niso prepoznani kot prevozni stroški; če predelovalec organizira prevoz blaga brez posebnega računa za prevozne storitve, so prevozni stroški vključeni v osnovne cene predelo- valčeve proizvodnje, so kot taki prepoznani in prikazani kot del vmesne potrošnje predelovalca; če trgovci na debelo ali drobno organizirajo prevoz blaga z mesta, kjer ga prevzamejo, na mesto, kjer ga prevzame drug kupec, so ti stroški vključeni v trgovsko maržo, če kupcu znesek za prevoz ni zaračunan posebej. Enako kot pri predelovalcih lahko tudi tukaj ti stroški pome- nijo pomožno dejavnost za trgovca na debelo ali drobno ali pa nakup storitev za vmesno potrošnjo, tako da so prikazani med trgovskimi, ne pa med prevoznimi maržami; če gospodinjstvo pooblasti tretjo osebo za prevoz blaga, ki ga je kupilo za končno potrošnjo, so prevozni stroški prikazani kot izdatki za končno potrošnjo prevoznih storitev in niso vključeni v trgovske ali prevozne marže. 9. 41. Tabela 9. 7 prikazuje nekoliko poenostavljeno sliko matrike trgovskih in prevoznih marž, ker: (a) trgovske in prevozne marže niso izrecno ločene. Obe vrsti marž se lahko prikažeta za vsako skupino proizvodov, druga rešitev pa sta ločeni tabeli: ena za trgovske, druga za prevozne marže; (b) pri trgovskih maržah je za upoštevanje razlik v cenah med trgovino na debelo in drobno potrebno ločevati med trgovskimi maržami trgovine na debelo in trgovskimi maržami trgovine na drobno. Pri oblikovanju tabel je treba upoštevati, da trgovci na debelo lahko pro- dajajo tudi neposredno gospodinjstvom (npr. pohištvo) in da trgovci na drobno lahko prodajajo tudi proizvodnim dejavnostim (npr. kavarnam in restavracijam); (c) pri izračunavanju in analiziranju trgovskih marž na proizvode za končno potrošnjo gospodinjstev se za upoštevanje razlik v njihovih cenah lahko za vsako skupino proizvodov določijo najpomembnejši distribucijski kanali; razločevanje med trgovino na debelo in drobno je dejansko premalo natančno. Npr. blago in storitve lahko gospodinjstva kupujejo v supermarketih, špecerijah, cvetličarnah, veleblagov- nicah, v tujini ali ga dobijo kot dohodek v naravi. Nadalje, za nekatere proizvode so zelo pomembne sekundarne prodaje, npr. pri ciga- retah so to lahko prodaje v kavarnah, restavracijah in na bencinskih črpalkah. Seveda se ta podrobnejša razločevanja lahko uvedejo samo, če razpoložljivi podatki nudijo dovolj informacij za vsaj grobe ocene pomena vsakega od distribucijskih kanalov; (d) pri izračunavanju prevoznih marž je lahko zelo uporabno razločevanje po vrstah prevoza (npr. po železnici, zraku, morskih/notranjih vodnih poteh ali po cestah). 9. 42. Davke na proizvodnjo in uvoz sestavljajo: (a) davki na proizvode (D. 21): 1. davki tipa davka na dodano vrednost (DDV) (D. 211), 2. davki in dajatve na uvoz razen DDV (D. 212), 3. davki na proizvode razen DDV in uvoznih davkov (D. 214), (b) drugi davki na proizvodnjo (D. 29). Na podobne kategorije se delijo subvencije na proizvodnjo in uvoz. Obravnavajo se kot negativni davki na proizvodnjo in uvoz. Opredelitve vseh teh kategorij so v odstavkih od 4. 14. do 4. 40. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 279 9. 43. Ponudba v osnovnih cenah vsebuje neto druge davke na proizvodnjo (torej ne vsebuje drugih subvencij na proizvodnjo). Za prehod z osnov- nih cen na kupčeve cene (ali obratno, glej odstavek 9. 34. ) je treba dodati davke na proizvode in odšteti subvencije na proizvode (ali obratno). 9. 44. DDV je lahko odbitni, neodbitni ali zgolj neuporabljen: (a) odbitni DDV se navadno uporablja za večino vmesne potrošnje, večino bruto investicij v osnovna sredstva in za del sprememb zalog; (b) neodbitni DDV se navadno uporablja za izdatke za končno potrošnjo, del bruto investicij v osnovna sredstva, del sprememb zalog in del vmesne potrošnje; (c) DDV se v splošnem ne uporablja za: 1. izvoz (vsaj za izvoz v države izven EU), 2. vse blago in storitve, ki imajo stopnjo DDV enako nič, ne glede na njihovo porabo, 3. vse proizvajalce, ki so izvzeti iz sistema DDV, npr. majhna podjetja in verske organizacije. 9. 45. DDV je v ESR prikazan neto: vse ponudbe so vrednotene v osnovnih cenah, torej brez fakturiranega DDV, vmesna in končna potrošnja pa v kupčevih cenah, torej brez odbitnega DDV. 9. 46. Tabela 9. 8, ki prikazuje davke minus subvencije na proizvode je poenostavljena, ker: (a) ne razločuje med različnimi vrstami davkov na proizvode, subvencije pa niso prikazane posebej; (b) za različne distribucijske kanale lahko veljajo različne davčne stopnje in subvencije, zato jih je treba razločevati, če so na voljo ustrezni in zadostni podatki. 9. 47. Davki in subvencije na proizvode so v plačilo zapadli zneski le, če so evidentirani z davčnimi odmerami, davčnimi napovedmi ipd. ali če so zneski dejansko plačani (glej odstavek 4. 27. ). Davki (in subvencije) na proizvode se po proizvodih navadno ocenijo z uporabo uradne stopnje davka (subvencije) za posamezne tokove, nato pa je potrebno analizirati razlike med tako ocenjenimi zneski in zneski davčnih odmer ali dejansko plačanimi zneski. (a) Nekatere od teh razlik kažejo, da začetna ocena davkov na proizvode ni v skladu z opredelitvami ESR, zato jo je treba: 1. v primeru izvzetja znižati, 2. v primeru utaje (npr. plačilo davkov je obvezno, vendar ni davčne odmere) znižati, 3. v primerih kazni zvišati. Spremembe ocen davkov na proizvode vplivajo na spremenljivke, ki so ocenjene s prištevanjem ali odštevanjem ocenjenih davkov na proiz- vode. Npr. proizvodnja v osnovnih cenah za posamezno skupino proizvodov se lahko oceni z odštevanjem, med drugim, davkov na proiz- vode od ocenjene porabe v kupčevih cenah, za oceno porabe v kupčevih cenah pa se ocena proizvodnje v osnovnih cenah lahko združi, med drugim, z ocenami davkov na proizvode. (b) V tabelah ponudbe in porabe se ne sme upoštevati več vrst razlik: 1. razlike v času, npr. plačila se lahko nanašajo na davčne odmere za več let, 2. podjetja, ki so plačilno nesposobna (stečaji): to mora biti prikazano kot druga sprememba obsega finančnih sredstev in obveznosti, torej ne v tabelah ponudbe in porabe. (c) V nekaterih primerih razlike lahko kažejo tudi na to, da so začetne ocene davkov in subvencij na proizvode zelo napačne, npr. ker je proizvodnja nekega proizvoda prenizko ocenjena. Tedaj so lahko upravičene tudi spremembe ocen tokov blaga in storitev. Pri prehodu od porabe po proizvodih v kupčevih cenah na osnovne cene se popravki izhodiščnih ocen davkov in subvencij na proizvode lahko prikažejo kot posebna postavka. Za vse input-output izračune pa je te popravke potrebno razporediti po proizvodih, četudi le s pre- prostimi matematičnimi metodami, npr. s proporcionalno razporeditvijo. 280 9. 48. SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Iz tabele porabe, prikazane v tabeli 9. 6, ni razvidno, v kakšnem obsegu je bilo porabljeno blago in storitve proizvedeno doma in v kakšnem uvoženo. Ta podatek je potreben za vse analize, v katerih je pomembna povezava med ponudbo in porabo blaga in storitev znotraj nacio- nalnega gospodarstva. Značilen primer je analiza vpliva sprememb izvoza ali izdatkov za končno potrošnjo na uvoz, domačo proizvodnjo in s tem povezane spremenljivke, npr. na zaposlenost; dejansko je to pomembno za večino analiz, omenjenih v odstavkih 9. 14. in 9. 15. Input- output okvir zato vsebuje tudi tabelo porabe za uvožene proizvode in tabelo porabe za doma proizvedeno blago in storitve (glej tabeli 9. 9 in 9. 10). 9. 49. Pri sestavljanju tabele porabe za uvožene proizvode je treba uporabiti vse razpoložljive podatke o porabi uvoza, npr. za nekatere proizvode so lahko znana najpomembnejša uvozna podjetja, za nekatere proizvajalce pa lahko obstajajo podatki o velikosti uvoza. Sicer pa so v sploš- nem neposredni statistični podatki o porabi uvoza redki, zato jih je navadno treba dopolniti s predpostavkami po skupinah proizvodov. 9. 50. Tabela porabe doma proizvedenih blaga in storitev se tako lahko izdela z odštevanjem tabele porabe uvoženih proizvodov od tabele skupne porabe. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 281 a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r b i t e m d e r p i n t s o n d e r v n i g o l a z e b m e m e r p s z o v z i : j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I i v e t s j n d o p s o g G S I P N e v a ž r d : e j i c i t s e v n i o t u r B ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( a b a r o p a n č n o K ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 1 ( Σ ) 2 ( n … ) 1 ( ) E C A N ( i t s o n v a j e D … 3 2 1 v a b a r o p a n č n o k : e d o v z i o r p e n e ž o v u a Z a j n š o r t o p a n s e m v : e d o v z i o r p e n e ž o v u a Z : h i t s o n d e r v. f. i. c / h a n e c h i v e č p u k n i i h d o v z i o r p o p h i t s o n d e r v f. i. c v h i t s o n v a j e d a z o v u e b a r o p a l e b a T — 9 9. a l e b a T ) 1 ( 1 2 3. m i d o v z i o r P ) A P C ( z o v u j a p u k S i h n e ž o v u a b a r o p a n č n o k j a p u k S h a t s r v o p v o d o v z i o r p i h n e ž o v u a j n š o r t o p a n s e m v j a p u k S ) 2 ( h i t s o n v a j e d o p v o d o v z i o r p ) 1 ( Σ 282 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( a b a r o p a n č n o K ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( Σ n … ) 1 ( ) E C A N ( i t s o n v a j e D … 3 2 1 h a n e c h i n v o n s o v e j n d o v z i o r p e č a m o d e b a r o p a l e b a T — 0 1 9. a l e b a T v a b a r o p a n č n o k : j o n d o v z i o r p o č a m o d a Z : h a n e c i h n v o n s o : j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I i v e t s j n d o p s o g G S I P N e v a ž r d : e j i c i t s e v n i o t u r B a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r b i t e m d e r p i n t s o n d e r v n i g o l a z e b m e m e r p s z o v z i a n s e m V : j o n d o v z i o r p o č a m o d a Z o p h a n e c i h n v o n s o v a j n š o r t o p ) 1 ( h i t s o n v a j e d n i i h d o v z i o r p 1 2 3. m i d o v z i o r P ) A P C ( a j n d o v z i o r p a č a m o d j a p u k S v e j n d o v z i o r p e č a m o d a b a r o p a n č n o K - z i o r p e č a m o d a j n š o r t o p a n s e m v j a p u k S ) 2 ( ) 1 ( Σ h a n e c i h n v o n s o h i t s o n v a j e d o p h a n e c i h n v o n s o v e j n d o v h a n e c i h n v o n s o h i t s o n v a j e d o p v o d o v z i o r p z o v u j a p u k S v v o d o v z i o r p i h n e ž o v u a b a r o p a n č n o K i h n e ž o v u a j n š o r t o p a n s e m v j a p u k S ) 3 ( v o d o v z i o r p i h n e ž o v u a b a r o P e d o v z i o r p a n i k v a d o t e n j a p u k S o n č n o k a z e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N o n s e m v a z e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N ) 4 ( e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N o b a r o p h i t s o n v a j e d o p j o n š o r t o p a b a r o p j a p u k S h a t s r v o p a b a r o p a n č n o k j a p u k S h i v e č p u k v a j n š o r t o p a n s e m v j a p u k S ) 5 ( ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( Σ h i t s o n v a j e d o p i t s o n d e r v e n a d o d i t n e m e l E ) 6 ( h i t s o n v a j e d o p h a n e c h i t s o n v a j e d o p t s o n d e r v a n a d o D o p h a n e c i h n v o n s o v a j n d o v z i o r P h i t s o n v a j e d ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( j o n d o v z i o r p a n i k v a d o t e n i g u r D e n e l s o p a z a z a v t s d e r S a l a t i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N ) 6 ( Σ + ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( Σ ) 6 ( Σ a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n I v e t s d e r s i h n v o n s o e j n a t S a l e d i t u p n I 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 283 9. 51. Za posebne namene se lahko zgoraj predstavljene tabele ponudbe in porabe spremenijo z uvedbo drugih in dodatnih klasifikacij. Pomembni značilni primeri so: (a) podrobnejše klasifikacije proizvodov in dejavnosti, ki temeljijo na nacionalnih klasifikacijah ali ki upoštevajo posebne namene, npr. za analizo vloge raziskav in razvoja v nacionalnem gospodarstvu; (b) podrobnejša geografska razčlenitev uvoza in izvoza, npr. trgovina znotraj EU, dodatno razčlenjena po državah, ter trgovina zunaj EU, dodatno razčlenjena po ekonomskih regijah in nekaterih državah, npr. ZDA in Japonska; (c) razdelitev uvoza na: 1. uvoz proizvodov, ki se proizvajajo tudi doma („konkurenčni uvoz“), 2. uvoz proizvodov, ki se doma ne proizvajajo („komplementarni uvoz“). Ti dve obliki uvoza imata verjetno različne odnose z nacionalnim gospodarstvom in sta zanj različno pomembni. Konkurenčni uvoz je lahko predmet analize in ekonomske politike, ker je lahko nadomestek za domačo proizvodnjo, zato se lahko vključi kot posebna katego- rija (potencialne) končne porabe v tabele porabe. Za komplementarni uvoz pa se analize večinoma osredotočajo na vpliv sprememb nje- govih cen in obsega (npr. v primeru naftnih kriz) na nacionalno gospodarstvo; (d) razdelitev sredstev za zaposlene po merilih, kot so stopnja izobrazbe, zaposlitev za polni/skrajšani delovni čas, starost in spol. Ta klasifi- kacija se nato lahko uporabi tudi pri dodatnih informacijah o zaposlenosti. Tako se tabele ponudbe in porabe lahko uporabljajo tudi za vse vrste analiz trga dela; (e) razdelitev sredstev za zaposlene v: (1) plače, od katerih: — socialni prispevki zaposlenih (1); (2) socialni prispevki delodajalcev. Ta razdelitev omogoča analizo vloge socialnih prispevkov pri ceni inputov dela in prenosu tega bremena na bruto poslovni presežek; (f) klasifikacija končne potrošnje po namenu (za gospodinjstva COICOP, za državo COFOG). Funkcionalna klasifikacija teh izdatkov omo- goča ovrednotenje vpliva vsake funkcije na preostalo gospodarstvo. Primera sta ocena pomena javnih in zasebnih izdatkov za zdravstvo, prevoz in izobraževanje ter analiza vpliva državnih izdatkov za obrambo na nekatere domače dejavnosti, še posebej na proizvajalce letal, tovornjakov in orožja; (g) prerazvrstitev investicij v osnovna sredstva in stanja osnovnih sredstev pri tistih osnovnih sredstvih, ki jih lastnik daje v najem, npr. pri poslovnem najemu so osnovna sredstva lahko prikazana, kot da so v lasti uporabnika (v nasprotju s standardno obravnavo v ESR). Namen te prerazvrstitve je narediti primerljivo stroškovno strukturo med dejavnostmi, ki najemajo osnovna sredstva, in dejavnostmi, ki imajo podobna osnovna sredstva v lasti. Za konsistentno računovodsko obravnavo zahteva takšna prerazvrstitev tudi spremembo vmesne potrošnje najemojemalcev in proizvodnje najemodajalcev v višini najemnine za osnovno sredstvo; (h) prerazvrstitev zaposlenosti in sredstev za zaposlene pri delu, oddanem zunanjim izvajalcem, in osebah, ki delajo prek agencij za začasno zaposlovanje: namen te prerazvrstitve je s prikazom oseb kot zaposlenih v tistih dejavnostih, v katerih dejansko delajo, narediti stroš- kovno strukturo dejavnosti bolj primerljivo. Takšna prerazvrstitev zahteva tudi spremembo konceptov vmesne potrošnje in proizvodnje opazovanih dejavnosti. (1) Globalna ocena tega koncepta je lahko potrebna, če socialni prispevek zaposlenega ni odvisen samo od plače, ampak tudi od, npr. drugih dohodkov zaposlenega, sta- rosti in zakonskega statusa. 284 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 TABELE, KI POVEZUJEJO TABELE PONUDBE IN PORABE S SEKTORSKIMI RAČUNI 9. 52. Za konsistentnost tabel ponudbe in porabe s sektorskimi računi morajo biti informacije v tabelah ponudbe in porabe povezane s sektorskimi računi. To se doseže z uvedbo tabele s spremenljivkami, navzkrižno klasificiranimi po dejavnostih in po sektorjih (glej tabelo 9. 11). Tabela 9. 11. — Tabele, ki povezujejo tabele ponudbe in porabe s sektorskimi računi Dejavnosti (NACE) 1 2 3 … … n (1) Σ (1) (2) I. Nefinančne družbe Skupaj proizvodnja Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo Druga netržna proizvodnja Vmesna potrošnja Bruto dodana vrednost Sredstva za zaposlene Drugi neto davki na proizvodnjo Potrošnja stalnega kapitala Neto poslovni presežek Bruto investicije v osnovna sredstva II. Finančne družbe Skupaj proizvodnja … Bruto investicije v osnovna sredstva III. Država IV. Gospodinjstva V. NPISG Skupaj sektorji Proizvodnja … Bruto investicije v osnovna sredstva (1) (2) SIMETRIČNE INPUT-OUTPUT TABELE 9. 53. ESR je tabela oblike proizvod po proizvodu najpomembnejša simetrična input-output tabela. 9. 54. Input-output tabela oblike proizvod po proizvodu (glej tabeli 9. 4 in 9. 12) se lahko sestavi s pretvorbo tabel ponudbe in porabe, izdelanih v osnovnih cenah, kar obsega spremembo formata, tj. iz dveh asimetričnih v eno simetrično tabelo (glej odstavek 9. 09). Postopek pretvorbe se lahko razdeli na tri korake: (a) alokacija stranskih proizvodov v tabeli ponudbe v dejavnosti, v katerih so to glavni proizvodi; 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 285 (b) preureditev stolpcev tabele porabe od inputov dejavnosti v inpute homogenih panog (glej odstavek 2. 114) (brez agregiranja vrstic); (c) agregacija posameznih proizvodov (vrstic) nove tabele porabe v homogene panoge, prikazane v stolpcih, če je to ustrezno. 9. 55. 9. 56. Korak (a) zajema prenose stranskih proizvodov v tabeli ponudbe. Ker stranski proizvodi nastopajo kot „izvendiagonalne“ postavke v tabeli ponudbe, je ta prenos sorazmerno enostaven. Ti stranski proizvodi se obravnavajo kot dodatki v dejavnosti, v katerih so to glavni proizvodi, in so izločeni iz dejavnosti, v katerih so bili proizvedeni. Korak (b) je bolj zapleten, ker se izhodiščni podatki o inputih nanašajo na dejavnosti in ne na vsak posamezen proizvod, ki je bil v tej dejav- nosti proizveden. Pretvorba, ki jo je potrebno izvesti, zajema prenose inputov, ki so povezani s stranskimi proizvodi, iz dejavnosti, v katerih so bili stranski proizvodi narejeni, v dejavnosti, v katere načeloma (po svojih značilnostih) sodijo. Ta prenos se lahko opravi na dva načina: 1. 2. s pomočjo dodatnih statističnih in tehničnih podatkov; s pomočjo predpostavk. 9. 57. Dodatne statistične in tehnične informacije je treba uporabljati kolikor je le mogoče. Npr. morda je možno dobiti posebne informacije o inpu- tih, potrebnih za proizvodnjo določene vrste proizvodnje. Vendar pa so podatki te vrste navadno nepopolni, zato je na koncu za izvedbo pre- nosov navadno potrebno uporabiti preproste predpostavke. 286 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( a b a r o p a n č n o K ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 1 ( Σ ) 2 ( n … i d o v z i o r P ) A P C ( ) 1 ( … 3 2 1 : h a n e c i h n v o n s o v a b a r o p a n č n o K o p h a n e c i h n v o n s o v a j n š o r t o p a n s e m V ) 1 ( ) u d o v z i o r p o p d o v z i o r p ( h a n e c h i n v o n s o v a l e b a t t u p t u o - t u p n i a n č i r t e m i S — 2 1 9. a l e b a T a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r b i t e m d e r p i n t s o n d e r v n i g o l a z e b m e m e r p s z o v z i : j o n š o r t o p i v e t s j n d o p s o g o n č n o k a z i k t a d z I G S I P N a v a ž r d : e j i c i t s e v n i o t u r B i h d o v z i o r p n i i h d o v z i o r p 1 2 3. n i d o v z i o r P ) A P C ( h a n e c i h n v o n s o v a b a r o p j a p u k S o p h a n e c i h n v o n s o v a b a r o p a n č n o K i h n v o n s o v a j n š o r t o p a n s e m v j a p u k S ) 2 ( ) 1 ( Σ h a t s r v i h d o v z i o r p o p h a n e c e d o v z i o r p a n i k v a d o t e n j a p u k S h a t s r v o p e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N i h d o v z i o r p o p e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N ) 3 ( e b a r o p e n č n o k ) – ( e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u S e d o v z i o r p a n i k v a D h a n e c h i v e č p u k v a b a r o p j a p u k S - e č p u k v h a t s r v o p a b a r o p a n č n o k j a p u k S h i v e č p u k v a j n š o r t o p a n s e m v j a p u k S ) 4 ( ) 3 ( + ) 1 ( Σ h a n e c h i v i h d o v z i o r p o p h a n e c i h d o v z i o r p o p i t s o n d e r v e n a d o d i t n e m e l E ) 5 ( i h d o v z i o r p o p h a n e c i h n v o n s o v a b d u n o P ) 9 ( i h d o v z i o r p o p t s o n d e r v a n a d o D ) 6 ( o p h a n e c i h n v o n s o v a j n d o v z i o r P ) 7 ( i h d o v z i o r p i h d o v z i o r p o p. f. i. c z o v U ) 8 ( j o n d o v z i o r p a n i k v a d o t e n i g u r D e n e l s o p a z a z a v t s d e r S a l a t i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N ) 5 ( Σ + ) 3 ( + ) 1 ( Σ ) 5 ( Σ ) 8 ( + ) 7 ( z o v U ) 0 1 ( a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n I v e t s d e r s i h n v o n s o a l e d e j n a t S i t u p n I 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 287 9. 58. Predpostavke, ki se uporabljajo za prenos proizvodov in z njimi povezanih inputov, slonijo na dveh vrstah tehnoloških predpostavk: (a) (b) tehnologija dejavnosti, ki predpostavlja, da so vsi proizvodi, ki jih proizvedejo lokalne EED v dejavnosti, proizvedeni z enako strukturo inputov; tehnologija proizvoda, ki predpostavlja, da imajo vsi proizvodi določene skupine enako strukturo inputov, ne glede na to, katera dejav- nost jih proizvaja. Izbira najboljše predpostavke za posamezen primer ni lahka naloga. Odvisna mora biti od strukture domačih dejavnosti, npr. od stopnje spe- cializacije in od homogenosti nacionalnih tehnologij, ki se uporabljajo za proizvodnjo proizvodov iste skupine. Npr. škornji so lahko izdelani iz usnja ali iz plastičnih mas; predpostavljanje enake tehnologije proizvoda za vse škornje (ali, pri višji ravni agregacije, za vso obutev) je zato lahko sporno; predpostavka tehnologije panoge je tukaj lahko boljša izbira. Preprosta uporaba predpostavke tehnologije proizvoda pogosto daje nesprejemljive rezultate, saj so tako izračunani input-output koeficienti včasih neverjetni ali celo nemogoči, npr. negativni. Neverjetni koeficienti so lahko posledica napak v merjenju in heterogenosti (raznovrst- nosti proizvodov) dejavnosti, v kateri je preneseni proizvod glavni proizvod. To se lahko popravi s prilagoditvami, ki temeljijo na dodatnih informacijah, ali z uporabo izvedenskih ocen v največjem možnem obsegu. Druga rešitev je seveda uporaba predpostavke tehnologije dejav- nosti. V praksi je najboljša strategija za sestavljanje simetričnih input-output tabel uporaba mešanice predpostavk tehnologije, kombiniranih z dodatnimi informacijami. 9. 59. Pomen predpostavk je odvisen od obsega stranske proizvodnje, ta pa ni odvisen le od organiziranosti proizvodnje v gospodarstvu, ampak tudi od razčlenitve proizvodov: čim bolj je členitev podrobna, tem več stranske proizvodnje je pričakovati. 9. 60. Korak (c) zajema agregacijo proizvodov v novi tabeli porabe v dejavnosti, ki jih proizvajajo v skladu s korakom (a), rezultat pa je simetrična input-output tabela, v kateri so proizvodi navzkrižno razvrščeni po proizvodih. Medtem ko se ta dopolnila začnejo pri podatkih o lokalnih EED, končne vknjižbe ustrezajo vknjižbam za „enote homogene proizvodnje“. 9. 61. Klasifikacije v simetrični input-output tabeli se skladajo s klasifikacijami v tabelah ponudbe in porabe, saj je prva tabela transformacija drugih (razen seveda klasifikacije po dejavnostih/homogenih panogah). 9. 62. Simetrično input-output tabelo, ki je prikazana v tabeli 9. 12, morata spremljati vsaj dve tabeli: (a) matrika, ki prikazuje porabo uvoza. Format te tabele je enak kot pri uvozni tabeli, ki podpira tabeli ponudbe in porabe (glej tabelo 9. 10), le da je tu uporabljena klasifikacija proizvod po proizvodu; (b) simetrična input-output tabela za domačo proizvodnjo (tabela 9. 13). Simetrična input-output tabela za domačo proizvodnjo se uporablja za izračun kumulativnih koeficientov, tj. Leontijeve inverzne matrike. Leontijeva inverzna matrika je v primeru tabele 9. 13 inverzna matrika razlike med enotsko matriko I in matriko tehničnih koeficientov, dob- ljenih iz matrike [(1), (1)]. Leontijeva inverzna matrika se lahko izračuna tudi za domačo proizvodnjo in konkurenčni uvoz (glej odstavek 9. 51. ). V tem primeru je treba predpostaviti, da je bil konkurenčni uvoz proizveden na enak način kot konkurenčni domači proizvodi. 288 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( a b a r o p a n č n o K ) f ) e ) d ) c ) b ) a ) 3 ( ) 1 ( Σ ) 2 ( n … i d o v z i o r P ) A P C ( ) 1 ( … 3 2 1 v a b a r o p a n č n o k : j o n d o v z i o r p o č a m o d a Z a n s e m v : j o n d o v z i o r p o č a m o d a Z ) 1 ( ) u d o v z i o r p o p d o v z i o r p ( j o n d o v z i o r p o č a m o d a z a l e b a t t u p t u o - t u p n i a n č i r t e m i S — 3 1 9. a l e b a T a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r b i t e m d e r p i n t s o n d e r v n i g o l a z e b m e m e r p s z o v z i : j o n š o r t o p i v e t s j n d o p s o g o n č n o k a z i k t a d z I : h a n e c i h n v o n s o G S I P N e v a ž r d : e j i c i t s e v n i o t u r B o p h a n e c i h n v o n s o v a j n š o r t o p i h d o v z i o r p n i i h d o v z i o r p 1 2 3. n i d o v z i o r P ) A P C ( a j n d o v z i o r p a č a m o d j a p u k S v e j n d o v z i o r p e č a m o d a b a r o p a n č n o K - z i o r p e č a m o d a j n š o r t o p a n s e m v j a p u k S ) 2 ( ) 1 ( Σ h a n e c i h n v o n s o i h d o v z i o r p o p h a n e c i h n v o n s o v e j n d o v h a n e c i h n v o n s o i h d o v z i o r p o p v o d o v z i o r p z o v u j a p u k S v v o d o v z i o r p i h n e ž o v u a b a r o p a n č n o K i h n e ž o v u a j n š o r t o p a n s e m v j a p u k S ) 3 ( v o d o v z i o r p i h n e ž o v u a b a r o P e d o v z i o r p a n i k v a d o t e n j a p u k S o n č n o k a z e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N o n s e m v a z e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N ) 4 ( e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N o b a r o p i h d o v z i o r p o p j o n š o r t o p a b a r o p j a p u k S h a t s r v o p a b a r o p a n č n o k j a p u k S h i v e č p u k v a j n š o r t o p a n s e m v j a p u k S ) 5 ( ) 4 ( + ) 3 ( + ) 2 ( Σ i h d o v z i o r p o p h a n e c i h d o v z i o r p o p i t s o n d e r v e n a d o d i t n e m e l E ) 6 ( i h d o v z i o r p o p t s o n d e r v a n a d o D o p h a n e c i h n v o n s o v a j n d o v z i o r P i h d o v z i o r p ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( j o n d o v z i o r p a n i k v a d o t e n i g u r D e n e l s o p a z a z a v t s d e r S a l a t i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N ) 6 ( Σ + ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( Σ 6 Σ a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n I v e t s d e r s i h n v o n s o e j n a t S a l e d i t u p n I 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 289 POGLAVJE 10 MERE CEN IN OBSEGA 10. 01. V sistemu ekonomskih računov so vsi tokovi in vsa stanja izraženi v denarnih enotah. Denarna enota je edini skupni imenovalec, ki ga je moč uporabiti za vrednotenje izjemno različnih transakcij, prikazanih v računih, in ki omogoča izračun smiselnih izravnalnih postavk. Težava pri uporabi denarne enote kot merske enote je, da ni ne stabilna ne mednarodni standard. Ekonomska analiza se največ ukvarja z mer- jenjem gospodarske rasti v izrazih obsega med različnimi obdobji. Zato je pri spremembah vrednosti posameznih ekonomskih agregatov spre- membe, ki izhajajo izključno iz sprememb cen, nujno razlikovati od preostalih sprememb, ki se imenujejo spremembe „obsega“. Ekonomska analiza se ukvarja tudi s primerjavami v prostoru, tj. med različnimi nacionalnimi gospodarstvi. Pri tem se osredotoča na medna- rodne primerjave obsega ravni proizvodnje in dohodka, zanima pa jo tudi raven cen. Zato je razlike v vrednosti ekonomskih agregatov med pari ali skupinami držav nujno razčleniti v komponente, ki odražajo razlike v obsegu in razlike v ceni. 10. 02. Pri časovnih primerjavah tokov in stanj je treba pravilnemu merjenju sprememb cen in obsegov posvečati enako pozornost. V kratkem obdobju ni opazovanje cenovnih sprememb nič manj zanimivo kot merjenje obsega ponudbe in povpraševanja. Na dolgi rok mora preučeva- nje gospodarske rasti upoštevati spreminjanja relativnih cen različnih vrst blaga in storitev. Poglavitni cilj ni samo zagotavljanje izčrpnih mer sprememb cen in obsegov za temeljne agregate sistema, ampak sestaviti celoto medsebojno odvisnih mer, ki omogočajo sistematične in podrobne analize inflacije, gospodarske rasti ter njunih nihanj. 10. 03. Splošno pravilo za primerjave v prostoru je, da morajo biti pravilno merjene tako cenovne komponente kot tudi komponente obsega eko- nomskih agregatov. Ker je razlika med Laspeyresovimi in Paaschejevimi obrazci pri primerjavah v prostoru pogosto značilna, je Fischerjev indeksni obrazec za te primerjave edini sprejemljiv. 10. 04. Prednost ekonomskih računov je v zagotavljanju primernega okvira za izgradnjo sistema indeksov obsega in cen ter v zagotavljanju konsi- stentnosti statističnih podatkov. Prednosti računovodskega pristopa je mogoče povzeti takole: (a) na konceptualni ravni uporaba računovodskega okvira, ki zajema celoten gospodarski sistem, zahteva konsistentno opredelitev cen in fizičnih enot za različne proizvode in tokove v sistemu. V okviru takšne vrste je nujno, da so npr. koncepti cen in obsega za posamezno skupino proizvodov enako opredeljeni na strani virov in na strani porab; (b) na statistični ravni uporaba okvira ekonomskih računov postavlja računovodske omejitve, ki jih je treba upoštevati v tekočih in stalnih cenah in ki za zagotovitev konsistentnosti podatkov o cenah in obsegih navadno zahtevajo določene prilagoditve; (c) nadalje, tvorjenje integriranega sistema indeksov cen in obsega v okviru sistema ekonomskih računov zagotavlja nacionalnemu računo- vodstvu možnost dodatnih preverb. Ob predpostavki obstoja usklajenega sistema tabel ponudbe in porabe v tekočih cenah izgradnja takš- nih usklajenih tabel v stalnih cenah pomeni avtomatično izpeljavo sistema implicitnih indeksov cen. Preučevanje verodostojnosti teh izve- denih indeksov lahko vodi k reviziji in popravljanju podatkov v stalnih cenah, v nekateri primerih pa celo k popravljanju vrednosti v tekočih cenah; (d) nazadnje, računovodski pristop dovoljuje merjenje sprememb cen in obsega za nekatere izravnalne postavke računov, ki po opredelitvi izhajajo iz drugih elementov v računih. 10. 05. Kljub prednostim integriranega sistema, ki temelji na usklajenosti transakcij z blagom in storitvami v celoti in po dejavnostih, je treba priznati, da tako dobljeni indeksi cen in obsega ne zadostujejo vsem potrebam in ne odgovarjajo na vsa možna vprašanja o spremembah cen ali obse- gov. Čeprav so računovodske omejitve in izbira obrazcev za indeks cen in indeks obsega bistveni za izgradnjo skladnega sistema, lahko včasih predstavljajo oviro. Prav tako obstaja potreba po informacijah za krajša obdobja, npr. mesece ali četrtletja. V teh primerih se kot koristne lahko izkažejo druge oblike indeksov cen in obsega. 290 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 PODROČJE UPORABE INDEKSOV CEN IN OBSEGA V SISTEMU RAČUNOV 10. 06. Med tokovi, ki se pojavljajo v ekonomskih računih v tekočih cenah, je pri nekaterih (v glavnem pri tistih, ki se nanašajo na proizvode) razliko- vanje med spremembami cen in spremembami obsega podobno kot na mikroekonomski ravni. Za številne druge tokove v sistemu je razliko- vanje precej manj očitno. V prvem primeru tokovi zajemajo skupino elementarnih transakcij z blagom in storitvami, katerih vrednost je enaka zmnožku števila fizičnih enot in cene za enoto. V tem primeru za določitev povprečne spremembe cene in obsega zadošča poznavanje razčlenitve obravnavanega toka na elementarne transakcije. V drugem primeru, ki se nanaša na številne transakcije, povezane z razdelitvijo in finančnim posredništvom ter z izravnalnimi postavkami, kot je dodana vrednost, je tekoče vrednosti težko ali celo nemogoče neposredno ločiti v komponente cen in obsega, zato je treba uporabiti posebne rešitve. Prav tako obstaja potreba po merjenju realne kupne moči številnih agregatov, kot so sredstva za zaposlene, razpoložljivi dohodek gospodinj- stev in nacionalni dohodek. To je možno npr. z njihovim deflacioniranjem z indeksom cen tistega blaga in storitev, ki jih je z njimi mogoče kupiti. 10. 07. Poudariti je treba, da se cilj in postopek merjenja realne kupne moči bistveno razlikujeta od cilja in postopka pri deflacioniranju blaga in stori- tev ter izravnalnih postavk. Za te se lahko vzpostavi integriran sistem indeksov cen in obsega, ki je med drugim uporaben za merjenje gospo- darske rasti. Pri vrednotenje tokov zadnje vrste v realnem izrazu se uporabljajo indeksi cen drugih tokov, ki so glede na cilje analize lahko raz- lični; to je možno izvesti le na osnovi dogovora in ne na enoten način znotraj integriranega sistema indeksov cen in obsega. INTEGRIRANI SISTEM INDEKSOV CEN IN OBSEGA 10. 08. Sistematična delitev sprememb tekočih vrednosti v komponenti „spremembe cene“ in „spremembe obsega“ je omejena na tokove, ki predstav- ljajo transakcije, prikazane v računih blaga in storitev (0) ter v računih proizvodnje (I); izvaja se tako za podatke, ki se nanašajo na posamezne dejavnosti, kot tudi za podatke, ki se nanašajo na celotno gospodarstvo. Tokov, ki predstavljajo izravnalne postavke (npr. dodana vrednost), ni mogoče neposredno deliti v komponenti cene in obsega, ampak je to mogoče le posredno z uporabo ustreznih tokov transakcij. Uporaba računovodskega okvira postavlja dvojno omejitev pri izračunu podatkov: (a) saldo računa blaga in storitev mora biti za kateri koli zaporedni leti izračunan v tekočih in stalnih cenah, (b) vsak tok na ravni celotnega gospodarstva mora biti enak vsoti ustreznih tokov za posamezne dejavnosti. Tretja omejitev, ki ni svojstvena uporabi računovodskega okvira, ampak izhaja iz premišljene izbire, je, da mora biti vsaka sprememba vred- nosti transakcije pripisana bodisi spremembi cene bodisi spremembi obsega bodisi njuni kombinaciji. Če so te tri zahteve izpolnjene, vrednotenje računov blaga in storitev ter računov proizvodnje v stalnih cenah pomeni, da je možno izdelati integrirano celoto indeksov cen in obsega. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 291 10. 09. Postavke, ki jih je pri izgradnji takšne integrirane celote treba upoštevati, so: Transakcije s proizvodi Proizvodnja Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo Druga netržna proizvodnja Vmesna potrošnja Izdatki za končno potrošnjo Izdatki za individualno končno potrošnjo Izdatki za kolektivno končno potrošnjo Dejanska končna potrošnja Dejanska individualna končna potrošnja Dejanska kolektivna končna potrošnja Bruto investicije Bruto investicije v osnovna sredstva Spremembe zalog Pridobitve manj odsvojitve vrednostnih predmetov Izvoz blaga in storitev Izvoz blaga Izvoz storitev Uvoz blaga in storitev Uvoz blaga Uvoz storitev Davki in subvencije na proizvode Davki na proizvode razen DDV Subvencije na proizvode DDV na proizvode Potrošnja stalnega kapitala Izravnalni postavki Dodana vrednost Bruto domači proizvod P. 11 P. 12 P. 13 P. 31 P. 32 P. 41 P. 42 P. 51 P. 52 P. 53 P. 61 P. 62 P. 71 P. 72 D. 212 in D. 214 D. 31 D. 211 P. 1 P. 2 P. 3 P. 4 P. 5 P. 6 P. 7 K. 1 B. 1 B. 1*g INDEKSI CEN IN OBSEGA ZA DRUGE AGREGATE 10. 10. Poleg zgoraj naštetih mer cen in obsega je v lastni komponenti cene in obsega možno razčleniti tudi v nadaljevanju naštete agregate. Cilji za te mere so različni. Zaloge Stanja proizvedenih osnovnih sredstev Sredstva za zaposlene AN. 12 AN. 11 D. 1 Zaloge na začetku in koncu obdobja je treba izračunavati v stalnih cenah za ocenjevanje spremembe obsega zalog v obdobju. Stanje proizvedenih osnovnih sredstev je treba v stalnih cenah izračunavati za oceno razmerij med kapitalom in proizvodnjo ter za pridobitev osnove za oceno potrošnje stalnega kapitala v stalnih cenah. Sredstva za zaposlene morajo biti v stalnih cenah izračunana za merjenje produktivnosti, v nekaterih primerih pa tudi zaradi ocenjevanja pro- izvodnje s podatki o inputih v stalnih cenah. 10. 11. Sredstva za zaposlene so element dohodka. Za merjenje kupne moči se v realnem izrazu lahko vrednotijo z deflacioniranjem z indeksom, ki odraža cene proizvodov, ki jih zaposleni kupujejo. V realnem izrazu je na enak splošen način mogoče meriti tudi druge elemente dohodka, npr. razpoložljivi dohodek gospodinjstev in nacionalni dohodek. 292 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 SPLOŠNA NAČELA MERJENJA INDEKSOV CEN IN OBSEGA OPREDELITEV CEN IN OBSEGOV TRŽNIH PROIZVODOV 10. 12. Oblikovanje integriranega sistema indeksov cen in obsega temelji na predpostavki, da je na ravni posameznega homogenega blaga ali storitve vrednost (v) enaka zmnožku cene na enoto količine (c) in števila količinskih enot (k), tj. v = c × k 10. 13. Opredelitev: Cena je vrednost ene enote proizvoda, katere količine so popolnoma homogene ne samo v fizičnem smislu, ampak tudi glede na številne druge značilnosti, opisane v odstavku 10. 16. Za seštevnost v ekonomskem smislu morajo biti količine identične in imeti enako ceno za enoto. Za vsak agregat transakcij z blagom in storitvami, ki je prikazan v računih, morajo biti mere cen in količin oblikovane tako, da je indeks vrednosti = indeks cene × indeks obsega To pomeni, da mora biti prav vsaka sprememba vrednosti toka pripisana bodisi spremembi cene bodisi spremembi obsega bodisi njuni kombinaciji. 10. 14. Pri transakcijah z blagom je v številnih primerih enostavno določiti fizično enoto, ki je udeležena v transakciji in od tod ceno za enoto. V veliko primerih, npr. za redko investicijsko blago, je to veliko težje in je treba uporabiti posebne rešitve. Pri transakcijah s storitvami je pogosto težje opredeliti značilnosti, ki določajo fizične enote, zato se lahko mnenja glede meril, ki naj bi se uporabljala, razlikujejo. To lahko velja za pomembne dejavnosti, kot so storitve finančnega posredništva, trgovina na debelo in drobno, stori- tve za podjetja, izobraževanje, raziskovanje in razvoj, zdravstvo in rekreacija. Zaradi naraščajočega pomena storitvenih dejavnosti je nujno najti skupne rešitve problema izbire fizičnih enot, četudi so le dogovorjene. RAZLIKE V KAKOVOSTI IN RAZLIKE V CENI 10. 15. Fizične in druge značilnosti, ki jih je treba upoštevati pri opredeljevanju proizvodov, določajo razlike v kakovosti in imajo pomembno vlogo, obenem pa povzročajo težke statistične probleme. Dejstvo je, da za številno blago in storitve, namenjene specifičnim uporabam, obstaja več različnih kakovosti, od katerih ima vsaka svojo ceno. 10. 16. Razlike v kakovosti odražajo naslednji dejavniki: (a) fizične značilnosti, (b) dostave na različnih lokacijah, (c) dostave ob različnih delih dneva ali obdobjih leta, (d) razlike v prodajnih pogojih, okoliščinah ali okolju, v katerih so blago ali storitve dobavljeni. Ob danih fizičnih značilnostih razlike v drugih dejavnikih pomenijo, da fizične enote v ekonomskem smislu niso identične in da so vrednosti enot različne. Te razlike v vrednostih na enoto so razlike v obsegu in ne razlike v ceni. V praksi plačilo ob nakupu blaga ne zajema samo cene blaga, ampak tudi ceno storitev, povezanih z dobavo blaga. To pomeni, da je nače- loma treba popolnoma enako blago, prodano po različnih cenah in v različnih okoliščinah, šteti za različno blago. Ta zaključek je eksplicitno potrjen v tabelah ponudbe in porabe, kjer je vrednost trgovskih in prevoznih marž (ki predstavljajo glavnino storitev, povezanih z zagotavlja- njem blaga) prikazana posebej. 10. 17. Znotraj posameznega trga in v enem obdobju je lahko hkratni obstoj več vrednosti na enoto dokaz obstoja razlik v kakovosti, razen v prime- rih, opisanih v odstavku 10. 19. Torej je treba različne modele avtomobilov in celo različice istega modela obravnavati kot različne proizvode, podobno pa je treba razločevati med potovanji z vlakom v prvem in drugem razredu. Za izračun mer cen in obsega je treba uporabljati čimbolj podrobno klasifikacijo proizvodov, tako da je vsak opredeljen proizvod maksimalno homogen, ne glede na raven, ki je uporabljena pri prikazu rezultatov. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 293 10. 18. Dimenzijo kakovosti je treba upoštevati tudi pri prikazu sprememb v času. Spremembo kakovosti zaradi npr. spremembe fizičnih značilnosti proizvoda je treba obravnavati kot spremembo obsega in ne cene. Prav tako je treba upoštevati vpliv agregiranja. Spremembe v sestavi toka, ki pomenijo npr. izboljšanje povprečne kakovosti, je treba prikazati kot povečanje obsega in ne kot povečanje cene. Iz tega izhaja, da bo za proizvodnjo vpliv premika med trgi z različnimi cenami, npr. domači proti tujemu ali industrijska poraba proti trgom za potrošne proizvode, obravnavan kot sprememba obsega in ne kot sprememba cene. Iz tega prav tako izhaja, da se sprememba cene za posamezen tok lahko zgodi samo kot posledica sprememb cen na ravni posameznih transakcij. 10. 19. Opredelitev: Razlike v vrednosti na enoto niso kazalnik razlik v kakovosti v naslednjih okoliščinah: pomanjkanje informacij, cenovna diskri- minacija, ki odraža omejitve v svobodi izbire, ter obstoj vzporednih trgov. V teh primerih se razlike v vrednostih na enoto obravnavajo kot razlike v ceni. 10. 20. Pomanjkanje informacij pomeni, da kupec ni pravilno obveščen o obstoječih razlikah v ceni in zato lahko nenamerno kupuje po višjih cenah. To, ali nasprotno, se lahko pripeti tudi, kadar se posamezni kupci in prodajalci pogajajo ali barantajo o ceni. Po drugi strani se razlika v povprečni ceni blaga, kupljenega na trgu ali bazarju, kjer so takšna barantanja pogosta, in ceno enakega blaga, prodanega v drugačne vrste prodajalni (npr. v veleblagovnici) normalno obravnava kot odraz razlik v kakovosti zaradi različnih prodajnih pogojev. 10. 21. Cenovna diskriminacija pomeni, da prodajalci za popolnoma enako blago ali storitve, prodane v popolnoma enakih okoliščinah, različnim skupinam kupcev zaračunajo različne cene. V teh primerih posebna skupina kupcev nima svobodne izbire oziroma je le-ta omejena. Sprejeto načelo je, da razlike v ceni pomenijo cenovno diskriminacijo takrat, kadar se za popolnoma enake enote, prodane v popolnoma enakih oko- liščinah in na jasno ločenih trgih, zaračunajo različne cene. Razlike v cenah zaradi takšne diskriminacije ne predstavljajo razlik v obsegu. Možnost preprodaje blaga na trgu pomeni, da je cenovna diskriminacija za proizvode te vrste v večini primerov nepomembna. Morebitne raz- like v cenah blaga je mogoče normalno pojasniti kot posledico pomanjkanja informacij ali obstoja vzporednih trgov. V storitvenih dejavnostih, npr. pri prevozu, lahko proizvajalci skupinam posameznikov z značilno nizkimi dohodki, npr. upokojencem ali študentom, zaračunajo nižje cene. Če lahko le-ti potujejo ob katerem koli času po lastni izbiri, je treba to obravnavati kot cenovno diskrimina- cijo. Če pa jim proizvajalci zaračunajo nižjo ceno ob pogoju, da potujejo le ob določenih časih, navadno izven prometnih konic, jim proizva- jalci nudijo prevoz nižje kakovosti. 10. 22. Vzrokov za obstoj vzporednih trgov je več. Kupci morda po nižji ceni ne morejo kupiti toliko, kot bi želeli, ker je ponudba po tej ceni neza- dostna, hkrati pa lahko obstaja sekundarni, vzporedni trg z višjimi cenami. Možnost za vzporedni trg obstaja tudi, kadar lahko prodajalci zaračunajo nižje cene, ker se s tem lahko izognejo določenim davkom. Tudi v teh primerih razlika v ceni pomeni razliko v ceni in ne v obsegu. 10. 23. Sprememba sestave toka, ki vpliva na njegovo celotno vrednost, se lahko zgodi, kadar se v razmerah pomanjkanja informacij, cenovne diskri- minacije in obstoja vzporednih trgov popolnoma enaki proizvodi prodajajo po različnih cenah. Predpostavimo, da se določena količina posameznega blaga ali storitve, ki se ne razlikuje niti po lastnostih ponujenega blaga ali storitev niti po lokaciji, času ali pogojih prodaje niti po kakšnem drugem dejavniku, določeni skupini kupcev proda po nižji ceni. Kasnejše zmanjšanje deleža, prodanega po nižji ceni, zviša povprečno ceno, ki jo plačajo kupci blaga ali storitve. To je treba prikazati kot povečanje cene in ne kot povečanje obsega. NAČELA ZA NETRŽNE STORITVE 10. 24. Vzpostavljanje obširnega sistema indeksov cen in obsega, ki zajema vse ponudbe in porabe blaga in storitev, naleti na posebno težavo pri merjenju proizvodnje netržnih storitev. Te se od tržnih storitev razlikujejo po tem, da se ne prodajajo po tržni ceni, njihova vrednost v teko- čih cenah pa se po dogovoru izračuna kot vsota nastalih stroškov. Ti stroški so vmesna potrošnja, sredstva za zaposlene, drugi davki minus subvencije na proizvodnjo ter potrošnja stalnega kapitala. 10. 25. V odsotnosti tržne cene za enoto je sprememba „stroška na enoto“ netržne storitve lahko približek za spremembo cene. Če se netržne storitve trošijo na individualni osnovi, je načeloma mogoče oceniti količine, ki so homogene in ki odražajo uporabo teh storitev, ter uporabiti stroške 294 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 na enoto iz baznega leta za izračun podatkov v stalnih cenah. S takšnim merjenjem proizvodnje je mogoče analizirati spremembe v produk- tivnosti za individualne netržne storitve. Za kolektivne storitve stroškov na enoto in količin, ki odražajo njihovo uporabo, navadno ni mogoče opredeliti. Če se skušajo spremembe v produktivnosti za kolektivne storitve vključiti s posredno metodo, je treba na to uporabnike opozoriti. 10. 26. V okviru ekonomskih računov je bistvenega pomena upoštevanje načela, da morata biti proizvodnja in potrošnja netržnih storitev, enako kot proizvodnja in potrošnja blaga in tržnih storitev, opredeljeni z dejanskimi tokovi tega blaga in storitev in ne s končnimi rezultati, ki izhajajo iz njihove porabe. Ker so ti rezultati odvisni tudi od več drugih dejavnikov, ni mogoče meriti npr. obsega učiteljskih storitev z dvigom izobrazbene ravni ali obsega zdravstvenih storitev z izboljšanjem zdravja prebivalstva. NAČELA ZA DODANO VREDNOST IN BDP 10. 27. Dodana vrednost, izravnalna postavka računa proizvodnje, je edina izravnalna postavka, ki je del integriranega sistema indeksov cen in obsega. Poudariti pa je treba tako zelo posebne značilnosti te postavke kot tudi pomembnost indeksov cen in obsega, ki se nanjo nanašajo. V nasprotju s številnimi tokovi blaga in storitev dodana vrednost ne predstavlja nobene posamezne vrste transakcij, zato je ni mogoče nepo- sredno razčleniti v komponenti cene in obsega. 10. 28. Opredelitev: Dodana vrednost v stalnih cenah je razlika med proizvodnjo v stalnih cenah in vmesno potrošnjo v stalnih cenah: DV = ΣC(0)K(1) – Σc(0)k(1) pri čemer C in K označujeta cene in količine za proizvodnjo, c in k pa cene in količine za vmesno potrošnjo. Teoretično pra- vilna metoda za izračun dodane vrednosti v stalnih cenah je dvojna deflacija, tj. ločeno deflacioniranje obeh tokov računa pro- izvodnje (proizvodnje in vmesne potrošnje) ter izračun razlike med obema prevrednotenima tokovoma. 10. 29. Kadar so statistični podatki nepopolni ali ne dovolj zanesljivi, je morda treba uporabiti en kazalnik. Če so podatki o dodani vrednosti v teko- čih cenah dobri, je ena izmed možnih alternativ dvojni deflaciji neposredno deflacioniranje tekoče dodane vrednosti s cenovnim indeksom za proizvodnjo, pri čemer se predpostavlja, da se cene za vmesno potrošnjo spreminjajo po isti stopnji kot za proizvodnjo. Druga možnost je ekstrapolacija dodane vrednosti iz baznega leta z indeksom obsega proizvodnje. Le-ta je lahko izračunan bodisi neposredno iz količinskih podatkov bodisi z deflacioniranjem tekoče vrednosti proizvodnje z ustreznim indeksom cen. Ta metoda dejansko predpostavlja, da so spre- membe obsega enake za proizvodnjo in vmesno potrošnjo. Za nekatere tržne in netržne storitvene dejavnosti, npr. finančne, poslovne storitve, izobraževanje in obrambo, spremembe cen ali obsega pro- izvodnje morda ni možno zadovoljivo oceniti. V teh primerih je mogoče spreminjanje dodane vrednosti v stalnih cenah oceniti s spremem- bami sredstev za zaposlene v stalnih cenah dela in potrošnje stalnega kapitala v stalnih cenah. Sestavljavci podatkov so lahko prisiljeni uporab- ljati takšne pripomočke tudi kadar ni upravičeno predpostavljati, da produktivnost dela v kratkem ali dolgem obdobju ostaja nespremenjena. 10. 30. Po svojih lastnostih se torej indeksi obsega in cen za dodano vrednost razlikujejo od ustreznih indeksov za tokove blaga in storitev. Isto velja za indekse cen in obsega agregatnih izravnalnih postavk, kot je bruto domači proizvod. Le-ta je enak vsoti vseh dodanih vrednosti, zmanjšani za PMSFP, tj. vsoti izravnalnih postavk, povečani za davke minus subvencije na proizvode, z drugega vidika pa je izravnalna postavka med celotnimi končnimi porabami in uvozom. TEŽAVE PRI UPORABI NAČEL 10. 31. Za uporabo načel o cenah in obsegu pri posameznih tokovih v sistemu je treba navesti rešitve za številne težave, ki pri tem nastajajo. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 295 SPLOŠNA UPORABA 10. 32. Potreba po določitvi, kateri izmed številnih dejavnikov, ki so opisani v prejšnjem poglavju, pojasnjuje razlike v ceni, nastopi pri proučevanju časovnih serij vrednostnih podatkov in pri potrebi po ločitvi sprememb cen od sprememb obsega. Iz tega izhaja, da so tudi na zelo podrobni ravni serije količinskih podatkov lahko le približne mere sprememb obsega, ker ne odražajo pravilno sprememb, ki lahko nastanejo v mešanici različnih kakovosti. To pomeni, da npr. nespremenjeno število fizičnih enot, prikazanih za določen tok, podceni spremembo obsega, če se je sestava spremenila v prid bolj kakovostnih enot. Ta premik pomeni spremembo povprečne kakovosti in mora biti prikazan kot povečanje indeksa obsega. V splošnem je najboljša metoda za ocenjevanje sprememb obsega tokov blaga in storitev deflacioniranje vrednostnih podatkov z indeksi cen. Ker se vse spremembe povprečne kakovosti pravilno odrazijo v serijah vrednosti, deljenje z reprezentativnim indeksom cen, ki je prilagojen za spremembe kakovosti, daje pravilen indeks obsega. 10. 33. V praksi deflacioniranje z indeksi cen ni vedno najboljša rešitev in je treba uporabiti druge metode. Serije vrednosti je npr. mogoče oceniti z množenjem podatkov o cenah in količinah, podatke v stalnih cenah pa nato dobiti z uporabo cen baznega leta. Druga možnost je, da so nekatere serije vrednosti slabše kakovosti ali pa obstajajo težave pri pridobitvi zanesljivih indeksov cen. V teh primerih ocena lahko temelji na količinskih kazalnikih, paziti pa je treba, da se količine nanašajo na čimbolj homogene proizvode. Če nobena izmed opisanih metod ni upo- rabna, je morda treba proizvodnjo v stalnih cenah oceniti na osnovi inputov v stalnih cenah. 10. 34. Za netržne storitve deflacioniranje vrednosti z indeksi cen ni možno, zato je treba uporabiti druge rešitve. Opisane so v odstavkih od 10. 41. do 10. 46. v nadaljevanju. UPORABA PRI POSAMEZNIH TOKOVIH Tokovi blaga in tržnih storitev 10. 35. Spremembe vrednosti tokov blaga in tržnih storitev so med vsemi tokovi v gospodarstvu najlaže ločljive v spremembe cen in obsega. V tem okviru je treba jasno ločevati med: (a) tokovi, ki predstavljajo transakcije, dejansko izvedene na trgu po določeni ceni; (b) tokovi, ki predstavljajo proizvodnjo za lastno končno porabo (npr. proizvodnja kmetijskih proizvodov in stanovanjskih storitev za lastne potrebe); (c) tokovi, katerih vrednost je opredeljena kot razlika med transakcijami z blagom in storitvami (npr. trgovske marže); (d) tokovi, katerih vrednost je opredeljena kot razlika med razdelitvenimi in/ali finančnimi transakcijami (npr. posredno merjene storitve finančnega posredništva in zavarovalne storitve). 10. 36. Tokovi v skupini (a) so daleč najštevilčnejši in najbolj vsakdanji. Spremembe vrednosti teh tokov je mogoče po njihovi naravi deliti v spre- membe cen in obsega. Splošna metoda deflacioniranja tekočih vrednosti z indeksi cen je uporabna v vseh primerih, kjer je blago in storitve mogoče izraziti v enotah, od katerih je večina homogena iz leta v leto. 10. 37. Za tokove v skupini (b), ki so namišljene transakcije, je značilna odsotnost dejanske cene transakcije. To velja za blago, kot so kmetijski proiz- vodi za lastno končno porabo ter blago za investicije v osnovna sredstva iz lastne proizvodnje. Pri storitvah se najpomembnejša vrsta nanaša na stanovanjske storitve za lastne potrebe. Vrednosti za te pripisane tokove je treba izračunati z uporabo tržnih cen podobnih proizvodov, deflator mora torej biti enak. Ker je proizvodnjo gradnje za lastne potrebe navadno treba vrednotiti po stroških proizvodnje ne pa po cenah, je treba deflator v tem smislu prilagoditi. 10. 38. Najpomembnejši tokovi v skupini (c) so tisti, katerih vrednost v tekočih cenah je dobljena kot razlika med vrednostjo dveh tokov blaga. Takšen je primer trgovskih marž, katerih vrednost v tekočih cenah je opredeljena kot razlika med dejansko ali pripisano ceno, po kateri trgovsko blago prodajo trgovci na debelo ali drobno, ter ceno, ki bi jo moral plačati distributer, da bi nadomestil blago v trenutku, ko je bilo prodano ali kako drugače odsvojeno. Po eni metodi je tako mogoče trgovske marže tudi v stalnih cenah oceniti z razliko, in sicer z odšteva- njem vrednosti kupljenega trgovskega blaga v stalnih cenah od vrednosti trgovskega blaga, ki so ga trgovci prodali, v stalnih cenah. Druga metoda merjenja je ekstrapolacija trgovskih marž baznega leta bodisi z obsegom prodaj bodisi z obsegom nakupov trgovcev na debelo in drobno. Da bi bila pravilna, mora ta metoda upoštevati, da se trgovske marže med različnimi proizvodi in porabami razlikujejo. To je ekspli- citno priznano v tabelah ponudbe in porabe. 296 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 10. 39. Skupina (c) zajema tudi proizvodnjo storitev potovalnih agencij, merjeno kot vrednost zaračunanih storitev agencij (provizije). Te storitve je mogoče meriti tudi z razliko med dvema tokovoma, in sicer celotnim plačilom kupca ter izdatki proizvajalca za prevoz in nastanitev. Mera obsega je lahko razlika med tema tokovoma, izračunanima v stalnih cenah. Alternativno so lahko provizije opredeljene kot cena na enoto za vrsto organiziranega prevoza ali nastanitve, kazalnik obsega za zaračunane storitve pa se tako giblje na enak način kot ti tokovi. 10. 40. Tokovi v skupini (d) obsegajo storitve finančnega posredništva, prav tako pa so zajete zaračunane storitve zavarovalnic in pokojninskih skla- dov. Storitve finančnega posredništva nudijo banke in druge finančne družbe, zajemajo pa posojanje denarja podjetjem in gospodinjstvom, zagotavljanje varnih in primernih načinov varčevanja, varovanje denarja in drugih vrednostnih predmetov, kupovanje in prodajanje tujih valut, obračun čekov, ponujanje splošnega ekonomskega znanja, trgovanje z delnicami in obveznicami ter ponujanje investicijskega svetovanja. V nekaterih primerih so te storitve enostavno določljive in posebej plačljive, npr. pri najemu prostora v bančnih trezorjih ali kadar so pri izdajah delnic, obveznic ali posojil zaračunane provizije. Tako je mogoče opredeliti tekočo vrednost transakcij, prav tako pa tudi cene in količine, ki so potrebne za merjenje cen in obsega. Vseeno pa je razčlenitev v komponenti cene in obsega za posredno merjene storitve finančnega posredništva ter zavarovalne storitve navadno mogoča samo arbitrarno in mora temeljiti na dogovorih. Tokovi netržnih storitev 10. 41. Netržne storitve, ki jih proizvajajo država in nepridobitni izvajalci storitev gospodinjstvom (NPISG), zajemajo veliko število storitev, ki so nujne in koristne za družbo. So dveh glavnih vrst: (a) storitve, ponujene posameznikom, tj. tiste, katerih potrošniki ali upravičenci so individualno razpoznavni. Potrošnja teh storitev zahteva osebno pobudo tistih, na katere se nanašajo; (b) čiste kolektivne storitve, tj. storitve, ki jih skupaj troši celotno prebivalstvo. 10. 42. Storitve, ponujene posameznikom, so lahko dane posameznikom (npr. zdravstvena oskrba) ali skupinam posameznikov (npr. poučevanje). Po svoji naravi se lahko nudijo na tržni ali netržni osnovi; v številnih primerih lahko posameznik pridobi storitve te vrste bodisi pri tržni enoti (s plačilom cene) bodisi brezplačno ali skoraj brezplačno pri netržni enoti države ali NPISG. Za tržne enote je treba uporabiti metodo deflacioniranja tekočih vrednosti z indeksi cen, ker je v tem primeru spreminjanje sestave proizvo- dov z različnimi cenami pravilno prikazano kot vpliv na obseg in ne na cene. Ocene proizvodnje netržnih storitev, ponujenih posameznikom, lahko temeljijo na količinskih kazalnikih. Pri izobraževanju so le-ti lahko število ur, ki jih učenci prebijejo pri pouku ali pri individualnem poučevanju, pri netržnih zdravstvenih storitvah pa morajo odražati zdravljenje v bolnišnicah ali obiske pri zdravnikih ali medicinskih sestrah. V obeh primerih se dimenzija kakovosti odraža v obsegu virov, ponujenih učencu ali pacientu. Pri tem je treba uporabljati podatke na čimbolj podrobni ravni, tako da je vsak kazalnik, za katerega se izvedejo izračuni, čimbolj homogen glede na stroške. Le v tem primeru so spremembe v sestavi proizvodov pravilno prikazane kot spremembe obsega. Spremembe obsega proizvodnje in potrošnje storitev, ki so ponujene posameznikom, bi morale biti načeloma merjene na osnovi porab teh storitev; to prepreči uporabo različnih meril za iste storitve glede na to, ali so tržne ali netržne. Seveda je treba vsako spremembo kakovosti obravnavati kot spremembo obsega, vendar to toliko kakor za tržne storitve velja tudi za netržne storitve, ponujene posameznikom. 10. 43. Čiste kolektivne storitve proizvaja država v korist celotnega prebivalstva. Dejansko zajemajo veliko število dejavnosti, kot so splošne javne sto- ritve, nacionalna obramba, zunanje zadeve, pravosodje in policija, urbano načrtovanje in okolje, ekonomska politika itd. Ker se te storitve trošijo kolektivno, posredno in nepretrgano, obsega njihove proizvodnje ni mogoče meriti z obsegom njihove uporabe. 10. 44. V praksi morda ni možno dobiti zanesljivih količinskih kazalnikov za netržne storitve, ponujene posameznikom, zato jih je morda treba v izrazu obsega meriti z istimi metodami kot čiste kolektivne storitve. V tem primeru je treba začeti z vrednotenjem različnih stroškovnih ele- mentov te proizvodnje v stalnih cenah. Ti elementi so: (a) vmesna potrošnja; (b) sredstva za zaposlene; 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 297 (c) drugi davki na proizvodnjo minus druge subvencije na proizvodnjo, (d) potrošnja stalnega kapitala. Uporaba mer inputov kot približkov za proizvodnjo pomeni, da analiza produktivnosti ni možna. 10. 45. Izračun vmesne potrošnje v stalnih cenah ne predstavlja posebnih teoretičnih problemov, ker se vmesna potrošnja nanaša na blago in tržne storitve. Izračun je možen bodisi z deflacioniranjem tekočih vrednosti z indeksom cen vmesne potrošnje bodisi na osnovi količin, prevredno- tenih s cenami baznega leta. 10. 46. Izračun sredstev za zaposlene ter potrošnje stalnega kapitala v stalnih cenah v netržnih storitvenih dejavnostih je narejen s splošnimi meto- dami, opisanimi v odstavkih 10. 53. in 10. 54. Drugi davki na proizvodnjo so pogosto takšne vrste, da jih je mogoče povezati s kazalnikom obsega, na primer z obsegom zaposlenosti, s številom uporabljenih avtomobilov ipd. Davki in subvencije na proizvode 10. 47. Čeprav je v bistvu omejen na transakcije, ki vključujejo blago in storitve, integriran sistem indeksov cen in obsega ne izključuje možnosti izra- čuna mer sprememb cen in obsega za nekatere druge transakcije. Ta možnost zlasti obstaja za davke in subvencije, ki so neposredno povezani s količino ali vrednostjo blaga in storitev, ki so predmet določenih transakcij. V tabelah ponudbe in porabe so njihove vrednosti prikazane eksplicitno. Z uporabo pravil, opisanih v nadaljevanju, je možno dobiti mere cen in obsega za davke in subvencije, ki so prikazani v računih blaga in storitev, in sicer za: (a) davke na proizvode razen DDV (D. 212 in D. 214), (b) subvencije na proizvode (D. 31), (c) DDV na proizvode (D. 211). 10. 48. Najenostavnejši primer so davki, ki predstavljajo fiksen znesek na količinsko enoto proizvoda, ki je predmet transakcije. Vrednost prihodka od takšnega davka je odvisna od: (a) količine proizvoda, vključenega v transakcijo, (b) zneska davščine na enoto, tj. davčne cene. Razčlenitev spremembe vrednosti v njeni dve komponenti dejansko ne predstavlja težav. Sprememba obsega je določena s spremembo količin obdavčenih proizvodov, sprememba cene pa ustreza spremembi zneska davščine na enoto, tj. spremembi davčne cene. 10. 49. Pogostejši je primer, pri katerem davek predstavlja določen odstotek vrednosti transakcije. Vrednost prihodka od takšnega davka je odvisna od: (a) količine proizvoda, vključenega v transakcijo, (b) cene proizvoda, vključenega v transakcijo, (c) davčne stopnje (v obliki odstotka). Davčna cena je v tem primeru dobljena z uporabo stopnje na ceno proizvoda. Tudi spremembo vrednosti prihodka od davka te vrste je mogoče deliti v spremembo obsega, določeno s spremembo količin obdavčenih proizvodov, in v spremembo cene, ki ustreza spremembi davčne cene (b × c). 10. 50. Znesek davkov na proizvode razen DDV (D. 212 in D. 214) je v obsegu merjen z uporabo davčnih cen baznega leta na količine proizvedenih ali uvoženih proizvodov ali z uporabo davčnih stopenj baznega leta na vrednost proizvodnje ali uvoza, prevrednoteno na cene baznega leta. Pri tem je treba paziti na to, da se davčne cene med različnimi porabami lahko razlikujejo, kar je upoštevano v tabelah ponudbe in porabe. 10. 51. Podobno je znesek subvencij na proizvode (D. 31) v obsegu merjen z uporabo cen subvencij baznega leta na količine proizvedenih ali uvože- nih proizvodov ali z uporabo stopenj subvencij baznega leta na vrednost proizvodnje ali uvoza, prevrednoteno na cene baznega leta, pri čemer je treba upoštevati različne cene subvencij za različne porabe. 298 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 10. 52. DDV na proizvode (D. 211) se za celotno gospodarstvo in posamezne dejavnosti ter druge porabnike izračuna na neto osnovi in se nanaša samo na neodbitni DDV. Ta je opredeljen kot razlika med fakturiranim DDV na proizvode in DDV, ki ga odbijejo porabniki teh proizvodov. DDV na proizvode je mogoče opredeliti tudi kot vsoto vseh neodbitnih zneskov, ki jih morajo plačati porabniki. Neodbitni DDV v stalnih cenah je mogoče izračunati z uporabo stopenj DDV iz baznega leta na tokove, izražene v cenah baznega leta. Vsaka sprememba stopnje DDV za tekoče leto se tako odrazi v indeksu cen in ne v indeksu obsega neodbitnega DDV. Delež odbitnega DDV v fakturiranem DDV in s tem neodbitnega DDV se lahko spremeni: (a) bodisi zaradi spremembe pravice odbijanja DDV zaradi spremembe davčnih zakonov ali predpisov, ki lahko začnejo veljati takoj ali s časovnim odlogom; (b) bodisi zaradi sprememb v sestavi porab proizvodov (npr. povečanje deleža porab, za katere je DDV mogoče odbiti). Sprememba zneska odbitnega DDV, ki je posledica spremembe pravice odbijanja DDV, se po opisani metodi enako kot sprememba stop- nje fakturiranega DDV obravnava kot sprememba davčne cene. Sprememba zneska odbitnega DDV zaradi sprememb v sestavi porab proizvodov predstavlja spremembo obsega odbitnega DDV in se odrazi v indeksu obsega DDV na proizvode. Potrošnja stalnega kapitala 10. 53. Izračun mer obsega za potrošnjo stalnega kapitala je sorazmerno enostaven, kadar so na voljo dobri podatki o sestavi stanja osnovnih sre- dstev. Metoda stalne inventarizacije (ki jo uporablja večina držav) že pomeni potrebo po izračunu stanja osnovnih sredstev v stalnih cenah za ocenjevanje potrošnje stalnega kapitala v tekočih cenah. Za prehod od vrednotenja v nabavnih stroških k vrednotenju v stroških nadomestitve je najprej treba investicijsko blago, pridobljeno v številnih različnih obdobjih, ovrednotiti na isti osnovi, tj. v cenah baznega leta. Indeksi cen in obsega, dobljeni v procesu, se tako lahko uporabijo za izračun vrednosti potrošnje stalnega kapitala v stalnih cenah in ustreznega indeksa cen. Če ni stalne inventarizacije stanja osnovnih sredstev, je spremembo potrošnje stalnega kapitala v stalnih cenah mogoče izračunati z deflacioni- ranjem podatkov v tekočih cenah z indeksi cen, dobljenimi iz podatkov o bruto investicijah v osnovna sredstva po proizvodih. Pri tem je treba upoštevati starostno strukturo pridobljenega investicijskega blaga. Sredstva za zaposlene 10. 54. Za merjenje obsega inputov dela zaposlenih je količinska enota za sredstva za zaposlene lahko ura dela določene vrste in ravni strokovnega znanja. Tako kot pri blagu in storitvah je treba upoštevati različne kakovosti dela in relativne količine izračunati za vsako posamezno vrsto dela. Cena za vsako vrsto dela so sredstva za zaposlene, plačana za uro, ki se seveda med različnimi vrstami dela lahko razlikujejo. Mero obsega opravljenega dela je mogoče izračunati kot tehtano povprečje relativnih količin za različne vrste dela, pri čemer so uteži vrednosti sre- dstev za zaposlene v predhodnem ali stalnem baznem letu. Alternativno je indeks cene dela mogoče izračunati kot tehtano povprečje odstot- nih sprememb v urnih postavkah sredstev za zaposlene za različne vrste dela, pri čemer so uteži ponovno sredstva za zaposlene. Če je indeks obsega Laspeyresove vrste izračunan posredno z deflacioniranjem sprememb sredstev za zaposlene v tekočih vrednostih z indeksom povprečne spremembe v urnem plačilu, mora biti ta Paaschejeve vrste. 10. 55. Za merjenje realne kupne moči sredstev za zaposlene je ta tok mogoče deflacionirati z indeksom, ki odraža porabe teh zaslužkov, to pa sta navadno implicitni deflator izdatkov za individualno potrošnjo ali indeks cen življenjskih potrebščin. Stanje proizvedenih osnovnih sredstev in zaloge 10. 56. Podatki v stalnih cenah so potrebni za stanja proizvedenih osnovnih sredstev in za zaloge. Za prva so potrebni za izračun razmerij med kapi- talom in proizvodnjo, razpoložljivi pa so, če se uporablja metoda stalne inventarizacije. V drugih primerih je informacije o vrednostih stanj sredstev mogoče dobiti pri proizvajalcih ter jih deflacionirati z indeksi cen za investicije v osnovna sredstva ob upoštevanju starostne struk- ture stanja. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 299 Spremembe zalog se merijo z vrednostjo vstopov v zaloge, zmanjšano za vrednost izstopov iz zalog in za vrednost vseh ponavljajočih se izgub blaga v zalogah v določenem obdobju. Ocene v stalnih cenah je mogoče dobiti z deflacioniranjem teh komponent. Kadar so spre- membe obsega in cen zalog precej enakomerne, je spremembe zalog mogoče oceniti tudi z množenjem spremembe obsega zalog s povpreč- nimi cenami tekočega ali baznega leta. Kot druga možnost in kot navzkrižna kontrola je spremembe zalog možno oceniti tudi z razliko med stanjem zalog na koncu in na začetku obdobja. Pri tem je treba vrednost zalog, zmanjšano za prevrednotenje glede na podatke proizvajalcev, prevrednotiti in izraziti v povprečnih cenah tekočega ali baznega leta. Če se cene nanašajo na tekoče leto, vrednost meri spremembe obsega zalog v tekočih cenah, če pa na bazno leto, vrednost ustreza spremembam obsega zalog v cenah baznega leta. Mere realnega dohodka za celotno gospodarstvo 10. 57. Tokov dohodka ni mogoče deliti na komponenti cen in količin, zato mer cen in obsega ni mogoče opredeliti na enak način kot pri tokovih in stanjih, opisanih zgoraj. Tokove dohodka je mogoče v realnih izrazih meriti samo z izbiro košare blaga in storitev, za katere se dohodek navadno porablja, in z uporabo indeksa cen za to košaro kot deflatorja tekočih dohodkov. Izbira je vedno arbitrarna, ker se dohodek redko troši samo za nakupe v obravnavanem obdobju. Del dohodka se lahko privarčuje za nakupe v kasnejših obdobjih, lahko pa se nakupi v obdobju delno financirajo iz predhodnega varčevanja. 10. 58. Bruto domači proizvod v stalnih cenah meri skupno proizvodnjo (zmanjšano za vmesno potrošnjo) celotnega gospodarstva v izrazu obsega. Na skupni realni dohodek rezidentov ne vpliva le obseg proizvodnje, ampak tudi stopnja, po kateri je izvoz mogoče menjati za uvoz iz tujine. Če se pogoji menjave izboljšajo, je za plačilo določenega obsega uvoza potrebnega manj izvoza, tako da so na določeni ravni domače proiz- vodnje blago in storitve lahko prerazdeljeni od izvoza k potrošnji ali investicijam. 10. 59. Realni bruto domači dohodek je mogoče izračunati s prištevanjem t. i. dobičkov v menjavi k bruto domačemu proizvodu v izrazu obsega. Dobički — ali izgube — v menjavi so opredeljeni kot: T = X – M P (cid:1) X Px – – (cid:2) M Pm tj. kot tekoča razlika med izvozom in uvozom, deflacionirana s cenovnim indeksom P, zmanjšana za razliko med deflacionirano vrednostjo izvoza in deflacionirano vrednostjo uvoza. Izbira deflatorja P za tekoče trgovinske salde je prepuščena statističnim oblastem v državi, pri čemer je treba upoštevati specifične okoliščine te države. V razmerah negotovosti glede izbire je povprečje indeksov cen izvoza in uvoza ver- jetno primeren deflator. 10. 60. Različni agregati realnega dohodka so opredeljeni takole: Bruto domači proizvod v stalnih cenah plus dobički ali izgube v menjavi zaradi sprememb pogojev menjave je enako realni bruto domači dohodek plus minus realni primarni dohodki iz tujine realni primarni dohodki v tujino je enako realni bruto nacionalni dohodek plus minus je enako minus je enako realni tekoči transferji iz tujine realni tekoči transferji v tujino realni bruto nacionalni razpoložljivi dohodek potrošnja stalnega kapitala v stalnih cenah realni neto nacionalni razpoložljivi dohodek. 300 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Da bi bilo različne agregate nacionalnega dohodka možno izraziti v realnih izrazih se priporoča, da so prihodki in odhodki primarnih dohod- kov ter transferjev v in iz tujine deflacionirani z indeksom bruto domačih končnih izdatkov. Realni nacionalni razpoložljivi dohodek naj bo izražen na neto osnovi z odštevanjem potrošnje stalnega kapitala v stalnih cenah od bruto vrednosti. IZBIRA OBRAZCA INDEKSNEGA ŠTEVILA IN BAZNEGA LETA 10. 61. Izgradnja integriranega sistema indeksov cen in obsega zahteva preudarno izbiro vrste indeksov. 10. 62. Preferenčna mera letnih sprememb obsega je Fischerjev indeks obsega, ki je opredeljen kot geometrično povprečje Laspeyresovega in Paasche- jevega indeksa. Spremembe obsega v daljših obdobjih je mogoče dobiti z veriženjem, tj. s kumuliranjem letnih sprememb obsega. 10. 63. Preferenčna mera letnih sprememb cen je Fischerjev indeks cen. Spremembe cen v daljših obdobjih je mogoče dobiti z veriženjem letnih spre- memb cen. 10. 64. Verižni indeksi, ki uporabljajo Laspeyresove indekse obsega za merjenje sprememb obsega in Paaschejeve indekse cen za merjenje letnih spre- memb cen, so sprejemljiva alternativa Fischerjevim indeksom. 10. 65. Čeprav je verižni indeks preferenčna mera obsega in cen, je treba priznati, da je odsotnost seštevne konsistentnosti lahko resna pomanjkljivost za številne vrste analiz. Agregat je opredeljen kot vsota svojih komponent. Seštevnost zahteva, da se ta enakost ohrani, kadar so tako vrednosti agregata kot njegovih komponent v referenčnem obdobju ekstrapolirane v času s celoto indeksnih števil obsega. 10. 66. Zato se priporoča, da se za temeljne agregate poleg verižnih indeksov izračunavajo tudi dezagregirani podatki v stalnih cenah, tj. neposredno vrednotenje tekočih količin v cenah baznega leta. Da bi bili podatki integriranega sistema mer cen in obsega konsistentni, je treba podatke v stalnih cenah ocenjevati na čimbolj podrobni ravni. Tabele ponudbe in porabe tvorijo osrednji, konceptualni in statistični okvir za vse mere v stalnih cenah. Dodatni podatki se nahajajo v dopol- nilnih tabelah. Serije v stalnih cenah je ne glede na vse sčasoma treba preračunati na novo bazo. ESR je sprejel načelo, da se bazno leto spremeni vsakih pet let, začenši z letom 1995. Ob spremembi baznega leta se navadno podatki, ki temeljijo na stari bazi, povežejo s podatki, ki temeljijo na novi bazi; preračun na novo bazo se tako za nazaj navadno ne izvede. Ob spremembi baznega leta se kot posledica povezave izgubi seštevnost. 10. 67. Kadar se vrednosti iz baznega leta ekstrapolirajo z verižnimi indeksi obsega, je treba uporabnikom pojasniti, zakaj v tabelah ni seštevnosti. Neseštevni podatki „v stalnih cenah“ se objavljajo brez prilagoditev. Ta metoda je transparentna in pokaže uporabnikom obseg problema. To ne izključuje možnosti okoliščin, v katerih bi se izdelovalci odločili razlike odpraviti, da bi izboljšali splošno konsistentnost podatkov. MEDPROSTORSKI INDEKSI CEN IN OBSEGA 10. 68. Primerjave cen in obsegov med državami morajo rešiti problem primerjave različnih nacionalnih valut. Ker devizni tečaji niso ne dovolj sta- bilni za ta namen niti ne odražajo razlik v kupni moči na pravilen način, je treba uporabiti podobno metodologijo kot za medčasovne primer- jave med različnimi obdobji v posamezni državi. Indekse cen in obsega je tako treba izračunavati za pare držav, pri tem pa uporabljati enak obrazec indeksnega števila kot pri merjenju sprememb med časovnimi obdobji. Uteži so lahko bodisi iz države A ali B, z vidika države A pa se lahko izračunata tako indeks Laspeyresove vrste z utežmi države A kot tudi indeks Paaschejeve vrste z utežmi države B. 10. 69. Če se gospodarstvi držav precej razlikujeta, je razlika med obema indeksoma lahko precej velika, rezultati pa tako preveč odvisni od izbire indeksa. Za dvostranske primerjave tako ESR zahteva povprečje obeh v obliki Fischerjevega indeksa. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 301 10. 70. Neposredne kvantitativne primerjave gospodarskih razmer, ki imajo malo skupnega, so same po sebi težavne, zato je najboljša alternativa metoda deflacioniranja tekočih vrednosti z indeksi cen. To za mednarodne primerjave velja celo bolj kot za medčasovne. S pazljivo specifika- cijo in identifikacijo proizvodov je mogoče relativne cene izračunati na osnovi informacij, zbranih z raziskovanji o cenah v vsaki državi. Ker so cene izražene v nacionalnih valutah, interpretacija relativnih cen uvaja koncept paritete kupne moči (PKM). Za posamezen proizvod je PKM med valutama držav A in B opredeljena kot število enot valute države B, ki so v državi B potrebne za nakup enake količine proizvoda, kot jih je v državi A mogoče kupiti za eno enoto valute države A. PKM za skupine proizvodov ter za višje ravni agregiranja, vse do BDP, so izračunane z uteževanjem PKM za proizvode z njihovimi deleži v izdatkih. Za izračun indeksa ravni cen med državama je treba indeks PKM deliti s tekočim deviznim tečajem med obema valutama. 10. 71. Mednarodne primerjave netržnih storitev se soočajo z isto težavo kot medčasovne primerjave. To pomeni, da so proizvodnje merjene z vsoto inputov. Metoda, ki se v medprostorskih primerjavah trenutno uporablja, je izračun PKM na osnovi relativnih cen za pomembne elemente teh inputov. Ta metoda, s katero se primerjajo obsegi inputov, ne upošteva razlik v produktivnosti v proizvodnji netržnih storitev v primerjanih državah. Zato je pomembno razviti metode, ki bodo primerjale obseg proizvodnje netržnih storitev. To bi načeloma moralo biti za indivi- dualne netržne storitve možno na enak splošen način kot pri medčasovnih primerjavah. 10. 72. ESR prepoznava potrebo po mednarodnih primerjavah cen in obsegov med državami. Glavni cilj so primerjave obsega bruto domačega proiz- voda in njegovih porab, pri čemer mora biti izpolnjen pogoj prehodnosti. Prehodnost pomeni, da je neposredni indeks za državo C, ki temelji na državi A, enak posrednemu indeksu, ki je dobljen z množenjem neposrednega indeksa za državo B na osnovi države A in neposrednega indeksa za državo C na osnovi države B. 10. 73. Pristop ESR za izračun celote večstranskih mer obsega in PKM izhaja iz dvostranskih primerjav med vsemi možnimi pari obravnavanih držav. Fischerjevi indeksi, ki se za to uporabljajo, niso prehodni, vendar je mogoče iz njih izvesti celoto prehodnih indeksov, ki so karseda podobni izvirnim Fischerjevim indeksom; pri tem se uporablja tradicionalno merilo najmanjših kvadratov. Minimiziranje odklonov med izvirnimi Fis- cherjevimi indeksi in želenimi prehodnimi indeksi vodi k t. i. EKS obrazcu (Elteto-Köves-Szulc). 10. 74. EKS indeks uporablja vse posredne indekse, ki povezujejo državo i z državo k, kot tudi neposredni indeks med njima. EKS indeks med drža- vama i in k je geometrična sredina neposrednega indeksa med i in k in vsakega možnega posrednega indeksa, ki povezuje državi i in k. Nepo- sredni indeks ima pri tem dvakratno utež vsakega posrednega indeksa. Prehodnost je dosežena z vključitvijo vsake druge države v EKS indeks za kateri koli par držav. 302 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 POGLAVJE 11 PREBIVALSTVO IN INPUTI DELA 11. 01. Nekatere primerjave med državami, dejavnostmi ali sektorji istega gospodarstva so smiselne le, če se agregati nacionalnih računov (npr. bruto domači proizvod, končna potrošnja gospodinjstev, dodana vrednost dejavnosti, sredstva za zaposlene) primerjajo s številom prebivalcev in spremenljivkami inputov dela, zato je treba opredeliti kategorije, ki so tesno povezane s koncepti nacionalnih računov, in sicer celotno prebi- valstvo, ekonomsko aktivno prebivalstvo, zaposlenost, zaposlitve, skupaj opravljene ure, ekvivalent polnega delovnega časa in inputi dela zaposlenih v stalnem nadomestilu. 11. 02. Ti pojmi so v sistemu opredeljeni na osnovi konceptov ekonomskega ozemlja in središča interesa. 11. 03. Inputi dela morajo biti klasificirani na osnovi istih statističnih enot, kot se uporabljajo pri analizi proizvodnje, torej na osnovi lokalnih enot enovrstne dejavnosti in institucionalnih enot. 11. 04. Agregati, s katerimi se primerjajo podatki o prebivalstvu in inputih dela so letne vsote, zato je treba uporabljati povprečno letno število prebi- valcev in povprečne letne inpute dela. Če se raziskovanja v letu izvajajo večkrat, se uporablja povprečje njihovih rezultatov. Če je raziskovanje izvedeno samo enkrat, je treba zagotoviti, da je obdobje raziskovanja popolnoma reprezentativno; pri oceni podatkov za celo leto je treba upoštevati zadnje razpoložljive informacije o gibanjih v letu. Npr. pri ocenjevanju povprečne zaposlenosti je treba upoštevati, da nekateri posamezniki ne delajo vse leto (priložnostni in/ali sezonski delavci). CELOTNO PREBIVALSTVO 11. 05. Opredelitev: Celotno prebivalstvo države v določenem trenutku sestavljajo vse osebe, državljani in tujci, ki so stalno nastanjene na ekonom- skem ozemlju države, četudi so začasno odsotne. Za nekatere namene je povprečno letno število oseb primerna osnova za oce- njevanje spremenljivk nacionalnih računov in primeren imenovalec v primerjavah. 11. 06. Celotno prebivalstvo je v nacionalnih računih opredeljeno v skladu s konceptom rezidenčnosti (glej poglavje o enotah in skupinah enot). Osebe, ki prebivajo ali nameravajo prebivati na ekonomskem ozemlju države eno leto ali več, so na tem ozemlju trajno nastanjene. Oseba je začasno odsotna, če je stalno nastanjena v državi, vendar prebiva ali namerava prebivati v tujini manj kot eno leto. Vsi posamezniki, ki pripadajo istemu gospodinjstvu (1)so rezidenti tam, kjer ima gospodinjstvo središče ekonomskega interesa, torej tam, kjer ima stanovanje (ali več stanovanj), ki ga njegovi člani pojmujejo in uporabljajo kot glavno prebivališče. Član rezidenčnega gospodinjstva je rezident, četudi večkrat potuje izven ekonomskega ozemlja, kajti njegovo središče ekonomskega interesa ostaja v gospodarstva, v katerem je gospodinjstvo rezidenčno. 11. 07. Celotno prebivalstvo države zajema: (a) državljane, nastanjene v državi; (b) civilne državljane, ki v tujini bivajo manj kakor eno leto (obmejni delavci, sezonski delavci, turisti, pacienti itd. ); (1) Koncept gospodinjstva je opredeljen v poglavju 2 „Enote in skupine enot“. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 303 (c) tuje civiliste, ki so v državi nastanjeni eno leto ali več (skupaj z osebjem (2)institucij Evropske Unije in mednarodnih civilnih organizacij, nameščenih na geografskem ozemlju države); (d) tuje vojaško osebje (2), ki dela v mednarodnih vojaških organizacijah, nameščenih na geografskem ozemlju države; (e) tuje osebje tehnične pomoči (2), ki dela na dolgoročnih nalogah v državi in se šteje za zaposleno pri gostiteljski vladi v imenu vlade ali mednarodne organizacije, ki dejansko financira njegovo delo. Po dogovoru celotno prebivalstvo ne glede na dolžino bivanja izven države zajema tudi: (a) študente državljane, ne glede na trajanje študija v tujini; (b) pripadnike (2) oboroženih sil države, ki so nameščeni v tujini; (c) državljane (2), osebje nacionalnih znanstvenih postaj, nameščenih izven geografskega ozemlja države; (d) državljane (2), osebje diplomatskih misij v tujini; (e) državljane (2), člane posadk ribiških in drugih ladij, letal ter plavajočih ploščadi, ki deloma ali v celoti delujejo izven ekonomskega ozemlja. 11. 08. Celotno prebivalstvo države ne zajema: (a) tujih civilistov, ki na ozemlju prebivajo manj kakor eno leto (obmejni delavci, sezonski delavci, turisti, pacienti itd. ); (b) civilnih državljanov, ki v tujini bivajo leto ali več; (c) državljanov, vojaškega osebja, ki delajo v mednarodnih organizacijah, nameščenih v tujini; (d) državljanov, osebja tehnične pomoči, ki na dolgoročnih nalogah delajo v tujini in se štejejo za zaposlene pri gostiteljski vladi v imenu vlade ali mednarodne organizacije, ki dejansko financira njihovo delo; ter po dogovoru: (a) tujih študentov, ne glede na čas študija v državi; (b) pripadnikov oboroženih sil tujih držav, ki so nameščeni v državi; (c) tujega osebja tujih znanstvenih postaj, ki so nameščene na geografskem ozemlju države; (d) članov tujih diplomatskih misij v državi. 11. 09. Zgornja Opredelitev se razlikuje od prisotnega (ali dejanskega) prebivalstva, ki ga sestavljajo osebe, ki so dejansko prisotne na geografskem ozemlju države na določen dan. EKONOMSKO AKTIVNO PREBIVALSTVO 11. 10. Opredelitev: Ekonomsko aktivno prebivalstvo zajema vse osebe obeh spolov in nad določeno starostjo, ki v referenčnem časovnem obdobju ponujajo delo za tiste proizvodne dejavnosti, ki spadajo v meje proizvodnje sistema. Zajema vse osebe, ki izpolnjujejo merila za vključitev v kategorijo zaposlenosti (zaposleni in samozaposleni) ali brezposelnosti. (2) Skupaj s člani njihovih gospodinjstev. 304 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 „Zaposleni“ in „samozaposleni“ so opredeljeno v podpoglavju o „zaposlenosti“, „brezposelni“ pa v poglavju o „brezposelnosti“. ZAPOSLENOST 11. 11. Opredelitev: Zaposlenost zajema vse osebe, zaposlene in samozaposlene, ki se ukvarjajo s proizvodnimi dejavnostmi, ki spadajo v meje pro- izvodnje sistema. ZAPOSLENI (3) 11. 12. Opredelitev: Zaposleni so vse osebe, ki po pogodbi delajo za drugo rezidenčno institucionalno enoto in prejemajo nadomestilo (prikazano kot D. 1 sredstva za zaposlene). Razmerje med delodajalcem in zaposlenim obstaja, kadar med podjetjem in osebo obstaja formalna ali neformalna pogodba, ki jo obe stranki navadno skleneta prostovoljno in v skladu s katero oseba dela za podjetje v zameno za nadomestilo v denarju ali naravi. V to kategorijo so zaposleni zajeti, če ne spadajo tudi v kategorijo samozaposlenosti, ki je njihova glavna dejavnost; v tem primeru so razvrš- čeni med samozaposlene osebe. 11. 13. Med zaposlene so zajeti: (a) osebe, ki jih delodajalec zaposli na osnovi pogodbe o delu (fizični delavci, uslužbenci, vodstveno osebje, gospodinjsko osebje, posame- zniki, ki opravljajo proizvodno dejavnost v okviru zaposlitvenih programov, za kar dobivajo nadomestilo); (b) državni uradniki in drugi vladni zaposleni, katerih pogoji zaposlenosti so določeni z zakonom; (c) poklicni vojaki (z dolgoročno ali kratkoročno pogodbo) in naborniški vojaki, skupaj z naborniki na civilnem služenju vojaškega roka); (d) duhovniki, če jih plačuje neposredno država ali nepridobitna institucija; (e) lastniki družb in nepravih družb, če v njih delajo; (f) študenti, ki na osnovi formalne obveze v zameno za nadomestilo in/ali izobraževalne storitve prispevajo del svojega dela kot input v pro- izvodni proces podjetja; (g) zunanji sodelavci (4), kadar obstaja izrecen dogovor, da prejemajo nadomestilo za opravljeno delo, tj. za obseg dela, ki je input v proiz- vodni proces; (h) delovni invalidi, če obstaja formalno ali neformalno razmerje med delodajalcem in zaposlenim; (i) delovni invalidi, če obstaja formalno ali neformalno razmerje med delodajalcem in zaposlenim; 11. 14. Med zaposlene so vključene tudi osebe, ki trenutno ne delajo, vendar imajo formalno povezavo z delovnim mestom. Le-ta je določena z vsaj enim od naslednjih meril: (a) nepretrgano prejemanje plače, (3) „Zaposleni“ ustrezajo opredelitvi „plačane zaposlenosti“ Mednarodne organizacije za delo. (4) Zunanji sodelavec je oseba, ki pristane na delo za podjetje ali podjetju po predhodnem sporazumu ali pogodbi zagotavlja določeno količino blaga ali storitev, njegovo delovno mesto pa ni znotraj podjetja. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 305 (b) zagotovljen povratek na delo po koncu izjemnih okoliščin ali dogovor o datumu vrnitve, (c) daljša odsotnost z delovnega mesta, med katero delavec lahko dobiva nadomestilo plače, ne da bi moral sprejeti drugo delo. Sem spadajo osebe, ki začasno niso na delu zaradi bolezni, poškodbe, praznikov, dopusta, stavke, začasne ustavitve dela, izobraževanja, izpo- polnjevanja, porodniškega ali starševskega dopusta, zmanjšanja ekonomske dejavnosti, začasne razpustitve ali ustavitve dela zaradi slabega vre- mena, mehaničnih ali električnih okvar, pomanjkanje surovin ali goriva ipd. ali zaradi druge začasne odsotnosti z ali brez jemanja dopusta. SAMOZAPOSLENE OSEBE 11. 15. Opredelitev: Samozaposlene osebe so osebe, ki so edini lastniki ali solastniki nekorporativnih podjetij v katerih delajo, razen tistih nekorpo- rativnih podjetij, ki so neprave družbe. Samozaposlene osebe so uvrščene v to kategorijo, če niso tudi v plačani zaposlenosti, ki je njihova glavna dejavnost; v tem primeru so razvrščeni med zaposlene. Samozaposlene osebe so lahko začasno odsotne z dela zaradi katerega koli razloga. Nadomestilo pri samozaposlenosti je raznovrstni doho- dek. 11. 16. Med samozaposlene osebe so zajeti tudi: (a) neplačani družinski delavci, skupaj s tistimi, ki delajo v nekorporativnih podjetjih, ki se v celoti ali deloma ukvarjajo s tržno proizvodnjo; (b) zunanji sodelavci, katerih dohodek je funkcija vrednosti proizvodnje proizvodnega procesa za katerega so odgovorni, ne glede na to, koliko dela je bilo vloženega; (c) delavci, ki se individualno ali kolektivno ukvarjajo s proizvodnjo, ki je v celoti namenjena njihovi lastni končni potrošnji ali lastnim inve- sticijam. Neplačani prostovoljni delavci so uvrščeni med samozaposlene osebe, če je rezultat njihove prostovoljne dejavnosti blago, npr. izgradnja biva- lišča, cerkve ali druge zgradbe. Če je rezultat njihove prostovoljne dejavnosti storitev, npr. oskrba ali čiščenje brez plačila, niso uvrščeni v zaposlenost, ker te prostovoljne storitve niso zajete v meje proizvodnje (glej odstavek 3. 08). V proizvodnji stanovanjski storitev za lastne potrebe ni inputov dela; gospodinjstva, ki bivajo v lastnih stanovanjih, torej niso samozaposlene osebe. ZAPOSLENOST IN REZIDENČNOST 11. 17. Rezultate dejavnosti proizvodnih enot je mogoče primerjati z zaposlenostjo le, če le-ta zajema rezidente in nerezidente, ki delajo za rezi- denčne proizvodne enote. Zaposlenost zato zajema tudi: (a) nerezidenčne obmejne delavce, tj. osebe, ki dnevno prečkajo mejo, da bi delale na ekonomskem ozemlju; (b) nerezidenčne sezonske delavce, tj. osebe, ki se preselijo na ekonomsko ozemlje in na njem ostanejo manj kot leto, da bi delali v dejavno- stih, ki periodično potrebujejo dodatno delovno silo; (c) člane oboroženih sil države, ki so nameščeni v tujini; (d) državljane, osebje nacionalnih znanstvenih postaj, nameščenih izven geografskega ozemlja države; (e) državljane, osebje diplomatskih misij v tujini; 306 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (f) člane posadk ribiških in drugih ladij, letal ter plavajočih ploščadi, ki jih upravljajo rezidenčne enote; (g) domače uslužbence državnih agencij, ki se nahajajo izven ekonomskega ozemlja. 11. 18. V zaposlenost ne spadajo: (a) rezidenti, ki so obmejni ali sezonski delavci in torej delajo na drugem ekonomskem ozemlju; (b) državljani, člani posadk ribiških in drugih ladij, letal ter plavajočih ploščadi, ki jih upravljajo nerezidenčne enote; (c) domači uslužbenci tujih državnih agencij, ki se nahajajo na geografskem ozemlju države; (d) osebje institucij Evropskih skupnosti in mednarodnih civilnih organizacij, ki se nahajajo na geografskem ozemlju države (skupaj z nepo- sredno zaposlenimi domačimi uslužbenci); (e) člani oboroženih sil, ki delajo v mednarodnih vojaških organizacijah, ki se nahajajo na geografskem ozemlju države; (f) državljani, ki delajo v tujih znanstvenih postajah, nameščenih na ekonomskem ozemlju. 11. 19. Za zagotovitev prehoda na koncept, ki se v glavnem uporablja v statistiki delovne sile (zaposlenost po nacionalnem konceptu), ESR omogoča ločen prikaz naslednjih postavk: (a) naborniški vojaki (niso zajeti v statistiko delovne sile, v ESR pa so prikazani med zaposlenimi sektorja država); (b) rezidenti, ki delajo za nerezidenčne proizvodne enote (zajeti so v statistiko delovne sile, ne pa v zaposlenost, kot je opredeljena v ESR); (c) nerezidenti, ki delajo za rezidenčne proizvodne enote (zajeti so v zaposlenost, kot je opredeljena v ESR, ne pa v statistiko delovne sile); (d) rezidenčni delavci, ki trajno živijo v institucijah; (e) rezidenčni delavci pod starostjo, ki se upošteva v statistiki delovne sile. BREZPOSELNOST 11. 20. Opredelitev: V skladu s pravili Mednarodne organizacije za delo (13. mednarodna konferenca statistikov dela) pojem „brezposelni“ zajema vse osebe nad določeno starostjo, ki so v opazovanem obdobju bile: (a) „brez dela“, tj. niso bile niti zaposlene niti samozaposlene; (b) „na voljo za delo“ kot zaposleni ali samozaposleni v referenčnem obdobju; (c) „iskalci dela“, torej so v zadnjem obdobju naredile določene korake, da bi našle delo kot zaposleni ali samozaposleni. Določeni koraki lahko obsegajo registracijo v javnih ali zasebnih borzah dela, prošnje delodajalcem, preverjanje na deloviščih, kmetijah, tovar- nah, tržnicah ali na drugih zbirališčih, objavljanje ali javljanje na časopisne oglase, iskanje pomoči pri prijateljih in sorodnikih, iskanje zem- ljišč, zgradb, strojev ali opreme za ustanovitev lastnega podjetja, urejanje finančnih virov, vlaganje prošenj za dovoljenja in licence itd. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 307 11. 21. Opredelitev: Stopnja brezposelnosti je odstotni delež brezposelnih oseb v ekonomsko aktivnem prebivalstvu. Stopnja se navadno izračunava za skupine po starosti in spolu, včasih pa se tudi navzkrižno klasificira po drugih demografskih spremenljiv- kah, kot so zakonski stan, izobrazba ali nacionalnost. ZAPOSLITVE 11. 22. Opredelitev: Zaposlitev je eksplicitna ali implicitna pogodba (5) med osebo in rezidenčno institucionalno enoto o opravljanju dela (6)za dolo- čen ali nedoločen čas v zameno za nadomestilo (7). V tej opredelitvi so zajete zaposlitve zaposlenih (če oseba pripada drugi institucionalni enoti kot delodajalec) in samozaposlenih (če oseba pri- pada isti institucionalni enoti kot delodajalec). 11. 23. Koncept zaposlitve se razlikuje od koncepta zaposlenosti, in sicer: (a) zajema tudi drugo, tretje itd. zaposlitev iste osebe. Druga, tretja itd. zaposlitev osebe lahko zaporedoma sledijo ena drugi v referenčnem obdobju (navadno teden), kadar pa ima oseba poleg dnevne še večerno zaposlitev, se odvijajo vzporedno; (b) niso zajete osebe, ki začasno niso na delu, imajo pa „formalno povezavo z delovnim mestom“, npr. v obliki „zagotovila o vrnitvi na delo“ ali „dogovora o datumu vrnitve“. Takšen sporazum med delodajalcem in osebo na začasnem odpustu ali odsotno zaradi izobraževanja se v sistemu ne upošteva kot zaposlitev. ZAPOSLITVE IN REZIDENČNOST 11. 24. Zaposlitev na ekonomskem ozemlju države je eksplicitna ali implicitna pogodba med osebo (ki je lahko rezident drugega ekonomskega ozem- lja) in institucionalno enoto, ki je rezident države. Za merjenje inputov dela v ekonomsko dejavnost je pomembna le rezidenčnost proizvajalčeve institucionalne enote, kajti samo rezidenčni proizvajalci prispevajo k bruto domačemu proizvodu. 11. 25. Nadalje: (a) zaposlitve so zajete v skupno število zaposlitev na ekonomskem ozemlju, kadar zaposleni rezidenčnega proizvajalca začasno delajo na drugem ekonomskem ozemlju in kadar narava in trajanje te dejavnosti zagotavljata, da ne gre za namišljeno rezidenčno enoto drugega ozemlja; (b) zaposlitve niso zajete v skupno število zaposlitev na ekonomskem ozemlju, kadar se delo opravlja za nerezidenčne institucionalne enote, tj. za enote, ki imajo središče interesa v drugi državi in ki ne nameravajo delovati na domačem ozemlju eno leto ali več; (c) zaposlitve osebja mednarodnih organizacij in lokalnega osebja, ki ga zaposlujejo tuje ambasade, niso všteta v skupno število zaposlitev, ker enote, ki zaposlujejo, niso rezidenti. SKUPAJ OPRAVLJENE URE 11. 26. Opredelitev: Skupaj opravljene ure so skupno število dejansko opravljenih ur zaposlenih in samozaposlenih v obračunskem obdobju, kadar je njihova proizvodnja znotraj meja proizvodnje. Eksplicitna ali implicitna pogodba se nanaša na zagotavljanje inputov dela, ne pa proizvodnje blaga ali storitev. (5) (6) Delo je dejavnost, ki prispeva k proizvodnji blaga ali storitev v mejah proizvodnje. Zakonitost dela in starost delavca pri tem načeloma nista pomembna. (7) Nadomestilo je tukaj opredeljeno v širšem pomenu in zajema tudi raznovrstni dohodek samozaposlenih oseb. 308 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Ker široka opredelitev zaposlenih zajema tudi osebe, ki začasno ne delajo, vendar imajo formalno povezavo z delovnim mestom, in delavce s skrajšanim delovnim časom ESR priporoča, da se pri izračunu produktivnosti dela ne uporablja število zaposlenih, temveč skupaj opravljene ure. Skupaj opravljene ure so v sistemu priporočena mera inputov dela. 11. 27. V skladu s pravili Mednarodne organizacije za delo (deseta mednarodna konferenca statistikov dela) skupaj dejansko opravljene ure zajemajo: (a) dejansko opravljene ure v rednem delovnem času; (b) opravljene ure izven rednega delovnega časa, ki so navadno plačane po višjih tarifah kot ure rednega delovnega časa (nadure); (c) čas, porabljen na delovnem mestu za naloge, kot so priprava delovnega mesta, popravila in vzdrževalna dela, priprava in čiščenje orodja, priprava prejemnic, računov, poročil o dolžini delovnega časa in drugih poročil; (d) neizkoriščen čas na delovnem mestu zaradi čakanja ali zastoja zaradi npr. začasnega pomanjkanja dela, okvar strojev ali nezgod, in čas, porabljen na delovnem mestu, med katerim ni bilo opravljeno nobeno delo, ki pa je plačan po določilih pogodbe o delu; (e) čas, porabljen za krajše počitke na delovnem mestu, skupaj z odmori za osvežitev. 11. 28. Dejansko opravljene ure ne zajemajo: (a) ur, ki so bile plačane, a niso bile opravljene, kot so plačani letni dopusti, državni prazniki ali bolniški dopusti; (b) odmorov za obed; (c) časa, porabljenega za pot od doma do delovnega mesta in nazaj, četudi je plačan (npr. delavcem v gradbeništvu). Če pa je takšna pot organizirana v delovnem času, je vključena v opravljene ure. 11. 29. Skupaj opravljene ure so skupno število dejansko opravljenih ur v obračunskem obdobju na delovnih mestih zaposlenih in samozaposlenih na ekonomskem ozemlju: (a) skupaj z delom zunaj ekonomskega ozemlja za rezidenčne institucionalne enote delodajalcev, ki tam nimajo središča ekonomskega inte- resa; (b) brez dela za tuje institucionalne enote delodajalcev, ki nimajo središča ekonomskega interesa na ekonomskem ozemlju. 11. 30. Številna raziskovanja v podjetjih zajemajo plačane, ne pa opravljene ure. V teh primerih je treba opravljene ure oceniti za vsako skupino zaposlitev in pri tem uporabiti vse razpoložljive informacije o plačanih odsot- nostih ipd. 11. 31. Za analize poslovnih ciklov je morda koristno skupaj opravljene ure prilagoditi z uporabo standardnega števila delovnih dni v letu EKVIVALENT POLNEGA DELOVNEGA ČASA 11. 32. Opredelitev: Zaposlenost v ekvivalentu polnega delovnega časa, ki je enaka številu zaposlitev v ekvivalentu polnega delovnega časa, je opre- deljena kot skupaj opravljene ure, deljene s povprečnim letnim številom opravljenih ur na delovnih mestih s polnim delovnim časom na ekonomskem ozemlju države. 11. 33. Ta opredelitev ne opisuje popolnoma načina ocenjevanja koncepta. Ker se dolžina zaposlitve s polnim delovnim časom v času spreminja in se med dejavnostmi razlikuje, je treba uporabiti metode, s katerimi se izračunavajo povprečni deleži in povprečno število ur pri zaposlitvah s skrajšanim delovnim časom po skupinah zaposlitev. Normalni delovni teden s polnim delovnim časom je treba najprej oceniti za vsako sku- pino zaposlitev; če je mogoče, se te skupine znotraj dejavnosti opredelijo glede na spol in/ali vrsto dela. Za zaposlitve zaposlenih so pogod- 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 309 beno dogovorjene ure ustrezno merilo za določitev teh podatkov. Ekvivalent polnega delovnega časa se izračuna za vsako skupino zaposlitev posebej in nato sešteje. 11. 34. Kljub temu, da so skupaj opravljene ure najboljša mera inputov dela, ima ekvivalent polnega delovnega časa nekatere prednosti: lažje ga je oceniti in to omogoča mednarodne primerjave z državami, ki lahko ocenijo le ekvivalent polnega delovnega časa. INPUTI DELA ZAPOSLENIH V STALNEM NADOMESTILU 11. 35. Opredelitev: Inputi dela zaposlenih v stalnem nadomestilu merijo tekoče inpute dela, vrednotene z ravnijo sredstev za zaposlene izbranega baznega obdobja. 11. 36. Sredstva za zaposlene v tekočih cenah, deljena z inputi dela zaposlenih v stalnem nadomestilu, dajejo implicitni indeks cen nadomestil, ki je primerljiv z implicitnim indeksom cen končne porabe. 11. 37. Namen koncepta inputov dela zaposlenih v stalnem nadomestilu je prikazati spremembe v strukturi delovne sile, npr. od slabše plačanih k bolje plačanim delavcem. Da bile učinkovite, morajo biti analize opravljene na ravni dejavnosti. 310 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 POGLAVJE 12 ČETRTLETNI EKONOMSKI RAČUNI 12. 01. Četrtletni ekonomski računi so sestavni del sistema nacionalnih računov. Poleg drugih uporab so zelo pomembni za analizo tekočega leta in za izračun začasnih ocen za predhodno leto. Četrtletni ekonomski računi so povezana celota transakcij, računov in izravnalnih postavk na finančnem in nefinančnem področju, prikazanih na četrtletni osnovi. Uporabljajo ista načela, opredelitve in strukture kot letni računi, vendar z določenimi prilagoditvami zaradi obdobja, na katerega se nanašajo. 12. 02. Četrtletni ekonomski računi so pomembni predvsem, ker so edina povezana celota kazalnikov, razpoložljiva s kratkim časovnim zamikom, ki je sposobna zagotoviti kratkoročno celotno sliko nefinančnega in finančnega dogajanja v gospodarstvu. 12. 03. Obdobje, na katerega se četrtletni računi nanašajo, in potreba po čimprejšnjih zanesljivih informacijah določajo nekatere tipične značilnosti. Te so statistične metode izdelave računov, pojav sezone in njena obravnava, konsistentnost četrtletnih in letnih računov ter nekatere poseb- nosti računov, ki so povezane z referenčnim obdobjem. Tipične značilnosti bodo obširno analizirane v priročniku za četrtletne račune, ki ga Eurostat namerava objaviti, preden bo ta metodologija stopila v veljavo. 12. 04. Statistične metode za izdelavo četrtletnih računov se lahko precej razlikujejo od metod za izdelavo letnih računov. Delijo se v dve glavni sku- pini: neposredni postopki in posredni postopki. Neposredni postopki temeljijo na četrtletni razpoložljivosti, z ustreznimi poenostavitvami, podobnih virov, kot se uporabljajo pri izdelavi letnih računov. Na drugi strani posredni postopki temeljijo na časovni dezagregaciji podatkov letnih računov z matematičnimi ali statističnimi metodami in z uporabo referenčnih kazalnikov, ki omogočajo ekstrapolacijo za tekoče leto. Izbira med različnimi posrednimi postopki mora upoštevati predvsem minimiziranje napake napovedi za tekoče leto, da bi bile začasne letne ocene čim bliže končnim podatkom. Izbira med pristopi je med drugim odvisna od informacij, ki so razpoložljive četrtletno. 12. 05. Serije četrtletnih računov pogosto kažejo zelo kratkoročna nihanja zaradi vremena, navad, zakonodaje ipd. , ki se navadno označujejo kot sezonska nihanja. Čeprav je sezona sestavni del četrtletnih podatkov, pogosto ovira pravilno razpoznavo in analizo trend-ciklične sestavine, zato je račune treba izdelovati v nedesezonirani in desezonirani obliki. Pri tem je treba zagotoviti računovodsko skladnost desezoniranih pod- atkov. Z desezoniranjem je tesno povezan problem prilagoditve za število delovnih dni, ki bo obravnavan v Eurostatovem priročniku. 12. 06. Ker četrtletni računi uporabljajo isti okvir kot letni računi, morajo biti z njimi časovno konsistentni. Pri spremenljivkah toka to pomeni, da je vsota četrtletnih podatkov enaka letnim podatkom za vsako leto. Načeloma ni ovir, da bi bil pogoj izpolnjen za predhodna leta, pri tekočem letu pa obstaja problem časovne prioritete med četrtletnimi in letnimi podatki, ker so četrtletni podatki navadno razpoložljivi prej kot letni. Problem je rešljiv z dogovorom, po katerem so začasne ocene letnih podatkov dobljene s seštevanjem četrtletnih podatkov. Ko nove letne informacije povzročijo revizijo začasnih podatkov, je treba četrtletne podatke ustrezno prilagoditi. V nekaterih sistemih so letni računi stranski proizvod četrtletnega sistema in ni posebnih letnih izračunov. 12. 07. Časovna konsistentnost mora biti zagotovljena za nedesezonirane in, skladno s postopki desezoniranja, tudi za desezonirane podatke. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 311 12. 08. Čeprav je načeloma večina transakcij in izravnalnih postavk z določeno zakonitostjo porazdeljenih v vseh četrtletjih, so nekatere transakcije koncentrirane v enem ali dveh četrtletjih leta. Primeri so davki na dohodek, dividende, obresti ipd. Obravnavanje teh primerov je v odvisno predvsem od procesov, ki te pojave ustvarjajo. 12. 09. S teoretičnega vidika ni ovir, da ne bi bil prikaz četrtletnih računov enak kot prikaz letnih računov, v praksi pa je shemo koristno poenostaviti in agregirati, da bi bile zanesljive četrtletne ocene na voljo čim prej (glej program tabel in podatkov, ki jih je treba zagotavljati v okviru ESR 1995). 312 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 POGLAVJE 13 REGIONALNI RAČUNI 13. 01. Regionalni računi so regionalna specifikacija ustreznih računov za celotno gospodarstvo. Uporabljajo koncepte, ki se uporabljajo za račune celotnega gospodarstva, razen če ni v poglavju drugače navedeno. 13. 02. Izdelava celote računov na regionalni ravni pomeni obravnavanje vsake regije kot posebne ekonomske entitete. Pri tem transakcije z drugimi regijami postanejo oblika zunanjih transakcij. Zunanje transakcije regije je seveda treba ustrezno deliti na transakcije z drugimi regijami države in na transakcije s tujino. 13. 03. Konceptualne težave (glej odstavke od 13. 10 do 13. 14) deloma pojasnjujejo, zakaj so regionalni računi omejeni na prikaz proizvodnih dejav- nosti po dejavnostih in na račune za nekatere institucionalne sektorje, kot je sektor gospodinjstev. REGIONALNO OZEMLJE 13. 04. Regionalno gospodarstvo države je del celotnega gospodarstva te države. Le-to je opredeljeno z institucionalnimi enotami in ga sestavljajo vse institucionalne enote, ki imajo na ekonomskem ozemlju države središče interesa (glej odstavek 2. 04). Čeprav je ekonomsko ozemlje v bistvu sestavljeno iz geografskega ozemlja, z njim ne sovpada povsem (glej odstavek 2. 05). Ekonomsko ozemlje države se lahko deli na regionalna ozemlja in izvenregionalno ozemlje. 13. 05. Regionalno ozemlje obsega: (a) regijo, ki je del geografskega ozemlja države, (b) vsa prosta območja, skupaj s carinskimi skladišči in tovarnami pod carinskim nadzorom v regiji. 13. 06. Izvenregionalno ozemlje sestavljajo deli ekonomskega ozemlja države, ki jih ni mogoče neposredno prištevati eni regiji. Zajema: (a) zračni prostor, ozemeljske vode in kontinentalno morsko plitvino v mednarodnih vodah, nad katerimi ima država izključne pravice; (b) ozemeljske enklave (tj. geografska ozemlja v tujini, ki jih v skladu z mednarodnimi pogodbami ali sporazumi med državami uporabljajo državne agencije države (veleposlaništva, konzulati, vojaška oporišča, znanstvene postaje itd. )); (c) nahajališča nafte, zemeljskega plina itd. v mednarodnih vodah izven kontinentalne morske plitvine države, ki jih izkoriščajo rezidenčne enote. 13. 07. Statistična klasifikacija teritorialnih enot (SKTE) zagotavlja enotno in enolično razčlenitev ekonomskega ozemlja Evropske unije. SKTE je oze- meljska klasifikacija za izdelavo regionalnih računov. ENOTE IN REZIDENČNOST 13. 08. Enote so dveh vrst. Prvič, lokalne EED, ki se uporabljajo za analizo tokov v procesu proizvodnje in pri porabi blaga in storitev, in drugič, institucionalne enote, ki se uporabljajo pri analizi tokov, ki vplivajo na dohodek, kapitalske in finančne transakcije, druge tokove in bilance stanja. 13. 09. Lokalna EED je del EED, ki ustreza lokalni enoti. Lokalna enota je institucionalna enota ali njen del, ki proizvaja blago in storitve in se nahaja na geografsko razpoznavnem mestu (glej odstavek 2. 106). Regionalno rezidenčnost lokalne EED je tako načeloma mogoče nedvoumno dolo- čiti. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 313 Pri transakcijah, ki so povezane s proizvodnimi dejavnostmi, je treba prikazovati tokove med lokalnimi EED, ki pripadajo isti institucionalni enoti in se nahajajo v različnih regijah. ESR priporoča vključitev dobav med lokalnimi EED v opredelitev proizvodnje, kar ima v regionalnih računih poseben pomen. 13. 10. V okviru regionalnih računov je treba ločevati dve vrsti institucionalnih enot. Prvič, enoregionalne enote, ki imajo središče ekonomskega inte- resa v eni regiji in večino svojih dejavnosti opravijo v njej. Med enoregionalnimi enotami so gospodinjstva, družbe, katerih vse lokalne EED se nahajajo v isti regiji, lokalna in federalna država, vsaj del socialne varnosti in številne NPISG. Drugič, večregionalne enote, ki imajo središče ekonomskega interesa v več regijah. To velja za številne družbe in nepridobitne institucije. V večjem obsegu to velja tudi za institucionalne enote, katerih dejavnosti se raztezajo preko celotne države, npr. centralna država in manjše število družb, navadno monopolistov ali kvazi monopolistov, kot sta državna železniška družba ali državna elektro družba. 13. 11. Vse transakcije enoregionalnih institucionalnih enot so alocirane regiji, v kateri imajo središče ekonomskega interesa. Za gospodinjstva velja, da imajo središče ekonomskega interesa v regiji bivanja in ne v regiji, v kateri delajo. Druge enoregionalne enote imajo središče ekonomskega interesa v regiji, v kateri se nahajajo. 13. 12. Nekaterih transakcij večregionalnih enot ni mogoče regionalno opredeliti v strogem pomenu besede. To velja za večino razdelitvenih in finančnih transakcij. Posledično izravnalnih postavk večregionalnih enot na regionalni ravni ni mogoče nedvoumno opredeliti. 13. 13. Vse transakcije večregionalnih enot je med regije sicer mogoče alocirati z določenimi praktičnimi pravili, vendar to ne more biti enostavno uporaben približek. Zahteva namreč konceptualno prilagoditev ESR, ker razlogi, ki preprečujejo vključitev vseh računov za lokalne EED/dejav- nosti v centralni okvir, tudi načeloma prepovedujejo popolno razdelitev vseh institucionalnih enot in njihovih računov med regije; to bi nam- reč načeloma pomenilo izdelavo celote računov za lokalne EED. 13. 14. Zaradi zgoraj navedenega je sistem regionalnih računov omejen na: (a) regionalne agregate o proizvodnih dejavnostih po dejavnostih: (1) bruto dodana vrednost, (2) sredstva za zaposlene, (3) zaposlenost, (4) zaposleni, (5) bruto investicije v osnovna sredstva, (b) bruto domači proizvod po regijah (BDPR), (c) regionalne račune gospodinjstev. METODE REGIONALIZACIJE 13. 15. Regionalni računi temeljijo na transakcijah enot, ki so rezidenti na regionalnem ozemlju. V splošnem je regionalizacija mogoča po metodah „od spodaj navzgor“, „od zgoraj navzdol“ in po kombiniranih metodah. Značilnosti metod so: (a) metode pristopa od spodaj navzgor: Metode od spodaj navzgor obsegajo uporabo informacij o enotah, ki so rezidenti v regiji, ter seštevanje teh podatkov v regionalno vred- nost agregata. Vsota regionalnih vrednosti mora biti enaka ustrezni nacionalni vrednosti; 314 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 (b) metode od zgoraj navzdol: Metode od zgoraj navzdol obsegajo porazdeljevanje nacionalnega podatka med regije z razdelitvenimi ključi, ki čimbolj odražajo ocenje- vani pojav, ne da bi se pri tem skušalo razločiti rezidenčne enote. Metode se imenujejo „od zgoraj navzdol“, ker je agregat alociran regiji in ne posamezni enoti. Kljub temu je za pravilno regionalno pokritje uporabljenega ključa potrebna predstava o rezidenčnih enotah; (c) kombinirane metode: Čiste metode od spodaj navzgor so redke, zato je možno uporabiti tudi kombinirane metode. Npr. spremenljivko ali agregat spremenljivk je mogoče z metodo od spodaj navzgor regionalizirati le na prvi ravni SKTE, za nadaljnjo regionalizacijo na drugi ali tretji ravni SKTE pa je treba uporabiti metodo od zgoraj navzdol. 13. 16. Prednost metod od spodaj navzgor je načeloma v tem, da neposredno uporabljajo ustrezne vire na regionalni ravni. Prednost metod od zgoraj navzdol je v zajamčeni številčni konsistentnosti med nacionalnimi in regionalnimi računi, slabost pa v tem, da ocene niso izdelane z nepo- srednimi podatki, pač pa s ključi, za katere se predpostavlja, da so v korelaciji z merjenimi pojavi. 13. 17. Kadar je mogoče, morajo biti regionalne vrednosti, ki se v konceptu neposredno skladajo z nacionalnimi vrednostmi, ocenjene neposredno z metodami od spodaj navzgor. Postopki od zgoraj navzdol ne dajejo trdne, zanesljive podatkovne osnove za razsojanje o pravilnosti ocenjenih vrednosti, medtem ko je pri metodah od spodaj navzgor pozornost namenjena možnim razlikam glede na nacionalne vrednosti. AGREGATI PO DEJAVNOSTIH 13. 18. Dejavnost na ravni regije sestavlja skupina lokalnih EED, ki se ukvarjajo z isto ali podobno enovrstno dejavnostjo (glej odstavek 2. 108). Lokalna EED je enota, na kateri temeljijo podatki o proizvodnih dejavnostih (proizvodnja, vmesna potrošnja itd. ). 13. 19. Splošno načelo je, da morajo biti agregati o proizvodnih dejavnostih alocirani regiji, v kateri je enota, ki opravlja ustrezne transakcije, rezi- dent. Rezidenčnost lokalne EED je glavno merilo za alokacijo teh agregatov posamezni regiji. 13. 20. Splošno načelo za alokacijo bruto investicij v osnovna sredstva po regijah je lastništvo, kar velja tudi pri računih za celotno gospodarstvo (glej odstavek 2. 05, opombo (1)). Osnovna sredstva v lastništvu večregionalne enote so alocirana lokalnim EED, ki jih uporabljajo. Enako kot v nacionalnih računih so osnovna sredstva, pridobljena s poslovnim najemom, prikazana v regiji lastnika, pridobljena s finančnim najemom pa v regiji uporabnika. 13. 21. V praksi so informacije lahko razpoložljive samo na ravni enot, ki obsegajo več lokalnih EED, ki se ukvarjajo z različnimi dejavnostmi in/ali se nahajajo v različnih regijah. V tem primeru je za regionalizacijo podatkov po dejavnostih treba uporabiti razpoložljive kazalnike (npr. sred- stva za zaposlene ali zaposlenost po regijah). 13. 22. Pri opredeljevanju lokalne EED so tri možnosti: (a) proizvodna dejavnost s pomembnim (1) inputom dela na stalni lokaciji ne povzroča težav. Kljub temu so v nekaterih primerih potrebna dodatna pojasnila (glej odstavke od 13. 24 do 13. 27); (b) proizvodna dejavnost brez pomembnega inputa dela na stalni lokaciji ni posebna lokalna EED, zato mora biti proizvodnja pripisana lokalni enoti, ki je odgovorna za upravljanje te proizvodnje; (1) Pomemben input dela v tem okviru je najmanj letni ekvivalent ene osebe, ki dela s polovičnim delovnim časom. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 315 (c) za proizvodno dejavnost brez stalne lokacije je treba uporabiti koncept rezidenčnosti na nacionalni ravni. 13. 23. Pomožne dejavnosti niso izločene in ne tvorijo posebne enote, niti niso ločene od glavnih ali stranskih dejavnosti enot, katere podpirajo (glej odstavek 2. 104. ). Pomožne dejavnosti morajo torej biti integrirane v lokalne EED, katere podpirajo. Pomožne dejavnosti se lahko izvajajo na posebnih lokacijah, ki se nahajajo v drugih regijah kot lokalne EED, katere podpirajo. Strogo upošte- vanje zgornjega pravila za geografsko alokacijo pomožnih dejavnosti bi povzročilo podcenjevanje agregatov v regijah, v katerih so pomožne dejavnosti koncentrirane. Zaradi tega morajo biti v skladu z načelom rezidenčnosti alocirane regiji, v kateri se pomožne dejavnosti nahajajo, ostanejo pa v isti dejavnosti kot lokalne EED, katere podpirajo. 13. 24. Metode regionalizacije za nekatere dejavnosti potrebujejo dodatna pojasnila. Te dejavnosti so: (a) gradbeništvo; (b) prevoz, skladiščenje in zveze, (c) finančno posredništvo. 13. 25. V dejavnosti gradbeništva je treba gradbišča obravnavati kot neodvisne lokalne EED, kadar je njihova dejavnost pomembna (glej odstavek 2. 09. , opombo (4)). Zaradi mobilnosti nekatere opreme (npr. zabijal za pilote in žerjavov) med lokalnimi enotami iste EED in zaradi odsot- nosti informacij na ravni gradbišča se priporoča alokacija bruto investicij v osnovna sredstva v takšno opremo sedežu EED. 13. 26. V dejavnosti prevoza, skupaj s cevovodnim, je nujno opredeliti lokalne EED, ki jim morajo biti pripisane proizvodnja in investicije. V dejav- nosti kopenskega prevoza (razen železniškega) morajo biti proizvodnja in investicije pripisane skladiščem ali podobnim lokalnim EED, v kate- rih ima oprema bazo. V dejavnosti vodnega prevoza morajo biti proizvodnja in premična oprema alocirane domači bazi enote. Cevovodno omrežje mora biti pripisano lokalni EED, ki ga izkorišča. V dejavnostih železniškega in zračnega prevoza je treba uporabiti metode „od zgoraj navzdol“, ki nacionalne agregate razčlenjujejo po regijah v skladu s primernimi kazalniki. Sredstva za zaposlene morajo biti alocirana regiji, v kateri so osebe zaposlene. Bruto poslovni presežek mora biti alociran regijam v skladu s kazalniki, ki se nanašajo na dejavnosti železniških ali zračnih prog. imajo telefonske govorilnice, telefonski aparati, telekomunikacijske linije ipd. zgolj podporno vlogo. Zato niso V dejavnosti komunikacij posebne enote in morajo biti pripisani lokalni EED, ki je odgovorna za njihovo upravljanje. Prav tako morajo biti tem lokalnim enotam aloci- rane investicije v infrastrukturo. 13. 27. Dodana vrednost dejavnosti finančnega posredništva mora biti alocirana v skladu z dohodkovnim pristopom. Sredstva za zaposlene morajo biti alocirana lokalnim EED, v katerih so osebe zaposlene. Bruto poslovni presežek kreditnih institucij mora biti razdeljen med lokalne EED v razmerju glede na vsoto posojil in vlog, bruto poslovni presežek zavarovalnih institucij pa v razmerju glede na prejete premije. Bruto investi- cije v osnovna sredstva zajemajo v glavnem zgradbe, zato morajo biti alocirane regiji, v kateri se nahajajo. 13. 28. Proizvodnja mora biti vrednotena v osnovnih cenah (glej odstavek 3. 48). Proizvodi za vmesno potrošnjo morajo biti vrednoteni v kupčevih cenah, ki veljajo v trenutku vstopa v proizvodni proces (glej odstavek 3. 72). Posledično je bruto dodana vrednost po dejavnostih vrednotena v osnovnih cenah. Bruto investicije v osnovna sredstva so vrednotene v kupčevih cenah, ki zajemajo tudi stroške montaže in druge stroške spremembe lastništva. Kadar so iz lastne proizvodnje, so vrednotene v osnovnih cenah podobnih osnovnih sredstev ali po stroških proizvodnje, če takšne cene niso na voljo (glej odstavek 3. 113). 13. 29. Regionalni ekvivalent bruto domačega proizvoda je bruto domači proizvod po regijah (BDPR). BDPR je vrednoten v tržnih cenah s prišteva- njem regionaliziranih davkov minus subvencij na proizvode in uvoz k dodani vrednosti po regijah v osnovnih cenah. Vsota BDPR v tržnih cenah po regijah, skupaj z BDPR izvenregionalnega ozemlja, je enaka BDP v tržnih cenah. 316 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 RAČUNI GOSPODINJSTEV 13. 30. Bruto domači proizvod regije je rezultat proizvodnih dejavnosti lokalnih EED, rezidentov v regiji. Procesa razdelitve in prerazdelitve dohodka vodita k drugim pomembnim izravnalnim postavkam, in sicer k primarnemu dohodku in razpoložljivemu dohodku. Zaradi razlogov, navede- nih v odstavkih od 13. 10. do 13. 14, sta v regionalnih računih ta dohodkovna koncepta omejena na gospodinjstva. 13. 31. Regionalni računi gospodinjstev so regionalna specifikacija ustreznih računov na nacionalni ravni. Zaradi praktičnih razlogov so omejeni na: (a) račun alokacije primarnega dohodka, (b) račun sekundarne razdelitve dohodka. Na splošno je njihov namen merjenje primarnega dohodka in razpoložljivega dohodka gospodinjstev, ki so rezidenti v regiji. 13. 32. Regionalni računi gospodinjstev temeljijo na gospodinjstvih, ki so rezidenti na regionalnem ozemlju. Za opredelitvi gospodinjstev kot institu- cionalnih enot in institucionalnega sektorja gospodinjstev glej odstavke 2. 13, 2. 16, 2. 75 in 2. 76. Vsota števila oseb, ki so člani rezidenčnih gospodinjstev, je enaka skupnemu rezidenčnemu prebivalstvu regije. 13. 33. V splošnem pravila za določanje rezidenčnosti gospodinjstev na nacionalni ravni veljajo tudi za regionalne račune gospodinjstev. Izjema je rezidenčnost študentov in dolgotrajnih pacientov, kadar je regija gostiteljica v isti državi. V regionalnih računih so rezidenti regije gostiteljice, kadar v njej bivajo več kot eno leto. 13. 34. Pri gospodinjstvih, lastnikih nekorporativnih podjetij, zemljišč in/ali drugih stanovanj v drugih regijah je treba v regionalnih računih gospo- dinjstev upoštevati dvoje: (a) gospodinjstvo, ki je lastnik nekorporativnega podjetja (ki na nacionalni ravni ni neprava družba) v drugi regiji: nekorporativno podjetje je rezident (namišljena enota) v regiji gostiteljici. Posledično je raznovrstni dohodek, ki izhaja iz izračuna agrega- tov po dejavnostih, del raznovrstnega dohodka regije gostiteljice. Ne glede na to mora biti raznovrstni dohodek, prikazan v računu aloka- cije primarnega dohodka gospodinjstev po regijah, enak skupnemu raznovrstnemu dohodku, ki ga prejmejo gospodinjstva, rezidenčna v regiji, ne glede na to, v kateri regiji je bil dohodek ustvarjen; (b) gospodinjstvo, ki je lastnik zemljišča in/ali drugega stanovanja v drugi regiji: tudi tu sta zemljišče in/ali drugo stanovanje namišljeni enoti, rezidenčni v regiji gostiteljici. Posledično najemniki zemljišč in/ali stanovanj najemnine plačajo namišljeni enoti. Če drugo stanovanje uporablja lastnik za lastno končno potrošnjo, je treba najemno vrednost prika- zati kot medregionalni izvoz iz regije, v kateri se stanovanje nahaja, v regijo, v kateri je lastnik rezident. Zadnja regija tako to storitev uvaža in jo porablja za izdatke gospodinjstev za končno potrošnjo. Enako kot pri raznovrstnem dohodku se poslovni presežek iz tega proizvodnega procesa razlikuje od poslovnega presežka v računih alokacije primarnega dohodka gospodinjstev, na ravni celotnega gospo- darstva pa sta oba enaka. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 317 PRILOGA I POSREDNO MERJENE STORITVE FINANČNEGA POSREDNIŠTVA SPREMEMBE V POGLAVJIH ESR, ČE SE RAZPOREDI FISIM Za „ESR vsebuje tudi številne posebne konven- cije, na primer:“ črtajte: Nadomestite z: „evidentiranje porabe posredno merjenih finančnih storitev kot vmesne potrošnje nominalnega sektorja ali nominalne gospo- darske panoge. “ „alokacija porabe posredno merjenih stori- tev finančnega posredništva (FISIM) sektor- jem/gospodarskim panogam porabnikov. “ Za „Nekatere večje razlike med koncepti so:“ dodajte: (FISIM) „(i) poraba posredno merjenih storitev se finančnega posredništva dodeli sektorjem/gospodarskim pano- gam porabnikov, namesto nominal- nemu sektorju (gospodarski panogi). Zaradi tega se uporaba FISIM po dogo- voru ne evidentira več v celoti kot vmesna potrošnja ampak je lahko tudi končna potrošnja in izvoz. To pomeni, da se lahko pojavi tudi uvoz FISIM. “ Poglavje 1 1. 13. (d) 1. 25. Poglavje 3 3. 70. (j) Črtajte: Nadomestite z: „samo pri posredno merjene posredništva (FISIM), ki rezidenčni proizvajalci. “ celotnem gospodarstvu: vse finančnega jih zagotavljajo storitve „poraba posredno merjenih storitev finanč- nega posredništva s strani rezidenčnih pro- izvajalcev. “ Pri „neposredno zaračunane finančne storitve“ dodajte: „in del posredno merjenih storitev finanč- nega posredništva, ki jih za končno potroš- njo porabijo gospodinjstva;“ Takoj za „finančne storitve po višini navedenih provizij in taks“ dodajte: „(h) del posredno merjenih storitev finanč- nega posredništva, ki jih porabijo nere- zidenti;“ izrecno 3. 76. (e). 3. 142. (h) 318 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Poglavje 4 4. 51 Črtajte: Nadomestite z: različne „Ker se vrednost storitev, ki jih opravijo finančni posredniki, ne porazdeli med nji- hove stranke, dejanska plačila obresti finančnim posrednikom ali izterjave obresti od njih niso usklajena, da bi odpr- avila marže, ki predstavljajo implicitno pla- čilo finančnim posrednikom. V računu alo- kacije finančnih posrednikov in nominalne gospodarske panoge, kateri se po dogovoru celotna pro- izvodnja finančnih posrednikov pripiše kot vmesna potrošnja, je potrebna korekcijska postavka. “ primarnega dohodka „Ker se vrednost storitev, ki jih opravijo finančni posredniki, porazdeli med njihove različne stranke, je treba dejanska plačila obresti finančnim posrednikom ali izterjave obresti od njih uskladiti, da bi odpravila marže, ki predstavljajo implicitno plačilo finančnim posrednikom. Zneski obresti, ki jih finančnim posrednikom se morajo znižati za ocenjene vrednosti plačil, medtem ko se zneski jih prejmejo vlagatelji na pod- obresti, ki se oben način zvišajo. Vrednosti plačil jih obravnavajo kot plačila za storitve, ki finančni posredniki opravijo za svoje stranke in ne kot plačila obresti. “ posojilojemalci plačajo Poglavje 8 8. 09. Navedenim številkam dodajte: Preglednici A. 1. 1 in A. 1. 2, ki prikazujeta posledice alokacije FISIM za številke, nave- dene v poglavju 8, „Zaporedje računov in izravnalne postavke“ (številčni primer). 8. 14. Črtajte: Nadomestite z: „Ker posredno merjene storitve finančnega posredništva (FISIM) niso dodeljene uporab- niškim sektorjem, so nekateri deli plačil obresti prerazvrščeni kot plačila storitev. Ta prerazvrstitev vpliva na vrednosti obsega proizvodnje in vmesne potrošnje (kot tudi vrednosti uvoza, izvoza in končne potroš- nje). “ „Ker posredno merjene storitve finančnega posredništva (FISIM) niso dodeljene uporab- niškim sektorjem, se celotna vrednost pro- FISIM obravnava kot vmesna izvodnje potrošnja nominalnega sektorja s proizvod- njo nič in negativno dodano vrednostjo, ki je po velikosti enaka, po predznaku pa nasprotna vmesni potrošnji. Na ta način se dodana vrednost vseh sektorjev in gospo- darskih panog skupno zmanjša za ta zne- sek. Da bi se olajšala predstavitev računov, je možno, da se ne vključi dodatni stolpec za nominalni sektor in se namesto tega upošteva ustrezna številka v stolpcu celot- nega gospodarstva. “ 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 319 8. 24. Črtajte: Nadomestite z: v ‚obresti‘ alokaciji „Ker so storitve finančnega posredništva (FISIM) dodeljene uporabniškim sektorjem, primarnega izraz dohodka ustreza obrestnim obveznostim in terjatvam, potem ko se FISIM odšteje od dejanskih obveznosti posojilojemalcev in prišteje k dejanskim terjatvam posojilodajal- cev. “ „Ker posredno merjene storitve finančnega posredništva (FISIM) niso dodeljene uporab- niškim sektorjem, so prikazane vknjižbe za tiste za dejanske obrestne obve- obresti znosti in terjatve. Popravek se naredi pri virih v stolpcu finančnih družb (z negativ- nim predznakom) in v stolpcu nominal- nega sektorja (s pozitivnim predznakom). Da bi se olajšala predstavitev računov, je mogoče ne vključiti dodatnega stolpca za nominalni sektor in namesto tega predsta- viti ustrezno številko v stolpcu celotnega gospodarstva. “ Poglavje 9 9. 25. (a) Črtajte: „vmesna potrošnja gospodarske panoge vključuje porabo posredno merjenih stori- tev finančnega posredništva, ki se evidenti- rajo v nominalni gospodarski panogi (glej odstavek 9. 33). “. 9. 25. (b) Črtajte: „minus poraba posredno merjenih storitev finančnega posredništva (evidentiranih v nominalni gospodarski panogi, glej odsta- vek 9. 33). “. 9. 33. Črtajte: „V vseh preglednicah ponudbe in porabe je klasifikacija gospodarskih panog NACE rev. 1 razširjena z nominalno gospodarsko panogo za porabo posredno merjenih stori- tev finančnega posredništva. V preglednici ponudbe se za to gospodarsko panogo sploh ne evidentira nobena transakcija. V preglednici porabe se posredno merjena skupna poraba storitev finančnega posred- ništva evidentira kot vmesna potrošnja te nominalne gospodarske panoge. Ker ta nominalna gospodarska panoga nima dru- gih transakcij, je njen neto poslovni pre- sežek negativen za znesek njene vmesne potrošnje; vse druge sestavine njene dodane tega je njena vrednosti skupna bruto dodana vrednost enaka nje- nemu (negativnemu) neto poslovnemu pre- sežku. “ so nič. Zaradi 320 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 i n u č a R j a p u k S n i o g a l B e v t i r o t s ) e b a r o p ( - d o v z i o r p - a n u z / e j n n u č a r i j n n u č a. R I. 1 1. I I 2 4 7 5 0 3 0 3 4 2 a n i j u T 0 3 0 3 a j n a j r a v t s u a k d o h o d n u č a R - o l a n u č a R - i r p e j i c a k a g e n r a m a k d o h o d 2 2 2 2. 2 1. I I 0 3 2 1 2 9 0 2 7 1 9 4 5 3 - z a r e n r a d a k d o h o d e v t i l e d n u č a R - n u k e s. 2. I I 2 2 2 2 1 5 3 1 2 – 8 4 1 4 – 8 4 8 1 – i n v o l s o P k e ž e s e r p. 2 B 8 1 – 8 4 0 3 8 4 8 1 – - d e r v a n a d o D a j n a n u z / t s o n a c n a l i b a j n š o r t o p a n s e m V 2 P. 8 1 0 6 0 3 7 2. 1 B 8 1 – 8 4 0 3 2 – 4 1 6 0 1 3 3 i t s e r b O 1 4 D. 6 5 6 0 1 5 3 4 1 1 2 – 8 4 1 4 – h i n r a m i r p a c n a l i B. 5 B 1 4 – 8 4 1 2 – 5 3 6 1 2 2 7 1 2 3 1 v o k d o h o d i v i j l ž o l o p z a R k e d o h o d. 6 B 1 4 – 8 4 1 2 – 5 3 1 2 2 7 5 3 6 8 4 a j n d o v z i o r P 1 P. v e t i r o t s z o v U 2 7 P. v e t i r o t s z o v z I 2 6 P. 4 2 e c l a j a v z i o r p e n ž r t e n a z i m a b m e m e r p s s o n č u j l k v , h i j r o t k e s h i n l a n o i c u t i t s n i o p M I S I F e j i c a k o l a i k n i č U — 1. I. A a c i n d e l g e r P 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 1 S. 2 S. i r i V e b a r o P o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e b ž u r d - n a n i F e n č - i f e N e n č n a n e b ž u r d e j i c k a s n a r T e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i - i f e N e n č n a n e b ž u r d - n a n i F e n č e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d a n i j u T n i o g a l B e v t i r o t s ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R 2 4 7 2 0 3 0 3 0 3 2 2 2 2 2 - d o v z i o r p - a n u z n u č a r e j n i j n n u č a. R I a j n a j r a v t s u a k d o h o d n u č a R e j i c a k o l a - r a m i r p a g e n a k d o h o d. 2 1. I I n u č a R - z a r e n r a d a k d o h o d e v t i l e d n u č a R - n u k e s 2. I I. 1 1. I I 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 321 e c l a j a v z i o r p e n ž r t e n a z i m a b m e m e r p s s o n č u j l k v , h i j r o t k e s h i n l a n o i c u t i t s n i o p M I S I F e j i c a k o l a i k n i č U — 1. I. A a c i n d e l g e r P i n u č a R j a p u k S n i o g a l B e v t i r o t s ) e b a r o p ( a n i j u T o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e b ž u r d - n a n i F e n č - i f e N e n č n a n e b ž u r d e j i c k a s n a r T e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i - i f e N e n č n a n e b ž u r d - n a n i F e n č e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d a n i j u T n i o g a l B e v t i r o t s ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 1 S. 2 S. i r i V e b a r o P n u č a R e b a r o p. 4. I I a k d o h o d i n u č a R j a p u k S o g a l B - o t s n i e v t i r - b a r o p ( ) e - d o v z i o r p n u č a. R I 8 4 e j n 8 4 8 4 a j n a j r a v t s u a k d o h o d n u č a R. 1 1. I I u j r o t k e s u m e n l a n m o n i o n č u j l k z i M I S I F e j i c a k o l a i k n i č U — 2. I. A a c i n d e l g e r P 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. a n i j u T - n t o l e C o - o p s o g o v t s r a d 8 4 G S I P N - o p s o G - j n d i a v t s a v a ž r D e b ž u r d - n a n i F e n č - i f e N e n č n a n e b ž u r d 8 4 8 4 8 4 i r i V - i m o N l a n e j n a v a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i m o N i n l a n 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. - i f e N e n č n a n e b ž u r d - n a n i F e n č e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G - j n d i a v t s G S I P N - n t o l e C o - o p s o g o v t s r a d a n i j u T o g a l B - o t s n i e v t i r ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R e b a r o P 8 4 – / t s o n d e r v a n a d o D a c n a l i b a j n a n u z. 1 B 8 4 – 8 4 – k e ž e s e r p i n v o l s o P. 2 B 8 4 – 8 4 8 4 a j n d o v z i o r P 1 P. a j n š o r t o p a n s e m V 2 P. 8 4 8 4 8 4 - d o v z i o r p e j n n u č a. R I a j n a j r a v t s u a k d o h o d n u č a R. 1 1. I I / o t e n , k e n a r h i r P a c n a l i b a j n a n u z n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I 3 P. 6 9 1 3 8 2 8 2 n u č a R e b a r o p. 4. I I a k d o h o d 322 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 a r o t k e s o g e n w o m u o d o k l y t u - M I S I F a i n e l e i z d y z r p i k t u k S — 2. I. A a l e b a T i n u č a R j a p u k S o g a l B - o t s n i e v t i r - b a r o p ( ) e 2 S. 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. a n i j u T - n t o l e C o - o p s o g o v t s r a d G S I P N - o p s o G - j n d i a v t s a v a ž r D e b ž u r d - n a n i F e n č - i f e N e n č n a n e b ž u r d i r i V - i m o N l a n e j n a v a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T - i m o N i n l a n 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. 2 S. - i f e N e n č n a n e b ž u r d - n a n i F e n č e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G - j n d i a v t s G S I P N - n t o l e C o - o p s o g o v t s r a d a n i j u T o g a l B - o t s n i e v t i r ) i r i v ( j a p u k S i n u č a R e b a r o P e j i c a k o l a - r a m i r p a g e n a k d o h o d. 2 1. I I n u č a R - z a r e n r a d a k d o h o d e v t i l e d n u č a R - n u k e s. 2. I I n u č a R e b a r o p. 4. I I a k d o h o d 2 2 2 2 2 0 0 2 5 3 3 2 1 5 2 1 5 2 i t s e r b O 1 4 D. 6 6 7 7 9 3 7 1 7 6 0 2 6 1 2 2 2 8 4 – 8 4 m i s i F k e v a r p o P 9 1 1 P. 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – h i n r a m i r p a c n a l i B. 5 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – v o k d o h o d 6 – 2 – 6 1 7 2 – 8 4 1 4 – k e d o h o d i v i j l ž o l o p z a R. 6 B 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – / o t e n , k e n a r h i r P a c n a l i b a j n a n u z n 8 B. 1 4 – 8 4 7 2 – 6 1 2 – 6 – 6 e j i c a k o l a - r a m i r p a g e n a k d o h o d. 2 1. I I n u č a R - z a r e n r a d a k d o h o d e v t i l e d n u č a R - n u k e s. 2. I I n u č a R e b a r o p. 4. I I a k d o h o d 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 323 PRILOGA II LEASING IN NAKUP TRAJNEGA BLAGA NA OBROKE OPREDELITVE 1. Poleg takojšnjega nakupa trajnega blaga se lahko institucionalnim enotam odobri uporaba takšnega blaga na nasled- nje načine: operativni leasing, finančni leasing in nakup na obroke. V vseh treh primerih zadevna institucionalna enota pridobi pravico to uporabe trajnega blaga, čeprav blago pravno ostane v lasti druge enote. Leasing 2. Če ima ena institucionalna enota A v lasti blago in prenese pravico do uporabe tega blaga na drugo enoto B, se A imenuje „leasingodajalec“, B pa „leasingojemalec“. Plačila, ki jih enota B plača enoti A v zameno za prenos uporab- niških pravic, se imenujejo „plačila obrokov leasinga“. Leasingodajalec je lahko isti kot proizvajalec ali prodajalec trajnega blaga ali njegova podružnica, leasingojemalec pa je lahko tudi popolnoma neodvisna enota, ki ni povezana s proizvajalcem ali prodajalcem. V leasing se lahko dajo vse vrste proizvedenega trajnega blaga, od zgradb in struk- tur do trajnega potrošnega blaga, vse vrste institucionalnih enot pa lahko leasing uporabljajo za pridobitev uporab- niških pravic za trajno blago. Dve vrsti leasinga, operativni in finančni leasing, se v sistemu obravnavata precej raz- lično. Operativni leasing 3. Leasingojemalec pridobi pravico do uporabe blaga za določeno obdobje, ki je lahko dolgo ali kratko in ga ni nujno treba določiti vnaprej. Ob izteku obdobja leasinga leasingodajalec pričakuje povračilo blaga v več ali manj enakem stanju, kakor ga je dal v leasing, razen običajne obrabe. Leasingodajalec bo potem verjetno blago dal v leasing dru- gemu leasingojemalcu ali ga uporabil drugače. Tako obdobje leasinga ne zajema vsega ali večjega dela življenjske dobe blaga. Enote, ki se ukvarjajo z operativnim leasingom, imajo obsežno strokovno znanje o vseh vrstah trajnega blaga, ki ga dajejo v leasing. Takšno blago imajo na zalogi, da ga lahko na zahtevo dajo v leasing v zelo kratkem času. Ponavadi ponujajo različne modele, med katerimi je mogoče izbirati. Da bi njihovo trajno blago ostalo v dobrem stanju, mora leasingodajalec opravljati vzdrževanje in popravila blaga, ki čaka, da bo dano v leasing. Leasingodajalec pona- vadi tudi prevzame odgovornost za popravila in vzdrževanje blaga, pa tudi za nadomestilo v primeru okvare, med- tem ko je blago oddano v leasing leasingojemalcu. Operativni leasing ne zajema primerov, ko lastnik opreme zagotovi tudi osebje, ki bo z opremo upravljajo, ali lea- singa neproizvedenih sredstev, ker se te dejavnosti uvrščajo drugam (glej odstavek 7). Finančni leasing 4. Leasingojemalec pridobi pravico do uporabe trajnega blaga v zameno za plačilo obrokov leasinga v določenem in daljšem obdobju. Če se vsa tveganja in plačila lastništva dejansko, ne pa tudi pravno prenesejo od leasingodajalca na leasingojemalce, potem je leasing finančni. Pri finančnem leasingu najemno obdobje pokriva vse ali večino eko- nomske življenjske dobe trajnega blaga. Ob izteku obdobja leasinga ima leasingojemalec pogosto možnost, da blago odkupi po nominalni ceni. Ni treba, da ima leasingodajalec strokovno znanje glede zadevnega blaga. Leasingodaja- lec leasingojemalcu ne nudi popravil, vzdrževanja ali nadomeščanja. Ponavadi blago izbere leasingojemalec, proizva- jalec ali prodajalec pa mu ga dostavita neposredno. Vloga leasingodajalca je samo finančna. ESR priznava ekonomsko realnost za finančnim leasingom tako, da ga evidentira na naslednji način: leasingodajalec zagotovi leasingojemalcu posojilo, tako da lahko leasingojemalec kupi trajno blago, katerega lastnik dejansko postane. Tako sistem obravnava trajno blago, kakor da bi bilo v lasti leasinojemalca od začetka obdobja leasinga. Obroke, ki jih leasingojemalec dejansko plača leasingodajalcu, je treba razdeliti na odplačila glavnice in obresti v zvezi z zadevnim posojilom. 324 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Nakup na obroke 5. Trajno blago se proda kupcu v zameno za dogovorjena kasnejša plačila. Kupec takoj prevzame lastništvo blaga, čeprav po pravu ostane v lasti prodajalca ali kreditorja kot kritje/jamstvo, dokler niso izvedena vsa dogovorjena pla- čila. Nakup na obroke je ponavadi omejen na trajno potrošno blago, večina kupcev pa so gospodinjstva. Kreditorji pogodb o nakupu na obroke so ponavadi ločene institucionalne enote, ki poslujejo v tesnem sodelovanju s proda- jalci trajnega blaga. OBRAVNAVA V RAČUNIH Operativni leasing 6. Trajno blago, ki ga kupi leasingodajalec za dajanje v leasing, je del leasingodajalčevih bruto naložb v osnovna sred- stva (P. 51) in je prikazano kot opredmeteno osnovno sredstvo (AN. III) v bilanci stanja leasingodajalca med celotnim življenjsko dobo. Poznejša poraba kapitala (K. 1) za trajno blago se evidentira v računih leasingodajalca. Plačila obrokov leasinga, ki jih prejme leasingodajalec, so prikazana v njegovem računu proizvodnje kot proizvod- nja (P. 1) storitev leasinga. Če je leasingojemalec proizvajalec, so plačila obrokov leasinga del njegove vmesne potroš- nje (P. 2). Če je leasingojemalec gospodinjstvo, ki je končni potrošnik, so plačila obrokov leasinga del njegovih izdat- kov za končno potrošnjo (P. 3). 7. V NACE Rev. 1 je operativni leasing nepremičnine uvrščen v razred 70. 20 „Dajanje posesti v najem“. Operativni leasing drugega trajnega blaga je uvrščen v oddelek 71 „Dajanje strojev in opreme brez upravljavcev v najem ter izposojanje izdelkov široke porabe“. Operativni leasing ne obsega najema strojev in opreme z upravljavci, ki je uvrš- čen glede na storitve, ki jih opravljajo oprema in osebje. Najem tovornjaka z voznikom se na primer uvršča v raz- red 60. 24 „Cestni prevoz tovora“. Institucionalne se družbe, ki opravljajo operativni leasing, uvrščajo v oddelek S. 11 „Nefinančne družbe“, leasing pa je mogoče najti tudi v oddelku S. 14 „Gospodinjstva“. leasingodajalce, ki opravljajo operativni Če je leasingodajalec rezident, medtem ko je leasingojemalec nerezident, se plačila obrokov leasinga prikažejo kot izvoz storitev (P. 62). Ker blago, dano v leasing, ostane v bilanci stanja rezidentne enote (leasingodajalca), se blago ne prikaže v računih tujine. Če je leasingodajalec nerezident, medtem ko je leasingojemalec rezident, se plačila obrokov leasinga prikažejo kot uvoz storitev (P. 72). V tem primeru se blago samo ne obravnava, kakor da vstopa na ekonomsko ozemlje (vstopajo samo storitve). Tako se blago v leasingu ne prikaže niti v računu za tujino niti v drugih računih. Finančni leasing 8. Če je leasingojemalec proizvajalec, je trajno blago prikazano kot bruto investicija v osnovna sredstva (P. 51) za lea- singojemalca na začetku obdobja leasinga. V celotnem obdobju leasinga (razen če leasingojemalec ne izvrši plačil obrokov leasinga) se blago prikazuje kot opredmeteno osnovno sredstvo (AN. III) v bilanci stanja leasingojemalca. Poznejša poraba kapitala (K. 1) je prikazana v računih leasingojemalca. Ob izteku obdobja leasinga lahko (i) leasingo- jemalec odkupi blago po preostali vrednosti in blago ostane v njegovi bilanci stanja, ali pa (ii) se blago vrne leasin- godajalcu, tako da se pri leasingojemalcu prikaže kot negativna bruto investicija v osnovna sredstva in tako zapusti njegovo bilanco stanja ter lahko vstopi v bilanco stanja leasingodajalca ali tretje stranke, kateri leasingodajalec proda blago naprej. 9. Če je leasingojemalec gospodinjstvo, ki deluje kot končni potrošnik, se trajno blago obravnava, kakor da bi ga lea- singojemalec odkupil za namen končne potrošnje v začetku obdobja leasinga. To pomeni, da je kupčeva cena blaga v leasingu del leasingojemalčevih izdatkov za končno potrošnjo (P. 3) na začetku obdobja leasinga in da se blago pri- kaže samo kot trajno potrošno blago v opombah k njegovi bilanci stanja. Posojilo (F. 4) se pripiše od leasingodajalca k leasingojemalcu. Glavnica tega posojila je kupčeva cena blaga v lea- singu plus morebitni stroški prenosa. Preostanek pripisanega posojila (AF. 4) je prikazan v bilanci stanja leasingoda- jalca in leasingojemalca kot finančno sredstvo ali obveznost. Šteje se, da plačilo obrokov leasinga vsebuje dva ele- 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 325 menta, povračilo glavnice (F. 4) in obresti (D. 41), s tem da se končno poplačilo izvede ob zaključku finančnega lea- singa. 10. Obrestna mera na pripisano posojilo se določa implicitno tako, da so skupna plačila v obdobju leasinga enaka glav- nici. Če plačilo leasinga v vseh obdobjih enak, bodo obresti sčasoma manjše, medtem ko se bo poplačilo ustrezno povečevalo, tako kot za posojilo, odplačljivo v enakih obrokih. Ko so za vsako pogodbo znani glavnica, plačilo lea- singa in trajanje obdobja leasinga, se lahko s standardno formulo preprosto izračunajo obrestna mera, plačila obresti in plačila. Če natančni podatki o pogodbi o leasingu niso na voljo, kar se v praksi pogosto dogaja, je treba sklepati predpostavke, ki omogočijo takšen izračun. V številnih državah poslovno računovodstvo obravnava finančni leasing na podoben način, kakor je opisano tukaj, kar olajšuje položaj. 11. Proizvodna dejavnost finančnih leasingodajalcev je finančno posredništvo. Leasingodajalci ponavadi ne računajo izrecno za svoje storitve finančnega posredništva. Njihova proizvodnja je torej v glavnem ali samo finančno posred- ništvo, ki se meri posredno (FISIM) in se izračuna podobno kot drugo finančno posredništvo: terjatveni dohodek od lastnine minus obrestne obveznosti, razen terjatvenega dohodka od lastnine iz naložb v lastna sredstva (1). Nekateri finančni leasingodajalci imajo obveznosti do drugih neodvisnih enot, če so obrestne obveznosti očitne in je izračun FISIM neposreden. Drugi finančni leasingodajalci imajo obveznosti samo do svojih matičnih družb, če je obrestne obveznosti težko opazovati. V tem primeru je lahko treba oceniti znesek obrestnih obveznosti z uporabo primerne obrestne mere. Družbe za finančni leasing se uvrščajo v institucionalni pododdelek S. I23 „Drugi finančni posredniki, razen zavaro- valnic in pokojninskih skladov“. V razvrstitvi dejavnosti v skladu z NACE Rev. 1 je razred 65. 21 „Finančni leasing“. 12. Obravnava finančnega leasinga v ESR zahteva, da se v leasing dano blago ne prikaže v računih leasingodajalca. Ali je leasingodajalec rezident ali nerezident torej ne vpliva na obravnavo samega blaga. Če je proizvajalec ali prodaja- lec blaga rezident, medtem ko je leasingojemalec nerezident, se v leasing dano blago obravnava kot izvoz (P. 61), kakor ga prevzame leasingojemalec, to je na začetku obdobja leasinga. Če je proizvajalec/prodajalec nerezident, medtem ko je leasingojemalec rezident, se blago obravnava kot uvoz (P. 71) ob začetku obdobja leasinga. Če je leasingodajalec rezident, leasingojemalec pa ne, se posojilo (F. 4/AF. 4) prepiše od rezidentne enote (leasingoda- jalca) k nerezidentni enoti (leasingojemalcu). Če je leasingodajalec nerezident, leasingojemalec pa je rezident, se posojilo prepiše od nerezidentne enote (leasingodajalca) k rezidentni enoti (leasingojemalcu). Kot v primeru leasing transakcije med rezidenti, se plačila obrokov leasinga razdelijo na obresti (D. 41) in poplačilo glavnice (F. 4). Nakup na obroke 13. Trajno blago se evidentira, kot da bi ga kupec kupil na dan, ko ga prevzame v last, po ceni, ki bi jo kupec kupil v primeru denarne transakcije. Kupec prejme pripisano posojilo (F. 4/AF. 4) enake vrednosti. ESR deli plačilo kupca kreditorju na poplačilo glavnice (F. 4) in plačilo obresti (D. 41) z uporabo enake metode, kakor se uporablja za finančni najem. Proizvodna dejavnost, ki jo opravljajo kreditorji pogodb za nakup na obroke je finančno posredništvo. Ker slednji za svoje storitve ponavadi ne zaračunavajo izrecno, so celotna proizvodnja posredno merjene storitve finančnega posredništva (Fisim), izračunane terjatveni dohodek od lastnine minus obrestne obveznosti, razen terjatvenega dohodka od lastnine iz lastnih sredstev. Kot v primeru finančnega najema včasih obrestne obveznosti niso očitne in jih je torej treba oceniti. 14. V NACE Rev. 1 so kreditorji pogodb o nakupu na obroke uvrščeni v razred 65. 22 „Druge odobritve posojil“. Družbe za nakup na obroke so uvrščene v institucionalni pododdelek S. 123 „Drugi finančni posredniki, razen zava- (1) Za podrobnejše podatke glej Poglavje 3, odstavek 3. 63 326 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 rovalnic in pokojninskih skladov“, kreditorji pogodb o nakupu na obroke pa so lahko tudi v oddelku S. 14 „Gospo- dinjstva“. Če je kupec nerezident, kreditor pa rezident, se blago obravnava kot izvoženo (P. 61), kadar ga kupec prevzame v last. V tem primeru kreditor zagotovi nerezidentni enoti (kupcu) posojilo (F. 4/AF. 4). Če je kupec rezidentna enota, kreditor pa ne, se blago evidentira kot uvoženo (P. 71), kadar je dostavljeno kupcu, ki hkrati pridobi posojilo (F. 4/ AF. 4) od nerezidentnega kreditorja. Poplačila glavnice (F. 4) in plačilo obresti (D. 41) se obravnavajo na enak način kakor za finančni najem v zvezi z nerezidentnimi enotami. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 327 PRILOGA III ZAVAROVANJE UVOD 1. Obstajata dva glavna tipa zavarovanja: socialno zavarovanje in drugo zavarovanje. Socialno zavarovanje se lahko nadalje razdeli na: (a) sheme socialne varnosti, ki jih organizira država, (b) zasebne sheme socialnega zavarovanja s skladi, in (c) sheme socialnega zavarovanja brez skladov, ki jih upravljajo delodajalci. Druga zavarovanja se lahko nadalje razdelijo na: (a) druga življenjska zavarovanja, in (b) druga neživljenjska zavarovanja. Izvajalci pomožnih zavarovalnih in pozavarovalnih dejavnosti se obravnavajo v ločenih oddelkih te priloge. Ti so namreč povezani predvsem z drugimi vrstami zavarovanja, lahko pa so povezani tudi s socialnim zavarovanjem. OPREDELITVE Socialno zavarovanje 2. 3. Sheme socialnega zavarovanja so sheme, v katerih zaposleni ali drugi posamezniki ali delodajalci v imenu zaposle- nih plačujejo socialne prispevke, da bi zagotovili upravičenost do prejemkov socialnega zavarovanja za zaposlene ali druge vplačnike, njihove vzdrževane ali preživele družinske člane. Sheme socialnega zavarovanja pokrivajo socialna tveganja ali potrebe (1). Za razliko od prejemkov socialnega varstva, so prejemki socialnega zavarovanja pogojeni s sodelovanjem v shemi. Sheme socialnega zavarovanja so pogosto organizirane kolektivno, tako da udeležencem ni treba sklepati individual- nih zavarovalnih polic na svoje ime. Vendar pa lahko nekatere sheme socialnega zavarovanja omogočajo ali celo zahtevajo, da udeleženci sklenejo police na svoje ime. Individualne police se obravnavajo kot del sheme socialnega zavarovanja, če pokrivajo socialna tveganja ali potrebe in če je izpolnjen vsaj eden od naslednjih treh pogojev: (a) sodelovanje v shemi je obvezno po zakonu ali po pogojih zaposlovanja, (b) shema se upravlja v imenu skupine in je omejena na člane te skupine, ali (c) delodajalec prispeva v shemo v imenu zaposlenega. Sheme socialne varnosti, ki jih organizira država 4. Te sheme predpisujejo, nadzirajo in financirajo državne enote in pokrivajo celotno skupnost ali velike dele sku- pnosti. Državne sheme socialne varnosti se lahko financirajo s skladi ali brez njih. Če je moč opredeliti ločene sklade, ostanejo ti last države in ne upravičencev sheme. Prejemki shem socialne varnosti so sestavljeni predvsem iz prispevkov, ki jih vplačajo posamezniki in delodajalci v imenu svojih zaposlenih, lahko pa zajemajo tudi transferje iz drugih državnih enot. Udeležba v shemah socialne varnosti je ponavadi, čeprav ne vedno, obvezna. Prejemki, izplačani posameznikom, niso nujno določeni z zneski, ki so bili pred tem vplačani s prispevki. (1) Za opredelitev socialnih tveganj ali potreb glej Poglavje 4, odstavke 4. 83 do 4. 86. 328 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Opomniti je treba, da se sheme socialnega zavarovanja, ki jih organizirajo državne enote za svoje lastne zaposlene, ne razvrstijo kot sheme socialnega zavarovanja, ampak kot zasebne sheme s skladi ali kot sheme brez skladov. Zasebne sheme socialnega zavarovanja s skladi 5. Obstajata dve glavni kategoriji takšnih shem. Prvo sestavljajo sheme, v katerih se socialni prispevki vplačujejo v zavarovalnice ali avtonomne pokojninske sklade, ki so ločene institucionalne enote tako os delodajalcev kot od zaposlenih. Zavarovalnice ali avtonomni pokojninski skladi so odgovorni za upravljanje nastalih skladov in izplačilo socialnih prejemkov. Drugo kategorijo sestavljajo sheme, v katerih delodajalci ohranjajo posebne rezervacije za kritje socialnih prejemkov. Te rezervacije so ločene od njihovih drugih rezervacij, vendar pa ne predstavljajo ločenih institucionalnih enot glede na delodajalce in se obravnavajo kot neavtonomni pokojninski skladi. Sheme socialnega zavarovanja brez skladov, ki jih upravljajo delodajalci 6. To so sheme, pri katerih delodajalci izplačujejo socialne prejemke svojim sedanjim in nekdanjim zaposlenim ali nji- hovim vzdrževanim družinskim članom iz lastnih virov, ne da bi v ta namen oblikovali posebne rezervacije. Druga zavarovanja 7. Druga zavarovanja zagotavljajo posameznim institucionalnim enotam, ki so izpostavljene nekaterim tveganjem, finančno varstvo pred posledicami uresničitve navedenih dogodkov. Hkrati so tudi oblika finančnega posredništva, v katerem se skladi zbirajo pri imetnikih polic in investirajo v finančna ali druga sredstva, ki se ohranjajo kot teh- nične rezervacije, za poravnavo prihodnjih škodnih zahtevkov, ki bi jih povzročili dogodki, navedeni v zavarovalni polici. Druge zavarovalne police, ki jih imajo gospodinjstva, lahko pokrivajo enaka tveganja ali potrebe, kot tista, ki so pokrita s shemami socialnega zavarovanja. Vendar pa se druge zavarovalne police, ki jih imajo gospodinjstva, razli- kujejo od polic socialnega zavarovanja po tem, da so sklenjene na lastno pobudo posameznega gospodinjstva in za njegovo lastno korist, neodvisno od njegovih delodajalcev ali države. Druga življenjska zavarovanja 8. Imetniki polic drugih življenjskih zavarovanj so izključno rezidenčna ali nerezidenčna gospodinjstva. Imetnik police redno plačuje zavarovalnici, zavarovalnica pa mu v zameno jamči, da bo ob danem datumu ali prej, če imetnik police umre pred tem datumom, zagotovila prejemek. Če imetnik police zavarovanje prekine pred dogovorjenim datumom, je imetnik police upravičen do izplačila delnega prejemka s strani zavarovalnice. Prejemek se tako vedno izplača imetniku police ali njegovim preživelim družinskim članom. Police, ki zagotavljajo prejemek v primeru smrti v danem obdobju vendar v nobenih drugih okoliščinah, ponavadi imenovano zavarovanje za primer smrti, se ne obravnavajo kot druga življenjska zavarovanja, ampak kot druga neživljenjska zavarovanja. V praksi pa zaradi načina, po katerem zavarovalnice hranijo svoje račune, ni vedno možno ločiti zavarovanje za primer smrti od dru- gega življenjskega zavarovanja. V teh okoliščinah se lahko zavarovanje za primer smrti obravnava enako kot življenjsko zavarovanje iz povsem praktičnih razlogov. Škodni zahtevki iz življenjskega zavarovanja se lahko izplačajo kot enkratna vsota ali kot renta. Škodni zahtevek je lahko fiksen, lahko pa se spreminja, tako da odraža dohodek, zaslužen z investiranjem premij v obdobju vplačeva- nja (polica življenjskega zavarovanja s klavzulo o soudeležbi pri dobičku). Posebna vrsta navedene police je polica življenjskega zavarovanja z vključeno investicijsko klavzulo, pri kateri se škodni zahtevek spreminja v skladu z vred- nostjo ločenega sklada. Druga neživljenjska zavarovanja 9. Imetniki polic drugih neživljenjskih zavarovanj so lahko vse vrste institucionalnih enot. Druga neživljenjska zavaro- vanj zajemajo zavarovanja za primer smrti in zavarovanja za vse vrste tveganj razen smrti, kot so nesreča, bolezen ali požar. Škodni zahtevki se ponavadi izplačajo v enkratnem znesku lahko pa tudi kot rente. Škodni zahtevek se pri policah drugih neživljenjskih zavarovanj ne izplača vedno. Običajno je število oškodovancev veliko manjše od števila imetnikov polic. Za posameznega imetnika police ni povezave med vplačanimi premijami in prejetimi škod- nimi zahtevki, niti dolgoročne. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 329 Pozavarovanje 10. Zavarovalnica, ki sklepa zavarovanja z imetniki polic, pogosto prenese nekatera nastala tveganja na druge zavaro- valnice. Te transakcije med zavarovalnicami se imenujejo pozavarovanje. Pozavarovalne transakcije zajemajo tako življenjska kot neživljenjska zavarovanja. Zavarovalnice, ki sprejmejo poza- varovanje lahko z imetniki polic sklenejo tako pozavarovanje kot zavarovanje, lahko pa tudi sklepajo samo pozava- rovanja. Izvajalci pomožnih zavarovalnih dejavnosti 11. Izvajalci pomožnih zavarovalnih dejavnosti so enote, ki sodelujejo predvsem v dejavnostih, ki so tesno povezane z zavarovanjem, sami pa ne prevzemajo tveganj. Izvajalci pomožnih zavarovalni dejavnosti zajemajo zlasti: (a) zavarovalniški posredniki; (b) zasebne nepridobitne institucije, ki oskrbujejo podjetja in pokojninske sklade; (c) enote, katerih glavna dejavnost je, da so nadzorni organi za zavarovalnice in pokojninske sklade ter zavaroval- niške trge. OBRAVNAVA V RAČUNIH 12. Zaradi lažje predstavitve se naslednji opis različnih vrst zavarovanja osredotoča na samo na primere, s katerimi so povezane rezidenčne enote. Na koncu vsakega oddelka so navedene posebne lastnosti za primere, ki zajemajo nere- zidenčne enote. Socialno zavarovanje Sheme socialne varnosti, ki jih organizira država 13. Obseg proizvodnje, ki ga proizvedejo zaposleni pri upravljanju teh shem je del proizvodnje države, ki se vrednosti po proizvodnih stroških. Zaradi tega se stroški storitev ne izračunajo za sheme socialne varnosti, ki jih organizira država. Prispevki delodajalcev državnim shemam socialne varnosti (D. 121) se obravnavajo kot del sredstev za zaposlene, ki so prikazani kot obveznost v sektorju delodajalca pri računu ustvarjanja dohodka in kot terjatev v sektorju gospo- dinjstev pri računu alokacije primarnega dohodka. Prispevki delodajalcev se znova pojavijo v računu sekundarne razdelitve dohodka kot del dejanskih socialnih prispevkov delodajalcev (D. 6111), ki so obveznost za gospodinjstva in terjatev za državo. Prispevki zaposlenih (D. 6112) ter prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb (D. 6113) so prav tako evidentirani v računu sekundarne razdelitve dohodka kot obveznosti v sektorju gospodinjstev in kot terja- tve v sektorju države. Prejemki socialne varnosti v denarju (D. 621) so v računu sekundarne razdelitve dohodka pri- kazani kot obveznost države in terjatev gospodinjstev, medtem ko so prejemki socialne varnosti v naravi, prikazani kot postavki D. 6311 D. 6312, obveznost države in terjatev gospodinjstev v računu prerazdelitve dohodka v naravi. 14. Enote, ki upravljajo sheme socialne varnosti, ki jih organizira države, so uvrščene v podsektor S. I314 „Skladi socialne varnosti“. V razvrstitvi dejavnosti v skladu z NACE Rev. 1 so razred 75. 30 „Dejavnosti obvezne socialne varnosti“. Če rezident dela za nerezidenčnega delodajalca, so prispevki delodajalca prikazani kot obveznosti tujine v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. Če zaposleni tudi udeležen v shemi socialne varnosti, ki jo vodi nerezidenčna država, so vse terjatve in obveznosti, ki običajno zadevajo sektor države, terjatve ali obveznosti tujine, evidentirane v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. Vendar pa se v ESR socialni transferji v naravi izvajajo samo med rezidenčnimi enotami. Vsi prejemki, ki jih rezidenti prejmejo iz nerezidenčnih shem socialne varnosti, so torej po opredelitvi socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D. 62). Če nerezident dela za rezidenčnega delodajalca, so prispevki delodajalca evidentirani kot terjatve tujine v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. Če nerezidenčnega zaposlenega pokriva rezidenčna shema 330 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 socialnega zavarovanja, so transakcije med zaposlenim in sektorjem države evidentirane v zunanjem računu primar- nih dohodkov in tekočih transferjev. Po opredelitvi so vsi prejemki, ki jih prejmejo nerezidenčni zaposleni, socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi (D. 62). Primer tokov, evidentiranih za sheme socialne varnosti, ki jih organizira država, je v Preglednici A. III. l. Zasebne sheme socialnega zavarovanja s skladi 15. Sheme, ki se financirajo z avtonomnimi skladi se obravnavajo drugače kot sheme, ki se financirajo z neavtono- mnimi skladi. Pri avtonomnih skladih se strošek storitve izračuna kot (A): skupni zasluženi dejanski prejemki plus skupni dodatni prispevki minus dolgovani prejemki minus zvišanja (plus znižanja) rezervacij pokojninskih skladov. 16. Vse štiri postavke so evidentirane izključno kot dobički ali izgube iz lastnine. Skupni dodatni prispevki so enaki dohodku od lastnine, pripisanemu imetnikom polic, ki je dohodek, katerega zaslužijo zasebni skladi socialne var- nosti z investiranjem svojih tehničnih in pokojninskih rezervacij. V ESR se te rezervacije štejejo kot last imetnikov polic, ki torej prejmejo dohodek, proizveden s temi rezervacijami. Strošek storitve se evidentira kot proizvodnja (P. 1) za avtonomne sklade in kot izdatek za končno potrošnjo (P. 3) za sektor gospodinjstva. Pri neavtonomnih skladih se strošek storitve ne izračuna. Stroški za upravljanje teh skladov so zajeti skupaj z dru- gimi elementi stroškov v delodajalčevem računu proizvodnje. 17. Preostale transakcije se uporabljajo tako za avtonomne kot neavtonomne sklade. Dejanski prispevki delodajalcev (D. 121) so prikazani kot del sredstev za zaposlene, ki so obveznost v sektorju delodajalca pri računu ustvarjanja dohodka in terjatev pri gospodinjstvih za zaposlenimi pri računu alokacije primarnega dohodka. Sektor delodajalca je lahko institucionalni sektor, skupaj z državo in gospodinjstvi (kot delodajalci). Dohodek od lastnine, pripisan imetnikom polic (delež D. 4) je prikazan v računu alokacije primarnega dohodka kot obveznost sektorja, v katerem je sklad in kot terjatev sektorja, v katerem je gospodinjstvo. Rezidenčni avtonomni skladi so locirani v podsektorju zavarovalnic in pokojninskih skladov (S. 125). Neavtonomni skladi očitno pripadajo istemu sektorju kot zadevni delodajalec. NACE Rev. 1 uvršča dejavnost pokojninskih skladov v razred 66. 02 „Pokojninski skladi“. 18. Dejanski prispevki delodajalcev se znova evidentirajo v računu sekundarne razdelitve dohodka kot del D. 6111, ki so obveznost za gospodinjstva in terjatev za sektor, v katerem je sklad. Prispevki zaposlenih (D. 6112) ter prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb (D. 6113) so prav tako evidentirani v računu sekundarne razdelitve dohodka kot obveznosti v sektorju gospodinjstev in kot terjatve v sektorju, v katerem je sklad. Prispevki zaposlenih, samoza- poslenih in nezaposlenih oseb so enaki neporednim izplačilom, h katerim se prišteje dohodek od lastnine, pripisan imetnikom polic, odšteje pa strošek storitve (pri čemer je slednji nič pri neavtonomnih skladih). Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi, skupaj s pokojninami, so prikazani v računu sekundarne razdelitve dohodka kot obve- znosti skladov in terjatve gospodinjstev. Po opredelitvi so socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi del D. 62, socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi. 19. Vknjižba v finančne račune vsebuje dva elementa: (a) prenosne premije in škodne rezervacije (F. 62), ki zajemajo razliko med plačljivimi prispevki in zasluženimi pri- 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 331 spevki, ter med dolgovanimi prejemki in plačljivimi prejemki (1). Po dogovoru je ta element prikazan kot spre- memba (negativna, če je treba) v obveznostih skladov in sredstvih gospodinjstev, (b) neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov (F. 612), ki je prav tako prikazan kot sprememba (negativna, če je treba) v obveznostih skladov in rezervacijah gospodinjstev. Ta element je enak pri- spevkom delodajalcev in zaposlenih za pokojnine, kot so evidentirani v računu sekundarne razdelitve dohodka, minus plačljive pokojnine. 20. Zaradi vknjižbe v finančni račun se F. 612 in F. 62 pojavita v bilancah stanja sektorja gospodinjstev (kot sredstva) in v sektorju sklada (kot obveznost). V računu porabe razpoložljivega dohodka, se popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov (D. 8) evidentira kot terjatev gospodinjstev in kot obveznost skladov. Ta vknjižba je enaka drugemu elementu vknjižbe v finančni račun. Delodajalci in vlada občasno izvedejo izredna plačila zasebnim skladom socialne varnosti, da se povečajo rezerva- cije teh skladov. Takšna plačila so evidentirana v računu kapitala kot drugi kapitalski transferji (D. 99), in sicer kot obveznosti sektorja delodajalca ali države in kot terjatve sektorja sklada. Ker se rezervacije skladov socialnega zava- rovanja obravnavajo, kot da so v lasti sektorja gospodinjstev, je potreben spremljajoči popravek med sektorjem sklada in sektorjem gospodinjstva. Ta popravek se evidentira kot drugi kapitalski transferji (D. 99), in sicer kot obveznost sektorja sklada in kot terjatev sektorja gospodinjstva. 21. Če rezidenčni zaposleni dela za nerezidenčnega delodajalca, so dejanski prispevki delodajalca (D. 121) evidentirani kot del sredstev za zaposlene, in sicer kot obveznosti tujine in kot terjatve gospodinjstev. Če je delodajalec nerezi- dent, je tudi vsak neavtonomni sklad socialnega zavarovanja nerezident, medtem ko je avtonomni sklad lahko rezi- dent ali nerezident. Če je zaposleni vključen v nerezidenčni sklad, se vsi tokovi med sektorjem gospodinjstva in sek- torjem sklada prikažejo kot transakcije med sektorjem gospodinjstva in tujino. Strošek storitve (v primeru avtono- mnih, nerezidenčnih skladov) se prikaže kot uvoz storitev (P. 72). Sprememba neto lastniškega kapitala v zavaro- valno tehničnih rezervacijah (F. 6) se prikaže v finančnem računu tujine, medtem ko se preostali tokovi prikažejo v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. 22. Če nerezidenčni zaposleni dela za rezidenčnega delodajalca, so dejanski prispevki delodajalca (D. 121) del sredstev za zaposlene, in sicer kot obveznosti sektorja delodajalca in kot terjatve tujine. Če je nerezidenčni zaposleni vklju- čen v rezidenčno shemo socialnega zavarovanja, se vsi stroški storitve evidentirajo kot izvoz storitev (P. 62). Vsi drugi tokovi med skladom in zaposlenim se prikažejo kot tokovi med sektorjem sklada in tujino. Zlasti pri nerezidenčnih enotah vsi potrebni podatki niso vedno na voljo. Izračuni za nekatere postavke, ki jih je treba evidentirati, morajo včasih temeljiti na predpostavkah. Primer tokov, evidentiranih za zasebne sheme socialnega zavarovanja s skladi, je v Preglednici A. III. 2. Sheme socialnega zavarovanja brez skladov, ki jih upravljajo delodajalci 23. Podobno kot pri shemah, ki se financirajo iz neavtonomnih skladov, so tudi stroški upravljanja shem socialnega zavarovanja brez skladov zajeti skupaj z drugimi elementi stroškov v delodajalčevem računu proizvodnje. Tako se strošek storitve ne izračuna. Ker sheme socialnega zavarovanja brez skladov niso institucionalne enote ločene od delodajalcev, ki jih upravljajo, vse transakcije potekajo med sektorjem delodajalca in sektorjem gospodinjstva. (1) Dejanski zasluženi prispevki, ki pokrivajo tveganja nastala v tekočem obdobju, se ponavadi razlikujejo od dejansko plačljivih prispev- kov. Slednji pogosto pokrivajo tveganja tako v tekočem kot v kasnejših obdobjih. Podobno tudi dolgovani prejemki niso vedno enaki plačljivim prejemkom. Prejemki, ki so dolgovani zaradi dogodka, ki se zgodi v enem obračunskem obdobju, ne smejo postati plačljivi do kasnejšega obdobja. 332 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 24. ESR obravnava delodajalca, ki upravlja shemo brez skladov, kakor da v shemo prispeva pripisan prispevek v imenu svojih zaposlenih. Ta pripisani socialni prispevek (D. 121) je del sredstev za zaposlene in je prikazan kot obveznost delodajalca v računu ustvarjanja dohodka in kot terjatev pri gospodinjstvih v računu alokacije primarnega dohodka. Pripisani prispevek delodajalca se znova prikaže v računu sekundarne razdelitve dohodka kot postavka D. 612, in sicer kot obveznost pri gospodinjstvih in kot terjatev pri delodajalcu. Višino tega prispevka je treba določiti s sklice- vanjem na delodajalčeve prihodnje obveznosti pri zagotavljanju prejemkov. Vendar pa je v praksi prispevek pona- vadi določen v enaki višini, kot so plačljivi prejemki v tekočem obdobju (minus socialni prispevki zaposlenih). 25. Dejanski prispevki zaposlenih, če obstajajo, se prikažejo kot del D. 6112, in sicer kot obveznost pri gospodinjstvih in kot terjatev pri sektorju delodajalca. V računu sekundarne razdelitve dohodka so prikazane tudi pokojnine in drugi prejemki kot del D. 62, in sicer kot terjatev pri gospodinjstvih in kot obveznost pri delodajalcu. Sheme socialnega zavarovanja brez skladov očitno pripadajo istemu institucionalnemu sektorju kot zadevni deloda- jalec. NACE Rev. 1 jih obravnava kot pomožno dejavnost. 26. Če rezident dela za nerezidenčnega delodajalca, ki upravlja shemo socialnega zavarovanja brez skladov, vse transak- cije potekajo med sektorjem gospodinjstva in tujino, evidentirane v zunanjem računu primarnih dohodkov in teko- čih transferjev. Če nerezident dela za rezidenčnega delodajalca, ki upravlja takšno shemo, vse transakcije potekajo med tujino in sektorjem delodajalca, prikazane v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. Primer tokov, evidentiranih za sheme socialnega zavarovanja brez skladov, ki jih upravljajo delodajalci, je v Pregled- nici A. III. 3. Druga zavarovanja 27. Proizvodnja storitev drugih življenjskih in neživljenjskih zavarovanj se izračuna kot (B): dejanske zaslužene premije plus dodatne premije minus dolgovani škodni zahtevki less povečanja (plus zmanjšanja) tehničnih tehničnih rezervacij za škodna tveganja in tehničnih rezervacij za zavarovanja s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice. 28. Dejansko zaslužene premije so dejanske premije, ki pokrivajo tveganja, nastala v tekočem obdobju. Dejansko zaslužene premije ponavadi niso enake premijam, ki bi jih zavarovalnica morala dejansko prejeti, saj slednje pogo- sto pokrivajo tveganja, nastala tako v tekočem kot v nadaljnjih obdobjih. Dodatne premije so enake dohodku od lastnine, pripisanemu imetnikom polic, ki je celotni dohodek, katerega zaslužijo zavarovalnice z investiranjem svojih zavarovalnotehničnih rezervacij, brez dohodka iz lastnih skladov zavarovalnice. Zavarovalne tehnične rezervacije vsebujejo dva elementa: (a)prenosne premije in škodne rezervacije, ki izhajajo iz razlike med zasluženimi premijami in premijami, ki bi jih morala zavarovalnica prejeti, ter med plač- ljivimi in dolgovanimi škodnimi zahtevki, ter (b)tehnične rezervacije za škodna tveganja in tehnične rezervacije za zavarovanja s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice. Slednji element se uporablja samo za življenjsko zavarovanje. Zavarovalne tehnične rezervacije se ponavadi investirajo v finančna sredstva, ki prinašajo dohodek v obliki obresti ali dividend. Vendar pa se te rezervacije lahko investirajo tudi v nepremičnine, pri čemer se dohodek zasluži kot poslovni presežek. 29. Dolgovani škodni zahtevki pokrivajo dogodke, ki se zgodijo v tekočem obdobju. Škodni zahtevki pogosto postanejo plačljivi šele v kasnejšem obdobju, in ne v obdobju, ko se je zgodil dogodek, ki jih je povzročil. Dolgovani zahtevki torej niso enaki plačljivim zahtevkom. Spremembe tehničnih rezervacij za škodna tveganja in tehničnih rezervacij za zavarovanja s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice so sestavljene iz alokacij k tehničnim rezervacijam za škodna tveganja in tehničnim rezer- 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 333 vacijam za police zavarovanj s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice, da se ustvarijo vsote kapitala, ki so zajamčene po teh policah. Te določbe se nanašajo samo na življenjsko zavarovanje. Vse štiri postavke v enačbi (b)je treba meriti brez dobičkov in izgub iz lastnine. Druga življenjska zavarovanja 30. Celotna proizvodnja drugih življenjskih zavarovanj se izračuna v skladu z enačbo b)in prikaže kot postavka P. 1 v računu proizvodnje podsektorja zavarovalnic in pokojninskih skladov. Proizvodnja drugih življenjskih zavarovanj se v celoti porabi kot končna potrošnja rezidenčnih gospodinjstev, razen če jo potrošijo nerezidenčna gospodinjstva. Proizvodnja storitev življenjskega zavarovanja se porazdeli med sektor gospodinjstev in tujino sorazmerno s plačlji- vimi premijami rezidenčnih in nerezidenčnih gospodinjstev. Storitve življenjskega zavarovanja, ki jih potrošijo rezi- denti, so prikazane kot del izdatkov gospodinjstev za končno potrošnjo (P. 3), medtem ko so storitve, ki jih potrošijo nerezidenti, del izvoza storitev (P. 62). 31. Pri drugih življenjskih zavarovanjih se evidentirata še dve dodatni transakciji. V računu alokacije primarnega dohodka je dohodek od lastnine, pripisan imetnikom polic (del D. 4) prikazan kot obveznost sektorja zavarovalnic in terjatev gospodinjstev. V finančnem računu je postavka neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskih zavarovanj prikazan kot sprememba (negativna, če je treba) sredstev gospodinjstev in obveznosti zava- rovalnic. Sprememba neto lastniškega kapitala gospodinjstev je posledica sprememb rezervacij življenjskih zavaro- vanj, to je tehničnih rezervacij za škodna tveganja in tehničnih rezervacij za zavarovanja s klavzulo o soudeležbi pri dobičku zavarovalnice (F. 611). Sprememba neto lastniškega kapitala je torej enaka dejanskim plačljivim premi- jam (ne zasluženim), h katerim se prištejejo dodatne premije, odštejejo pa premije, ki morajo biti prejete (ne dolgo- vane) in strošek storitve. 32. Zaradi te vknjižbe v finančni račun se F. 611 prikaže tudi v bilancah stanja sektorja gospodinjstev (kot sredstva) in v sektorju zavarovalnice (kot obveznost). Tako kot stroške storitve je treba tudi dohodek od lastnine, pripisan imetnikom zavarovalnih polic (= dodatne pre- mije), porazdeliti med sektor gospodinjstva in tujino, sorazmerno s premijami. Institucionalno so zavarovalnice za življenjsko zavarovanje uvrščene v S. 125 „Zavarovalnice in pokojninski skladi“. V razvrstitvi dejavnosti v skladu z NACE Rev. 1 so razred 66. 01 „Življenjsko zavarovanje“. 33. Če rezidenčna zavarovalnica za življenjsko zavarovanje zagotavlja storitve nerezidenčnim gospodinjstvom, se strošek storitve evidentira kot izvoz storitev (P. 62). Dohodek od lastnine, pripisan imetnikom zavarovalnih polic se prikaže kot obveznost pri sektorju zavarovalnice in kot terjatev pri tujini v zunanjem računu primarnih dohodkov in teko- čih transferjev. Sprememba neto lastniškega kapitala nerezidenčnih gospodinjstev v zavarovalno tehničnih rezervaci- jah življenjskega zavarovanja se prikaže v finančnem računu tujine kot sprememba sredstev tujine in obveznosti sektorja zavarovalnice. Če rezidenčna gospodinjstva kupijo kritje pri nerezidenčnih zavarovalnicah, je postopek načeloma zelo neposreden: strošek storitve se evidentira kot uvoz storitev (P. 72), pripisani dohodek od lastnine se prikaže v zunanjem računu primarnega dohodka in tekočih transferjev kot obveznost tujine in terjatev gospodinjstev, sprememba neto lastniš- kega kapitala pa se prikaže kot sprememba sredstev gospodinjstev in sprememba obveznosti tujine. Vendar pa pod- atki, potrebni za izračun teh postavk, ponavadi niso na voljo; običajno so znane samo plačljive premije. Zaradi tega so potrebne predpostavke, kot so na primer, uporaba deležev stroškov storitev pri premijah in uporaba pripisanega dohodka od lastnine tudi pri premijah, ki jih rezidenčna gospodinjstva plačajo nerezidenčnim zavarovalnicam. Primer tokov, evidentiranih za druga življenjska zavarovanja, je v Preglednici A. III. 4. Druga neživljenjska zavarovanja 34. Proizvodnja (P. 1) zavarovalnic za druga neživljenjska zavarovanja se izračuna v skladu z enačbo b)in prikaže v računu proizvodnje podsektorja zavarovalnic in pokojninskih skladov. Storitve neživljenjskih zavarovanj se lahko porabijo kot vmesna potrošnja (P. 2) katerega koli rezidenčnega sektorja, kot končna potrošnja sektorja gospodinj- 334 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 stev, če so del izdatkov gospodinjstev za končno potrošnjo (P. 3), ali kot izvoz (P. 62). Storitve neživljenjskih zavaro- vanj, porabljene kot vmesna potrošnja, se razčlenijo po gospodarskih panogah. Enačba (b) se uporabi za izračun celotne vrednosti proizvodnje neživljenjskih zavarovanj. Proizvodnja se nato porazdeli med uporabniške sektorje in gospodarske panoge sorazmerno z dejanskimi plačljivimi premijami v posa- meznih sektorjih. Če vsi rezidenčni sektorji razen gospodinjstev porabijo storitve neživljenjskih zavarovanj samo za vmesno potrošnjo, jih sektor gospodinjstev porabi tako za končno kot vmesno potrošnjo. Storitve neživljenjskih zavarovanj, ki jih porabijo gospodinjstva, je treba razdeliti na vmesno in končno potrošnjo sorazmerno z dejansko plačljivimi premijami. Premije, ki so jasno povezane z proizvodno dejavnostjo neinkorporiranih podjetij, se obrav- navajo kot povezane z vmesno potrošnjo, medtem ko se ostale premije, ki jih plačajo gospodinjstva, obravnavajo kot povezane s končno potrošnjo. 35. V računu alokacije primarnega dohodka je dohodek od lastnine, pripisan imetnikom polic evidentiran kot del D. 4, in sicer kot obveznost pri sektorju zavarovalnic in kot terjatev pri sektorju imetnikov polic. V idealnem primeru je treba dohodek od lastnine, pripisan imetnikom polic razdeliti med sektorje sorazmerno z rezervacijami pripisanimi posameznim sektorjem imetnikov polic, vendar pa je to v praksi komaj izvedljivo. Dohodek od lastnine, pripisan je torej treba porazdeliti sorazmerno z dejansko plačanimi premijami v posameznih sektorjih imetnikom polic, imetnikov polic. 36. V računu sekundarne razdelitve dohodka so neto zaslužene premije prikazane kot obveznosti pri vseh sektorjih imetnikov polic in kot terjatve pri sektorju zavarovalnic. Neto zaslužene premije s izračunajo kot dejansko zaslužene premije, h katerim se prišteje dohodek od lastnine, pripisan imetnikom polic, odšteje pa vrednost potrošenih storitev. Z enačbo (B), so neto zaslužene premije enake dolgovanim škodnim zahtevkom (1). V računu sekundarne razdelitve dohodka so dolgovani škodni zahtevki prav tako prikazani kot obveznosti pri sektorju zava- rovalnic in kot terjatve pri vseh sektorjih imetnikov polic. Neto zaslužene premije in dolgovani škodni zahtevki so del postavke D. 7, „Drugi tekoči transferji“. Nekateri škodni zahtevki izhajajo iz osebne ali materialne škode, ki jo imetnik police povzroči tretjim stranem. V teh primerih se veljavni zahtevki knjižijo, kakor da jih zavarovalnica izplača oškodovancem neposredno in ne preko imetnika police. 37. V finančnem računu je neto lastniški kapital imetnikov polic v rezervacijah neživljenjskih zavarovanj prikazan kot sprememba sredstev v sektorjih imetnikov polic in kot sprememba obveznosti v sektorju zavarovalnic. Sprememba neto lastniškega kapitala, uvrščena kot Ą. 62, nastane zaradi prenosnih premij in škodnih rezervacij. F. 62 se prav tako pojavi kot obveznost v bilanci stanja zavarovalnice za neživljenjsko zavarovanje in kot sredstvo v bilancah sta- nja imetnikov polic. Zavarovalnice za neživljenjska zavarovanja sodijo v NACE Rev. 1 razred 66. 03 „Neživljenjska zavarovanja“. Njihov institucionalni sektor je S. 125, „Zavarovalnice in pokojninski skladi“. 38. Če nerezidenčne enote sklenejo zavarovanje pri rezidenčnih zavarovalnicah za življenjsko zavarovanje, se strošek storitve prikaže kot izvoz storitev (P. 62). Dohodek od lastnine, pripisan imetnikom polic, neto zaslužene premije in dolgovani škodni zahtevki so evidentirani v zunanjem računu primarnega dohodka in tekočih transferjev, medtem ko je neto lastniški kapital imetnikov polic v rezervacijah neživljenjskega zavarovanja prikazan v finančnem računu tujine. V tem primeru izračuni za tujino niso nič težji od tistih za kateri koli rezidenčni sektor imetnikov polic. Če rezidenčne enote sklenejo zavarovanje pri nerezidenčnih zavarovalnicah za neživljenjsko zavarovanje, je položaj bistveno težji; običajno so na voljo samo podatki o plačljivih premijah in škodnih zahtevkih, ki bi morali biti pre- jeti. Zato se uporablja poenostavljena metoda, pri kateri se ne upoštevajo rezervacije neživljenjskega zavarovanja in kasnejši dohodek od lastnine, ki izhaja iz njih: strošek storitve, ki je evidentiran kot uvoz storitev (P. 72), se izračuna (1) „Dolgovani škodni zahtevki“ pomeni znesek, ki ga je treba prenesti vlagateljem škodnih zahtevkov. Dolgovani škodni zahtevki torej niso isto kot „nastali škodni zahtevki“ v računih zavarovalnic, saj slednji zajemajo tudi stroške za upravljanje škodnih zahtevkov, ki so v nacionalnih računih del vmesne potrošnje ali pa sredstev za zaposlene. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 335 kot plačljive premije minus škodni zahtevki, ki bi morali biti prejeti (1). Neto plačljive premije se izračunajo kot plačljive premije minus strošek storitve in so tako enake zahtevkom, ki bi morali biti prejeti. Neto plačljive premije in zahtevki, ki bi morali biti prejeti, so prikazani v zunanjem računu primarnih dohodkov in tekočih transferjev. Primer tokov, evidentiranih za druga neživljenjska zavarovanja, je v Preglednici A. III. 5. Pozavarovanje 39. V ESR se transakcije, povezane s pozavarovanjem, evidentirajo bolj preprosto kot transakcije, povezane z neposred- nim zavarovanjem (slednje pomenijo transakcije med zavarovalnicami in navadnimi imetniki polic). Namesto loče- nega prikaza zajetih tokov (zaslužene premije, dolgovani škodni zahtevki, provizije, itd. ), se pozavarovalne transak- cije preprosto prikažejo kot storitev, ki jo pozavarovalnica opravi za zavarovalnico, ki sklene neposredno zavarova- nje. Vrednost te storitve se meri kot bilanca vseh tokov, ki potekajo med pozavarovalnico in zavarovalnico, ki sklene neposredno zavarovanje. Za rezidenčne zavarovalnice za življenjska in neživljenjska zavarovanja, so proizvedene pozavarovalne storitve pri- kazane kot proizvodnja (P. 1), medtem ko so prejete pozavarovalne storitve prikazane kot vmesna potrošnja (P. 2). Pozavarovalne storitve, ki jih rezidenčne pozavarovalnice opravijo za nerezidenčne zavarovalnice so prikazane kot izvoz storitev (P. 62), medtem ko so storitve ki jih nerezidenčne pozavarovalnice opravijo za rezidenčne zavaroval- nice, evidentirane kot uvoz storitev (P. 72). 40. Za rezidenčne zavarovalnice se lahko podatki o proizvodnji in vmesni potrošnjo pozavarovalnih storitev pridobijo iz statističnih podatkov o zavarovalništvu. Izračunavanje uvoza in izvoza pozavarovalniških storitev je lahko bolj zahtevno, odvisno predvsem od razpoložljivosti in kakovosti statističnih podatkov o plačilni bilanci. Vendar pa se zunanja bilanca pozavarovalnih storitev zlahka izpelje iz statističnih podatkov o zavarovalništvu. Pozavarovalne transakcije med rezidenčnimi zavarovalnicami so pogosto konsolidirane. Vendar pa ESR zaradi sklad- nosti z direktivami ES o zavarovalništvu priporoča, da se pozavarovalne storitve evidentirajo nekonsolidirane. Kon- solidiranost pozavarovalnih storitev med rezidenti vpliva na raven proizvodnje zavarovalnih storitev, na izravnalne postavke, kot so dodana vrednost, poslovni presežek in prihranek pa ne vpliva. Izvajalci pomožnih zavarovalnih dejavnosti 41. Obseg opravljenih pomožnih zavarovalnih storitev se vrednoti na podlagi zaračunanih taks ali provizij. Pri neprido- bitnih ustanovah, ki delujejo kot poslovna združenja za zavarovalnice in pokojninske sklade, se njihova proizvodnja vrednoti po višini članarin, ki jih plačajo člani združenj. Proizvodnjo člani združenj porabijo kot vmesno potrošnjo. Institucionalne enote, ki se ukvarjajo predvsem s pomožnimi zavarovalnimi dejavnostmi, so uvrščene v S. 124 „Izva- jalci pomožnih finančnih dejavnosti“. V razvrstitvi dejavnosti v skladu z NACE Rev. 1 so razred 67. 20 „Pomožne dejavnosti v zavarovalništvu in pokojninskih skladih“. (1) Če so na voljo zaslužene premije in dolgovani škodni zahtevki, jih je treba uporabiti namesto plačljivih premij in zahtevkov, ki bi morali biti prejeti. 336 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 R E M R P I I N Č I R E M U N : E J N A V O R A V A Z a v a ž r d a r i z i n a g r o h i j i k , i t s o n r a v e n l a i c o s e m e h S — 1. I I I. A 5 5 1 0 5 5 1 5 5 1 v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o S 1 2 1 D. a k d o h o d e v t i l e d z a r e n r a m i r p n u č a R j a p u k S e b ž i j n k v e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e b ž i j n k v e n z e r t s U j a p u k S i r i V e b a r o P n u č a R e n i j u t n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d n u č a R e n i j u t n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s a k d o h o d a j n a j r a v t s u n u č a R v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o S 1 2 1 D. 8 9 4 5 4 0 8 5 5 1 0 5 5 1 5 5 1 6 7 2 3 2 3 2 8 7 5 6 0 0 0 0 5 5 1 6 7 2 3 2 3 2 8 7 5 6 2 3 2 8 7 5 6 5 5 1 6 7 2 3 a k d o h o d e v t i l e d z a r e n r a d n u k e s n u č a R v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o S 1 1 1 6 D. v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o S 2 1 1 6 D. i h n e l s o p a z o m a s i k v e p s i r p i n l a i c o S 3 1 1 6 D. b e s o i h n e l s o p a z e n n i 5 5 1 6 7 2 3 5 5 1 6 7 2 3 0 0 v a k d o h o d e v t i l e d z a r e n v o n o p n u č a R i v a r a n , i v a r a n v i t s o n r a v e n l a i c o s i k m e j e r P 1 1 3 6 D. a l i č a r v o p v i t s o n r a v e n l a i c o s i k m e j e r p i g u r D 2 1 3 6 D. i v a r a n 8 7 5 6 8 7 5 6 u j r a n e d v i t s o n r a v e n l a i c o s i k m e j e r P 1 2 6 D. 2 3 2 2 3 2 0 5 5 1 6 7 2 3 2 3 2 8 7 5 6 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 337 i d a l k s s a j n a v o r a v a z a g e n l a i c o s e m e h s e n b e s a Z —. 2. I I I. A j a p u k S e b ž i j n k v e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e b ž i j n k v e n z e r t s U j a p u k S i r i V e b a r o P n u č a R e n i j u t n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d n u č a R e n i j u t n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s 0 0 3 9 1 2 1 9 1 1 2 9 2 0 3 1 1 0 3 0 0 0 0 0 0 3 9 1 2 1 9 1 1 2 9 2 0 0 9 1 2 1 0 0 9 2 0 1 1 1 1 3 a j n d o v z i o r P 1 P. a k d o h o d a j n a j r a v t s u n u č a R n u č a r i j n a n u Z v e t i r o t s n i a g a l b z o v z I v e t i r o t s n i a g a l b z o v U 6 P. 7 P. e j n d o v z i o r p n u č a R 0 0 3 0 0 3 0 0 8 1 0 2 1 1 i h n e l s o p a z i k v e p s i r p i n l a i c o s o t e N 2 1 1 6 D. e m e h s e n b e s a z v v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o s i k s n a j e D 1 2 1 D. i d a l k s s a k d o h o d e v t i l e d z a r e n r a d n u k e s n u č a R i d a l k s s m e h s i h n b e s a z z i i k m e j e r P 2 2 6 D. 1 8 2 0 a k d o h o d a g e v i j l ž o l o p z a r e b a r o p n u č a R h a j i c a v r e z e r v a l a t i p a k a g e k š i n - t s a l o t e n o b m e m e r p s a z k e v a r p o P. 8 D j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I 3 P. 0 1 0 1 0 9 1 1 2 0 3 0 0 9 1 1 2 9 2 3 1 1 0 0 0 0 n a s i p i r p i , e n n t s a l d o k e d o h o D c i l o p i h n l a v o r a v a z m o k i n t e m i 4 4 D. 2 1 2 1 0 2 1 9 1 1 2 9 2 3 1 1 a k d o h o d a g e n r a m i r p e j i c a k o l a n u č a R e m e h s e n b e s a z v v e c l a j a d o l e d i d a l k s s e m e h s e n b e s a z v v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o s i k s n a j e D 1 2 1 D. i d a l k s s i k v e p s i r p i n l a i c o s i k s n a j e D 1 2 1 D. 4 1 0 3 0 2 9 1 0 9 1 v o d a l k s i h i k s n n o k o p j 338 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 j a p u k S e b ž i j n k v e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e b ž i j n k v e n z e r t s U j a p u k S i r i V e b a r o P n u č a R e n i j u t n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d n u č a R e n i j u t n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s 1 1 1 0 1 1 0 0 0 1 1 i v e t s j n d o p s o g l a t i p a k i k š i n t s a l o t e N 2 1 6 F. n u č a r i n č n a n i F v o d a l k s i h i k s n n o k o p j h a j i c a v r e z e r v 1 1 e n d o k š n i e j i m e r p e n s o n e r P 2 6 F. e j i c a v r e z e r 1 1 1 1 1 1 1 1 1 i c l a j a d o l e d o j a j l v a r p u h i j i k , v o d a l k s z e r b e m e h S — 3. I I I. A j a p u k S e b ž i j n k v e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e b ž i j n k v e n z e r t s U j a p u k S i r i V e b a r o P n u č a R e n i j u t n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d n u č a R e n i j u t n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s a k d o h o d a j n a j r a v t s u n u č a R i k v e p s i r p i n l a i c o s i n a s i p i r P 2 2 1 D. 2 1 1 5 0 1 9 1 0 9 1 9 1 9 1 9 1 0 0 0 9 1 9 1 9 1 1 9 1 0 9 1 5 1 2 1 i k v e p s i r p i n l a i c o s i n a s i p i r P 2 1 6 D. a k d o h o d e v t i l e d z a r e n r a m i r p n u č a R v e c l a j a d o l e d a k d o h o d e v t i l e d z a r e n r a d n u k e s n u č a R i k v e p s i r p i n l a i c o s i n a s i p i r P 2 2 1 D. v e c l a j a d o l e d v o d a l k s z e r b i n a r i c n a n i f , i h n e l s o p a z i k m e j e r p i n l a i c o S 3 2 6 D. 2 1 1 5 9 1 0 1 9 1 9 1 0 0 9 1 9 1 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 339 a j n a v o r a v a z a k s j n e j l v i ž a g u r D — 4. I I I. A j a p u k S e b ž i j n k v e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e b ž i j n k v e n z e r t s U j a p u k S i r i V e b a r o P n u č a R e n i j u t n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d n u č a R e n i j u t n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s 0 4 7 4 0 0 4 0 0 4 7 7 c i l o p i h n l a v o r a v a z m o k i n t e m i n a s i p i r p i , e n n t s a l d o k e d o h o D 4 4 D. 7 4 a j n d o v z i o r P 1 P. a k d o h o d e v t i l e d z a r e n r a m i r p n u č a R a k d o h o d a g e v i j l ž o l o p z a r e b a r o p n u č a R j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I 3 P. n u č a r i n č n a n i F n u č a r i j n a n u Z v e t i r o t s n i a g a l b z o v z I v e t i r o t s n i a g a l b z o v U 6 P. 7 P. e j n d o v z i o r p n u č a R 2 2 0 2 2 2 2 i v e t s j n d o p s o g l a t i p a k i k š i n t s a l o t e N 1 1 6 F. a g e k s j n e j l v i ž h a j i c a v r e z e r v a j n a v o r a v a z 4 2 2 7 4 2 2 0 0 0 0 4 0 0 4 7 4 2 2 340 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 a j n a v o r a v a z a k s j n e j l v i ž e n a g u r D — 5. I I I. A j a p u k S e b ž i j n k v e n z e r t s U 1 S. 5 1 S. 4 1 S. 3 1 S. 2 1 S. 1 1 S. e k v a t s o p e n l a n v a r z i n i e j i c k a s n a r T 1 1 S. 2 1 S. 3 1 S. 4 1 S. 5 1 S. 1 S. e b ž i j n k v e n z e r t s U j a p u k S i r i V e b a r o P n u č a R e n i j u t n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d G S I P N - o p s o G a v t s j n d i a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d e n č n a n i F e b ž u r d a v a ž r D - o p s o G a v t s j n d i G S I P N o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d n u č a R e n i j u t n u č a R n i a g a l b v e t i r o t s 0 0 6 4 6 5 4 5 4 2 2 0 4 2 0 0 3 6 6 5 4 2 4 2 0 1 0 0 5 3 1 6 0 5 4 0 2 5 6 a k d o h o d e v t i l e d z a r e n r a d n u k e s n u č a R a k d o h o d e v t i l e d z a r e n r a m i r p n u č a R c i l o p i h n l a v o r a v a z m o k i n t e m i n a s i p i r p i , e n n t s a l d o k e d o h o D 4 4 D. a g e k s j n e j l v i ž e n e j i m e r p o t e N 1 7 D. 8 a j n a v o r a v a z n u č a r i j n a n u Z v e t i r o t s n i a g a l b z o v z I v e t i r o t s n i a g a l b z o v U 6 P. 7 P. e j n d o v z i o r p n u č a R a j n d o v z i o r P 1 P. a j n š o r t o p a n s e m V 2 P. 1 0 6 0 0 3 0 4 1 3 0 a k d o h o d a g e v i j l ž o l o p z a r e b a r o p n u č a R j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I 3 P. n u č a r i n č n a n i F a g e k s j n e j l v i ž e n z i i k v e t h a z i n d o k Š 2 7 D. 5 4 a j n a v o r a v a z e j i c a v r e z e r e n d o k š n i e j i m e r p e n s o n e r P 2 6 F. 0 0 0 2 2 0 4 6 3 4 5 4 2 2 0 0 2 0 0 0 6 0 0 6 4 6 5 4 5 4 2 2 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 341 PRILOGA IV KLASIFIKACIJE IN RAČUNI KLASIFIKACIJE KLASIFIKACIJA INSTITUCIONALNIH SEKTORJEV (S) S. 1 S. 11 S. 11001 S. 11002 S. 11003 S. 12 S. 121 S. 122 S. 12201 S. 12202 S. 12203 S. 123 S. 12301 S. 12302 S. 12303 S. 124 S. 12401 S. 12402 S. 12403 S. 125 S. 12501 S. 12502 S. 12503 S. 13 S. 1311 S. 1312 S. 1313 S. 1314 S. 14 Celotno gospodarstvo Nefinančne družbe Javne nefinančne družbe Domače zasebne nefinančne družbe Nefinančne družbe pod tujim nadzorom Finančne družbe Centralna banka Druge denarne finančne ustanove Javne Domače zasebne Pod tujim nadzorom Drugi finančni posredniki, razen zavarovalnic in pokojninskih skladov Javni Domači zasebni Pod tujim nadzorom Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti Javni Domači zasebni Pod tujim nadzorom Zavarovalnice in pokojninski skladi Javni Domači zasebni Pod tujim nadzorom Država Institucionalne enote centralne ravni države Institucionalne enote federalne ravni države Institucionalne enote lokalne ravni države Skladi socialne varnosti Gospodinjstva S. 141 + S. 142 Delodajalci (vključno samozaposleni) S. 143 S. 1441 S. 1442 S. 1443 S. 145 S. 15 S. 2 S. 21 S. 211 S. 212 S. 22 Zaposleni Prejemniki dohodkov od lastnine Prejemniki pokojnin Prejemniki drugih transfernih dohodkov Druga gospodinjstva Nepridobitni izvajalci storitev za gospodinjstva Tujina Evropska unija Države članice EU Institucije EU Tretje države in mednarodne organizacije 342 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 KLASIFIKACIJA TRANSAKCIJ IN DRUGIH TOKOV Transakcije z blagom in storitvami (proizvodi) (P) P. 1 P. 11 P. 119 P. 12 P. 13 P. 2 P. 3 P. 31 P. 32 P. 4 P. 41 P. 42 P. 5 P. 51 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 P. 52 P. 53 P. 6 P. 61 P. 62 P. 7 P. 71 P. 72 Obseg proizvodnje Obseg tržne proizvodnje Popravek FISIM Obseg proizvodnje za lastno končno porabo Obseg druge netržne proizvodnje Vmesna potrošnja Izdatki za končno potrošnjo Izdatki za individualno potrošnjo Izdatki za kolektivno potrošnjo Dejanska končna potrošnja Dejanska individualna potrošnja Dejanska kolektivna potrošnja Bruto investicije Bruto investicije v osnovna sredstva Pridobitve minus odsvojitve opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Odsvojitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve minus odsvojitve neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Odsvojitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Dodatki k vrednosti neproizvedenih nefinančnih sredstev Večje izboljšave neproizvedenih nefinančnih sredstev Stroški prenosa lastništva neproizvedenih nefinančnih sredstev Spremembe zalog Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Izvoz blaga in storitev Izvoz blaga Izvoz storitev Uvoz blaga in storitev Uvoz blaga Uvoz storitev Razdelitvene transakcije (D) D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 2 D. 21 D. 211 Sredstva za zaposlene Plače Socialni prispevki delodajalcev Dejanski socialni prispevki delodajalcev Pripisani socialni prispevki delodajalcev Davki na proizvodnjo in uvoz Davki na proizvode Davki tipa davka na dodano vrednost (DDV) 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 343 D. 212 D. 2121 D. 2122 D. 214 D. 29 D. 3 D. 31 D. 311 D. 319 D. 39 D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 44 D. 45 D. 5 D. 51 D. 59 D. 6 D. 61 D. 611 D. 6111 D. 61111 D. 61112 D. 6112 D. 61121 D. 61122 D. 6113 D. 61131 D. 61132 D. 612 D. 62 D. 621 D. 622 D. 623 D. 624 D. 63 D. 631 D. 6311 D. 6312 D. 6313 D. 632 D. 7 D. 71 D. 72 D. 73 Davki in dajatve na uvoz, razen DDV Uvozne dajatve Davki na uvoz, razen DDV in uvoznih dajatev Davki na proizvode, razen DDV in uvoznih dajatev Drugi davki na proizvodnjo Subvencije Subvencije na proizvode Uvozne subvencije Druge subvencije na proizvode Druge subvencije na proizvodnjo Dohodek od lastnine Obresti Razdeljeni dohodek družb Dividende Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb Reinvestirani zaslužki od neposrednih tujih naložb Dohodek od lastnine, pripisan imetnikom zavarovalnih polic Najemnine Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. Davki na dohodek Drugi tekoči davki Socialni prispevki in prejemki Socialni prispevki Dejanski socialni prispevki Dejanski socialni prispevki delodajalcev Dejanski obvezni socialni prispevki delodajalcev Dejanski prostovoljni socialni prispevki delodajalcev Socialni prispevki zaposlenih Obvezni socialni prispevki zaposlenih Prostovoljni socialni prispevki zaposlenih Socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb Obvezni socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb Prostovoljni socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb Pripisani socialni prispevki Socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi Prejemki socialne varnosti v denarju Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi Socialni prejemki zaposlenih, financirani brez skladov Prejemki socialnega varstva v denarju Socialni transferji v naravi Socialni prejemki v naravi Prejemki socialne varnosti, povračila Drugi prejemki socialne varnosti v naravi Prejemki socialnega varstva v naravi Transferji individualnega netržnega blaga ali storitev Drugi tekoči transferji Neto premije neživljenjskega zavarovanja Škodni zahtevki iz neživljenjskega zavarovanja Tekoči transferji v okviru države 344 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 D. 74 D. 75 D. 8 D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 Tekoče mednarodno sodelovanje Drugi tekoči transferji Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala v rezervacijah pokojninskih skladov Kapitalski transferji Davki na kapital Investicijske podpore Drugi kapitalski transferji Transakcije s finančnimi instrumenti (F) (Neto pridobitev finančnih sredstev/neto nastanek finančnih obveznosti) F. 1 F. 11 F. 12 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 F. 3 F. 33 F. 331 F. 332 F. 34 F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 51 F. 511 F. 512 F. 513 F. 52 F. 6 F. 61 F. 611 F. 612 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Denarno zlato in posebne pravice črpanja (PPČ) Denarno zlato Posebne pravice črpanja (PPČ) Gotovina in vloge Gotovina Prenosljive vloge Druge vloge Vrednostni papirji, razen delnic Vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov Kratkoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov Dolgoročni vrednostni papirji razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov Izvedeni finančni instrumenti Posojila (a) Kratkoročna posojila Dolgoročna posojila Delnice in drugi lastniški kapital (a) Delnice in drugi lastniški kapital, razen delnic vzajemnih skladov Delnice, ki kotirajo na borzi Delnice, ki ne kotirajo na borzi Drug lastniški kapital Delnice vzajemnih skladov Zavarovalne tehnične rezervacije Neto lastniški deleži gospodinjstev v rezervacijah življenjskih zavarovanj in rezervacijah pokojninskih skladov Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskih zavarovanj Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov Prenosne premije in škodne rezervacije Druge terjatve in obveznosti (a) Komercialni krediti in predujmi Druge terjatve in obveznosti, razen komercialnih kreditov in predujmov Druge vknjižbe akumulacij (K) K. 1 K. 2 K. 21 K. 211 K. 212 Potrošnja stalnega kapitala Pridobitve minus odsvojitve neproizvedenih nefinančnih sredstev Pridobitve minus odsvojitve zemlje in drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev Pridobitve zemlje in drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev Odsvojitve zemlje in drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev (a) Pojasnjevalna postavka: F. m: neposredne tuje naložbe. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 345 K. 22 K. 221 K. 222 K. 3 K. 4 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 K. 10 K. 11 K. 11. 1 K. 11. 2 K. 12 K. 12. 1 K. 12. 2 K. 12. 21 K. 12. 22 Pridobitve minus odsvojitve neopredmetenih neproizvedenih sredstev Pridobitve neopredmetenih neproizvedenih sredstev Odsvojitve neopredmetenih neproizvedenih sredstev Ekonomski nastanek neproizvedenih sredstev Ekonomski nastanek proizvedenih sredstev Naravna rast negojenih bioloških virov Ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izginjanje naravnih ekonomskih sredstev Drugo ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev in obveznosti d. n. Nominalni dobički/izgube iz lastnine Nevtralni dobički/izgube iz lastnine Realni dobički/izgube iz lastnine Spremembe v razvrstitvi in strukturi Spremembe v sektorski razvrstitvi in strukturi Spremembe v razvrstitvi sredstev in obveznosti Monetizacija/ demonetizacija zlata Spremembe v razvrstitvi sredstev ali obveznosti, razen monetizacije/demonetizacije zlata KLASIFIKACIJA IZRAVNALNIH POSTAVK (b) (B) B. 1 B. 2 B. 3 B. 4 B. 5 B. 6 B. 7 B. 8 B. 9 B. 10 B. 10. 1 B. 10. 2 Dodana vrednost/ B. 1 *Domači proizvod Poslovni presežek Raznovrstni dohodek Podjetniški dohodek Bilanca primarnih dohodkov/B. 5 *Nacionalni dohodek Razpoložljivi dohodek Prilagojen razpoložljivi dohodek Prihranek Neto posojanje/neto izposojanje Spremembe neto vrednosti Spremembe neto vrednosti zaradi prihranka in kapitalskih transferjev (c), (d) Spremembe neto vrednosti zaradi drugih sprememb obsega sredstev (b) Vse izravnalne postavke se lahko merijo po bruto ali neto potrošnji stalnega kapitala. Šifra za bruto izravnalne postavke je sestav- (c) (d) ljena tako, da se šifri izdelka doda črka „g“. Črka „h“, dodana šifri, pa pomeni neto vrednost. Spremembe neto vrednosti zaradi prihranka in kapitalskih transferjev niso izravnalna postavka v strukturi sistema. Predstavljajo celotno desno stran kapitalskega računa. Vendar pa je kot pomemben sestavni del sprememb neto vrednosti šifrirana z drugimi sestavnimi deli slednje. „Spremembe neto vrednosti in kapitalskih transferjev“ za tujino se nanaša na spremembe neto vrednosti zaradi salda tekočih tran- sakcij s tujino in kapitalskih transferjev. 346 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 B. 10. 3 B. 10. 31 B. 10. 32 B. 11 B. 12 B. 90 BF. 90 Spremembe neto vrednosti zaradi nominalnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe neto vrednosti zaradi nevtralnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe neto vrednosti zaradi realnih dobičkov/izgub iz lastnine Zunanja bilanca blaga in storitev Saldo tekočih transakcij s tujino Neto vrednost Neto finančna sredstva KLASIFIKACIJA SREDSTEV (A) Nefinančna sredstva (AN) AN. 1 AN. 11 AN. 111 AN. 1111 AN. 1112 AN. 11121 AN. 11122 AN. 1113 AN. 11131 AN. 11132 AN. 1114 AN. 11141 AN. 11142 AN. 112 AN. 1121 AN. 1122 AN. 1123 AN. 1129 AN. 12 AN. 121 AN. 122 AN. 1221 AN. 1222 AN. 123 AN. 124 AN. 13 AN. 131 AN. 132 AN. 139 AN. 2 AN. 21 AN. 211 AN. 2111 AN. 2112 AN. 2113 AN. 2119 AN. 212 Proizvedena sredstva Osnovna sredstva Opredmetena osnovna sredstva Stanovanja Druge stavbe in konstrukcije Nestanovanjske zgradbe Druge konstrukcije Stroji in oprema Prevozna oprema Drugi stroji in oprema Gojena sredstva Živina za razplod, mlečne izdelke, delovne živali itn. Vinogradi, sadovnjaki in drugi nasadi drevja, ki vedno znova dajejo pridelke Neopredmetena osnovna sredstva Raziskovanje rudnin Računalniška programska oprema Razvedrilni, literarni ali umetniški originali Druga neopredmetena osnovna sredstva Zaloge Materiali in preskrba Nedokončana proizvodnja Nedokončana proizvodnja gojenih sredstev Druga nedokončana proizvodnja Dokončano blago Blago za nadaljnjo prodajo Vrednostni predmeti Plemenite kovine in dragi kamni Starine in druge umetnine Drugi vrednostni predmeti Neproizvedena sredstva Opredmetena neproizvedena sredstva Zemlja Zemlja pod zgradbami in konstrukcijami Obdelovalna zemlja Rekreacijska zemljišča in pripadajoča površinska voda Druga zemljišča in pripadajoča površinska voda Podzemeljska sredstva 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 347 AN. 2121 AN. 2122 AN. 2123 AN. 213 AN. 214 AN. 22 AN. 221 AN. 222 AN. 223 AN. 229 Zaloge premoga, nafte in zemeljskega plina Zaloge kovinskih mineralov Zaloge nekovinskih mineralov Negojeni biološki viri Vodni viri Neopredmetena neproizvedena sredstva Patentirane entitete Najemi in druge prenosljive pogodbe Kupljena poslovna vrednost Druga neopredmetena neproizvedena sredstva Finančna sredstva/ obveznosti (AF) AF. 1 AF. 11 AF. 12 AF. 2 AF. 21 AF. 22 AF. 29 AF. 3 AF. 33 AF. 331 AF. 332 AF. 34 AF. 4 AF. 41 AF. 42 AF. 5 AF. 51 AF. 511 AF. 512 AF. 513 AF. 52 AF. 6 AF. 61 AF. 611 AF. 612 AF. 62 AF. 7 AF. 71 AF. 79 Denarno zlato in pravice črpanja (PPČ) Denarno zlato Posebne pravice črpanja (PPČ) Gotovina in vloge Gotovina Prenosljive vloge Druge vloge Vrednostni papirji, razen delnic Vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov Kratkoročni vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov Dolgoročni vrednostni papirji, razen delnic in izvedenih finančnih instrumentov Izvedeni finančni instrumenti Posojila (e) Kratkoročna posojila Dolgoročna posojila Delnice in drug lastniški kapital (e) Delnice in drug lastniški kapital, razen delnic vzajemnih skladov Delnice, ki kotirajo na borzi Delnice, ki ne kotirajo na borzi Drug lastniški kapital Delnice vzajemnih skladov Zavarovalne tehnične rezervacije Neto lastniški deleži gospodinjstev v rezervacijah življenjskih zavarovanj in rezervacijah pokojnin- skih skladov Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskih zavarovanj Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov Prenosne premije in škodne rezervacije Druge terjatve in obveznosti Komercialni krediti in predujmi Druge terjatve in obveznosti, razen komercialnih kreditov in predujmov (e) Pojasnjevalna postavka: neposredne tuje naložbe. 348 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 PRERAZVRSTITVE IN ŠIFRIRANJE GOSPODARSKIH PANOG (A), PROIZVODOV (P) IN INVESTICIJ (INVESTICIJE V OSNOVNA SREDSTVA) (P1) A60 Poimenovanje Sklic NACE Rev. l Kmetijstvo in lov ter z njima povezane storitve Gozdarstvo in gozdarske storitve Ribištvo, ribogojnice in ribiške storitve Pridobivanje črnega premoga, rjavega premoga in lignita; pridobivanje šote Pridobivanje surove nafte in zemeljskega plina; storitve v zvezi s pridobivanjem, brez iskanja nahajališč Pridobivanje uranovih in torijevih rud Pridobivanje rud Pridobivanje rudnin in kamnin Proizvodnja hrane, pijač in krmil Proizvodnja tobačnih izdelkov Proizvodnja tekstilij Proizvodnja oblačil; strojenje in dodelava krzna; proizvodnja krznenih izdelkov Strojenje in dodelava usnja; obutve in usnjenih izdelkov, razen oblačil Obdelava in predelava lesa; proizvodnja izdelkov iz lesa, plute, slame in protja, razen pohištva Proizvodnja vlaknin, papirja in kartona ter izdelkov iz papirja in kartona Založništvo, tiskarstvo; razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa Proizvodnja koksa, naftnih derivatov in jedrskega goriva Proizvodnja kemikalij in kemičnih izdelkov Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas Proizvodnja drugih nekovinskih mineralnih izdelkov Proizvodnja kovin Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav Proizvodnja strojev in naprav, d. n. Proizvodnja pisarniških strojev in računalnikov Proizvodnja električnih strojev in naprav, d. n. Proizvodnja radijskih; televizijskih in komunikacijskih naprav in opreme Proizvodnja medicinske opreme; finomehaničnih in optičnih instrumentov ter ur Proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic Proizvodnja drugih vozil in plovil Proizvodnja pohištva, proizvodnja d. n. Recikliranje Oskrba z električno energijo, plinom, paro in toplo vodo Zbiranje, čiščenje in distribucija vode Gradbeništvo Prodaja, vzdrževanje in popravila motornih vozil; trgovina na drobno z motornimi gorivi 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 Šifra 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 349 Šifra Poimenovanje Sklic NACE Rev. l 51 52 55 60 61 62 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 Šifra AA BB CA CB DA DB DC DD DE DF DG Trgovina na debelo in posredništvo, razen z motornimi vozili Trgovina na drobno, razen z motornimi vozili; popravila izdelkov široke porabe Gostinstvo Kopenski prevoz; cevovodni prevoz Vodni prevoz Zračni prevoz Pomožne prometne dejavnosti; dejavnosti potovalnih in turističnih organizacij Pošta in telekomunikacije Finančno posredništvo, razen zavarovalništva in dejavnosti pokojninskih skladov Zavarovalništvo in dejavnost pokojninskih skladov, razen obvezne socialne varnosti Pomožne dejavnosti v finančnem posredništvu Poslovanje z nepremičninami Dajanje strojev in opreme brez upravljavcev v najem; izposojanje izdelkov široke porabe Obdelava podatkov, podatkovne baze in s tem povezane dejavnosti Raziskovanje in razvoj Druge poslovne dejavnosti Dejavnost javne uprave in obrambe, obvezna socialna varnost Izobraževanje Zdravstvo in socialno varstvo Dejavnosti javne higiene Dejavnosti združenj, organizacij, d. n. Rekreacijske, kulturne in športne dejavnosti Druge storitvene dejavnosti Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem Eksteritorialne organizacije in združenja 51 52 55 60 61 62 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 A31 Poimenovanje Kmetijstvo, lovstvo in gozdarstvo Ribištvo Pridobivanje energetskih surovin Pridobivanje rud in kamnin, razen energetskih Proizvodnja hrane, pijač, krmil in tobačnih izdelkov Proizvodnja tekstilij, usnjenih oblačil, tekstilnih in krznenih izdelkov Proizvodnja usnja, obutve in usnjenih izdelkov, razen oblačil Proizvodnja lesa in lesnih izdelkov Proizvodnja vlaknin, papirja in kartona ter izdelkov iz papirja in kartona; založništvo in tiskarstvo Proizvodnja koksa, naftnih derivatov, jedrskega goriva Proizvodnja kemikalij, kemičnih izdelkov, umetnih vlaken Sklic NACE Rev. l A B CA CB DA DB DC DD DE DF DG 350 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Šifra DH DI DJ DK DL DM DN EE FF GG HH II JJ KK LL MM NN OO PP QQ Šifra A B C D E F G H I J K L M N O P Q Poimenovanje Sklic NACE Rev. l Proizvodnja izdelkov iz gume in plastičnih mas Proizvodnja drugih nekovinskih mineralnih izdelkov Proizvodnja kovin in kovinskih izdelkov Proizvodnja strojev in naprav, d. n. Proizvodnja električne in optične opreme Proizvodnja vozil in plovil Proizvodnja d. n. Oskrba z električno energijo, plinom in vodo Gradbeništvo Trgovina; popravila motornih vozil in izdelkov široke porabe Gostinstvo Promet, skladiščenje in zveze Finančno posredništvo Poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve Dejavnost javne uprave in obrambe, obvezno socialno zavarovanje Izobraževanje Zdravstvo in socialno varstvo Druge javne, skupne in osebne storitvene dejavnosti Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem Eksteritorialne organizacije in združenja DH DI DJ DK DL DM DN E F G H I J K L M N O P Q A17 Poimenovanje Sklic NACE Rev. l Kmetijstvo, lovstvo in gozdarstvo Ribištvo Rudarstvo Predelovalne dejavnosti Oskrba z električno energijo, plinom in vodo Gradbeništvo Trgovina; popravila motornih vozil in izdelkov široke porabe Gostinstvo Prevoz, skladiščenje in zveze Finančno posredništvo Poslovanje z nepremičninami, najem in poslovne storitve Dejavnost javne uprave in obrambe, obvezno socialno zavarovanje Izobraževanje Zdravstvo in socialno varstvo Druge javne, skupne in osebne storitvene dejavnosti Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem Eksteritorialne organizacije in združenja A B C D E F G H I J K L M N O P Q 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 351 P60 Poimenovanje Sklic v CPA Kmetijski pridelki in storitve; storitve za lovstvo Gozdni proizvodi in gozdarske storitve Ribe in drug ribiški ulov, storitve za ribištvo Premog in lignit; šota Nafta in zemeljski plin; storitve v zvezi s pridobivanjem nafte in zemeljskega plina, razen geoloških raziskovanj Uranova in torijeva ruda Rude Druge rudnine in kamnine Hrana in pijače Tobačni izdelki Tekstil Oblačila, krzno, krzneni izdelki Usnje in usnjeni izdelki Les ter leseni in plutovinasti izdelki (razen pohištva), pletarski izdelki Vlaknine, papir in papirni izdelki Tiskano gradivo, posneti nosilci zapisa, tiskarske storitve Koks, naftni derivati, jedrsko gorivo Kemikalije, kemični izdelki in umetna vlakna Izdelki iz gume in plastičnih mas Drugi nekovinski mineralni izdelki Kovine Kovinski izdelki, razen strojev in naprav Stroji in naprave d. n. Računalniki in pisarniški stroji Drugi električni stroji in naprave d. n. Radijske, televizijske in komunikacijske naprave in oprema Medicinska oprema, finomehanični in optični instrumenti, ure Motorna vozila, prikolice in polprikolice Druga vozila in plovila Pohištvo, drugi izdelki d. n. Reciklirane surovine Električna energija, plin, para, topla voda Voda Gradbeništvo Prodaja, vzdrževanje in popravila motornih vozil; prodaja na drobno motornih goriv Posredovanje in prodaja na debelo, razen motornih vozil Prodaja na drobno, razen motornih vozil; popravila izdelkov široke porabe Gostinske storitve Kopenski prevoz in cevovodni prevoz Vodni prevoz Zračni prevoz 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 51 52 55 60 61 62 Šifra 01 02 05 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 40 41 45 50 51 52 55 60 61 62 352 SL Šifra Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Poimenovanje Sklic v CPA 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 Šifra AA BB CA CB DA DB DC DD DE DF DG DH DI DJ DK DL DM Pomožne prometne storitve; storitve turističnih in potovalnih agencij Poštne in telekomunikacijske storitve Finančno posredništvo, razen storitev zavarovalnic in pokojninskih skladov Storitve zavarovalnic in pokojninskih skladov, razen obvezne socialne varnosti Pomožne storitve v finančnem posredništvu Poslovanje z nepremičninami Dajanje strojev in opreme brez upravljavcev v najem; izposojanje izdelkov široke porabe Računalniške in sorodne storitve Raziskovanje in razvoj Druge poslovne storitve Storitve javne uprave, obrambe in obvezne socialne varnosti Izobraževanje Storitve zdravstvenega in socialnega varstva Storitve javne higiene Storitve združenj in društev d. n. Kulturne, športne in rekreacijske storitve Druge osebne storitve Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem Storitve eksteritorialnih organizacij 63 64 65 66 67 70 71 72 73 74 75 80 85 90 91 92 93 95 99 P31 Poimenovanje Sklic v CPA Kmetijski, lovski in gozdarski proizvodi in storitve Ribe in drug ribiški ulov, storitve za ribištvo Premog in lignit; šota; surova nafta in zemeljski plin; uranova in torijeva ruda Rude in kamnine Hrana, pijače, tobačni izdelki Tekstil, tekstilni in krzneni izdelki, oblačila Usnje, obutev in usnjeni izdelki Les in leseni izdelki Vlaknine, papir in papirni izdelki; založniške in tiskarske storitve Koks, naftni derivati, jedrsko gorivo Kemikalije, kemični izdelki in umetna vlakna Izdelki iz gume in plastičnih mas Drugi nekovinski mineralni izdelki Kovine in kovinskih izdelki Stroji in naprave d. n. Električna in optična oprema Prevozna oprema A B CA CB DA DB DC DD DE DF DG DH DI DJ DK DL DM 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 353 Šifra DN EE FF GG HH II JJ KK LL MM NN OO PP QQ Šifra A B C D E F G H I J K L M N O P Q Poimenovanje Pohištvo, drugi izdelki d. n. Električna energija, plin, para, topla voda Gradbeništvo Prodaja, popravila motornih vozil in izdelkov široke porabe Gostinske storitve Prevoz, skladiščenje in zveze Storitve finančnega posredništva Poslovanje z nepremičninami, dajanje v najem in poslovne storitve Storitve javne uprave, obrambe in obvezne socialne varnosti Izobraževanje Storitve zdravstvenega in socialnega varstva Druge javne, skupne in osebne storitve Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem Storitve eksteritorialnih organizacij Sklic v CPA DN E F G H I J K L M N 0 P Q P17 Poimenovanje Sklic v CPA Kmetijski, lovski in gozdarski proizvodi in storitve Ribe in drug ribiški ulov, storitve za ribištvo Energetske surovine, rude in kamnine Proizvodi predelovalnih dejavnosti Električna energija, plin, para, topla voda Gradbeništvo Prodaja, popravila motornih vozil in izdelkov široke porabe Gostinske storitve Prevoz, skladiščenje in zveze Storitve finančnega posredništva Poslovanje z nepremičninami, dajanje v najem in poslovne storitve Storitve javne uprave, obrambe in obvezne socialne varnosti Izobraževanje Storitve zdravstvenega in socialnega varstva Druge javne, skupne in osebne storitve Zasebna gospodinjstva z zaposlenim osebjem Storitve eksteritorialnih organizacij A B C D E F G H I J K L M N O P Q 354 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 A6—A3 A6 Poimenovanje Kmetijstvo, lov in gozdarstvo; ribištvo in upravljanje ribogojnic Industrija, skupaj z energetiko Gradbeništvo Trgovina; popravila motornih vozil in izdelkov široke porabe; gostinske storitve; promet in zveze Finančne storitve, poslovanje z nepremičninami, dajanje v najem in poslovne storitve Druge storitvene dejavnosti A3 Poimenovanje Kmetijstvo, lov in gozdarstvo; ribištvo in upravljanje ribogojnic Industrija, skupaj z energetiko in gradbeništvom Storitvene dejavnosti P6—P3 P6 Poimenovanje Kmetijski, gozdarski proizvodi in storitve ter ribištvo in akvakultura Energetske surovine, rude in kamnine, proizvodi predelovalnih dejavnosti, proizvodi energetike Gradbeništvo Trgovina; popravila; gostinske storitve; prometne in telekomunikacijske storitve Storitve finančnega posredništva, poslovanje z nepremičninami, dajanje v najem in poslovne storitve Druge osebne storitve P3 Poimenovanje Kmetijski, gozdarski proizvodi in storitve ter ribištvo in akvakultura Energetske surovine, rude in kamnine, proizvodi predelovalnih dejavnosti, proizvodi energetike in gradbeništvo Storitve Sklic NACE Rev. l A+B C+D+E F G+H+I J+K L to P Sklic NACE Rev. l A+B C+D+E+F G to P Sklic v CPA A+B C+D+E F G+H+I J+K L to P Sklic v CPA A+B C+D+E+F G to P Šifra 1 2 3 4 5 6 Šifra 1 2 3 Šifra 1 2 3 4 5 6 Šifra 1 2 3 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 355 Pi6—Pi3 Pi6 Poimenovanje Kmetijski, gozdarski proizvodi in storitve ter ribištvo in akvakultura Naprave: Kovinski izdelki in stroji Vozila in plovila Gradbeništvo: od česar stanovanja od česar druge konstrukcije Drugi proizvodi Pi3 Poimenovanje Kovinski izdelki in stroji, druga vozila in plovila Gradbeništvo Drugi proizvodi Šifra 1 2 3 4 5 6 Šifra 1 2 3 Sklic v CPA 01+02+05 — 28 do 33+36 34+35 45 — — Preostali razdelki Sklic v CPA 28 do 36 45 Preostali razdelki 356 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 KLASIFIKACIJA INDIVIDUALNE POTROŠNJE PO NAMENU (COICOP) (*) (Enoštevilčna in dvoštevilčna raven) 1. 1. 1. 1. 2. 1. 3. 2. 2. 1. 2. 2. 3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. 4. 4. 1. 4. 2. 4. 3. 4. 4. 4. 5. 4. 6. 5. 5. 1. 5. 2. 5. 3. 5. 4. 6. 6. 1. 6. 2. 6. 3. 7. 7. 1. 7. 2. 7. 3. 8. 8. 1. 8. 2. 8. 3. 9. 9. 1. 9. 2. Hrana, pijače in tobačni izdelki Hrana Pijače Tobačni izdelki Oblačila in obutev Oblačila Obutev Stanovanja, voda, električna energija, plin in druga goriva Bruto najemnine Redno vzdrževanje in popravila stanovanj Druge storitve v zvezi s stanovanji Električna energije, plin in druga goriva Notranja oprema, gospodinjske naprave in rutinsko vzdrževanje hiše Pohištvo, notranja oprema, preproge in druga talna prekrivala ter popravila Tekstil za gospodinjstvo Naprave za kuhanje in ogrevanje; hladilniki, pralni stroji popravili Steklenina, namizna posoda in gospodinjska posoda Orodje in naprave za hišo in vrt Blago in storitve za rutinsko gospodinjsko vzdrževanje Zdravje in podobne glavne gospodinjske naprave, skupaj s priborom in Medicinski in farmacevtski izdelki ter terapevtske naprave in oprema Nebolnišnične in druge izvenbolnišnične zdravstvene storitve Bolnišnične storitve Storitve zdravstvenega in nezgodnega zavarovanja Prevoz Nakup vozil Delovanje osebne prevozne opreme Prevozne storitve Prosti čas, razvedrilo in kultura Naprave in dodatki, skupaj s popravili Rekreativne in kulturne storitve Časopisi, knjige in pisalne potrebščine Izobraževanje Storitve izobraževanja Izobraževalni material Pomožne storitve za izobraževanje Hoteli, kavarne in restavracije Gostinske storitve Nastanitvene storitve (*) Ta klasifikacija je trenutno v reviziji. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 357 10. Različno blago in storitve 10. 1. Osebna nega 10. 2. Drugi osebni predmeti d. n. 10. 3. Komunikacije 10. 4. Storitve socialnega skrbstva 10. 5. Finančne storitve 10. 6. Druge storitve d. n. KLASIFIKACIJA FUNKCIJ DRŽAVE (COFOG) (*) 01. Javna uprava 01. 1. Dejavnosti izvršilnih in zakonodajnih organov, ter dejavnosti s področja finančnih in fiskalnih ter zunanjih zadev, razen tuje pomoči 01. 2. Tuja gospodarska pomoč 01. 3. Temeljno raziskovalno delo in storitve 01. 4. Splošne storitve 01. 5. Javna uprava d. n. 02. Obramba 02. 1. Uprava in delovanje vojaške obrambe in civilne zaščite 02. 2. Tuja vojaška pomoč 02. 3. Raziskave in razvoj na področju obrambe 02. 4. Obramba d. n. 03. Javni red in varnost 03. 1. Policija in protipožarna varnost 03. 2. Sodišča 03. 3. Upravljanje in delovanje zaporov 03. 4. Javni red in varnost d. n. 04. Izobraževanje 04. 1. Predšolska vzgoja in osnovnošolsko izobraževanje (Isced ravni 0 in 1) 04. 2. Srednješolsko izobraževanje (Isced ravni 2 in 3) 04. 3. Visokošolsko izobraževanje (Isced ravni 5,6 in 7) 04. 4. Storitve izobraževanja, ki ni mogoče opredeliti po stopnjah (Isced raven 9) 04. 5. Podporne storitve pri izobraževanju 04. 6. Druge dejavnosti in storitve na področju izobraževanja 05. Zdravstvo 05. 1. Bolnišnične dejavnosti in storitve 05. 2. Klinike ter izvajalci zdravstvenih, zobozdravstvenih in reševalnih storitev 05. 3. Storitve in dejavnosti javnega zdravstva 05. 4. Zdravila, proteze, medicinska oprema in naprave ali druge zdravstveni proizvodi na recept 05. 5. Uporabne raziskave in razvoj na področju zdravstva in sistema zdravstvene oskrbe 05. 6. Druge zdravstvene zadeve in storitve 06. Socialna varnost in blaginja 06. 1. Socialna varnost 06. 2. Blaginja 06. 3. Druge storitve socialne varnosti in blaginje (*) Ta klasifikacija je trenutno v reviziji. 358 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 07. Stanovanjska dejavnost in prostorski razvoj 07. 1. Stanovanjsko in prostorsko načrtovanje in razvoj 07. 2. Oskrba z vodo 07. 3. 07. 4. 07. 5. Sanitarna dejavnost in storitve, skupaj z nadzorom in zmanjševanjem onesnaževanja Cestna razsvetljava Druge storitve na področju stanovanjske dejavnosti in prostorskega razvoja 08. Rekreacijske, kulturne in verske zadeve in storitve 08. 0. Rekreacijske, kulturne in verske zadeve in storitve 09. Pridobivanje in distribucija energetskih surovin 09. 1. Goriva 09. 2. Električna energija in drugi energetski viri 09. 3. Druge storitve na področju pridobivanja in distribucije energetskih surovin 10. Kmetijstvo, gozdarstvo, ribištvo in lov 10. 1. Kmetijstvo 10. 2. Gozdarstvo 10. 3. Ribolov in lov 10. 4. Druge raziskovalne in razvojne dejavnosti na področju kmetijstva 10. 5. Druge storitve na področju kmetijstva, gozdarstva, ribištva in lova 11. 11. 1. 11. 2. 11. 3. Pridobivanje rudnin in mineralov, razen energetskih; proizvodnja in gradbeništvo Pridobivanje rudnin in mineralov, razen energetskih Proizvodnja Gradbeništvo 11. 4. Druge storitve na področju pridobivanja rudnin in mineralov, proizvodnje in gradbeništva 12. 12. 1. 12. 2. 12. 3. 12. 4. 12. 5. Promet in zveze Cestni prevoz Prevoz po vodi Železniški prevoz Zračni prevoz Cevovodni prevoz in drugi prometni sistemi 12. 6. Druge storitve na področju prometnega sistema 12. 7. Zveze 12. 8. Druge storitve na področju prometa in zvez 13. 13. 1. 13. 2. 13. 3. 13. 4. 13. 5. Druge gospodarske dejavnosti in storitve Trgovina, skupaj s skladiščenjem; gostinske storitve Turizem Večnamenski razvojni projekti Splošne gospodarske in komercialne zadeve, razen splošnih zadev, povezanih z delom in zaposlovanjem Splošne zadeve in storitve, povezane z delom in zaposlovanjem 13. 6. Druge gospodarske dejavnosti in storitve 14. Izdatki, ki niso razvrščeni po glavnih skupinah 14. 0. Izdatki, ki niso razvrščeni po glavnih skupinah 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 359 RAČUNI Viri P. 1 P. 11 P. 12 Proizvodnja Tržna proizvodnja Tabela A. IV. 1 — Račun 0: Račun blaga in storitev Porabe 3 595 P. 2 Vmesna potrošnja 3 048 Proizvodnja za lastno končno porabo 171 P. 3/P. 4 Izdatki za končno potrošnjo/Dejanska končna potrošnja P. 31/P. 41 Izdatki za individualno potrošnjo/Dejanska individualna potrošnja P. 13 Druga netržna proizvodnja 376 P. 32/P. 42 Izdatki za kolektivno potrošnjo/Dejanska D. 21 D. 31 P. 7 P. 71 Davki na proizvode Subvencije na proizvode Uvoz blaga in storitev Uvoz blaga P. 72 Uvoz storitev kolektivna potrošnja 141 –8 P. 51 Bruto investicije v osnovna sredstva P. 511 Pridobitve manj odtujitve opredmetenih osnovnih sredstev 497 P. 5111 Pridobitve novih opredmetenih osnovnih sredstev 392 P. 5112 Pridobitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev 105 P. 5113 Odtujitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih neopredmetenih osnovnih sre- dstev Pridobitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Povečanje vrednosti neproizvedenih nefinančnih sredstev Velike izboljšave neproizvedenih nefinančnih sredstev Stroški prenosa lastništva neproizvedenih nefinančnih sredstev P. 52 Spremembe zalog P. 53 Pridobitve manj odtujitve vrednostnih predmetov P. 6 P. 61 P. 62 Izvoz blaga in storitev Izvoz blaga Izvoz storitev Tabela A. IV. 2 — Zaporedje vseh računov za celotno gospodarstvo I: Račun proizvodnje Porabe Viri P. 2 Vmesna potrošnja 1 904 P. 1 Proizvodnja P. 11 P. 12 Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo 1 904 1 371 1 215 156 376 303 305 11 –13 51 53 6 –8 22 5 17 28 10 536 462 74 3 595 3 048 171 SL Uradni list Evropske unije 360 Porabe 10/Zv. 2 376 133 Druga netržna proizvodnja Davki minus subvencije na proizvode Viri P. 13 D. 21- D. 31 1 824 222 1 602 Viri Sredstva za zaposlene 762 B. 1* Domači proizvod 1602 B. 1*g K. 1 B. 1*n Bruto domači proizvod Potrošnja stalnega kapitala Neto domači proizvod II: Računi razdelitve in porabe dohodka II. 1: Račun primarne razdelitve dohodka II. 1. 1: R a č u n u s t v a r j a n j a d o h o d k a Porabe D. 1 D. 11 D. 12 Plače Socialni prispevki delodajalcev D. 121 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 122 Pripisani socialni prispevki delodajalcev D. 2 D. 21 Davki na proizvodnjo in uvoz Davki na proizvode D. 211 Davki tipa davka na dodano vrednost (DDV) D. 212 Davki in dajatve na uvoz razen DDV D. 2121 Uvozne dajatve D. 2122 Davki na uvoz razen DDV in uvoznih dajatev D. 214 Davki na proizvode razen DDV in uvoznih davkov D. 29 Drugi davki na proizvodnjo D. 3 D. 31 Subvencije Subvencije na proizvode D. 311 Uvozne subvencije D. 319 Druge subvencije na proizvode D. 39 Druge subvencije na proizvodnjo B. 2 B. 3 Poslovni presežek Raznovrstni dohodek 569 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 – 44 –8 0 – 8 – 36 217 432 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 361 II. 1. 2: R a č u n a l o k a c i j e d r u g e g a p r i m a r n e g a d o h o d k a Porabe D. 4 D. 41 D. 42 Viri Dohodek od lastnine 380 B. 2 Poslovni presežek Obresti 206 B. 3 Raznovrstni dohodek Razdeljeni dohodek družb 84 D. 421 Dividende 60 D. 1 Sredstva za zaposlene D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb 24 D. 11 Plače D. 43 D. 44 D. 45 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb 0 D. 12 Socialni prispevki delodajalcev Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem 25 D. 121 Dejanski socialni prispevki delodajalcev Najemnine 65 D. 122 Pripisani socialni prispevki delodajalcev D. 2 Davki na proizvodnjo in uvoz D. 21 Davki na proizvode D. 211 Davki tipa davka na dodano vrednost (DDV) D. 212 Davki in dajatve na uvoz razen DDV D. 2121 Uvozne dajatve D. 2122 Davki na uvoz razen DDV in uvoznih dajatev D. 214 Davki na proizvode razen DDV in uvoznih davkov D. 29 Drugi davki na proizvodnjo D. 3 Subvencije D. 31 Subvencije na proizvode D. 311 Uvozne subvencije D. 319 Druge subvencije na proizvode D. 39 Druge subvencije na proizvodnjo D. 4 Dohodek od lastnine D. 41 Obresti P. 119 Prilagoditev za PMSFP D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem D. 45 Najemnine B. 5* Nacionalni dohodek 1 633 217 432 766 573 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 –44 –8 0 –8 –36 407 200 0 103 46 57 14 25 65 362 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 II. 1. 2. 1: R a č u n s e k u n d a r n e r a z d e l i t v e d o h o d k a Porabe D. 4 D. 41 D. 44 D. 45 Viri Dohodek od lastnine 217 B. 2 Poslovni presežek Obresti 147 B. 3 Raznovrstni dohodek Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem 25 Najemnine 45 D. 4 Dohodek od lastnine D. 41 Obresti P. 119 Prilagoditev za PMSFP D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem D. 45 Najemnine B. 4 Podjetniški dohodek 679 II. 1. 2. 2: R a č u n a l o k a c i j e d r u g e g a p r i m a r n e g a d o h o d k a Porabe D. 4 D. 41 D. 42 Dohodek od lastnine 163 B. 4 Podjetniški dohodek Obresti 59 Razdeljeni dohodek družb 84 D. 1 Sredstva za zaposlene Viri D. 421 Dividende 60 D. 11 Plače D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb 24 D. 12 Socialni prispevki delodajalcev D. 43 D. 45 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb 0 D. 121 Dejanski socialni prispevki delodajalcev Najemnine 20 D. 122 Pripisani socialni prispevki delodajalcev D. 2 Davki na proizvodnjo in uvoz D. 21 Davki na proizvode D. 211 Davki tipa davka na dodano vrednost (DDV) D. 212 Davki in dajatve na uvoz razen DDV D. 2121 Uvozne dajatve D. 2122 Davki na uvoz razen DDV in uvoznih dajatev D. 214 Davki na proizvode razen DDV in uvoznih davkov D. 29 Drugi davki na proizvodnjo 217 432 247 150 0 37 37 0 11 5 44 679 766 573 193 174 19 235 141 121 17 17 0 3 94 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Porabe Viri D. 3 Subvencije D. 31 Subvencije na proizvode D. 311 Uvozne subvencije D. 319 Druge subvencije na proizvode D. 39 Druge subvencije na proizvodnjo D. 4 Dohodek od lastnine D. 41 Obresti D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem D. 45 Najemnine 363 –44 –8 0 –8 –36 160 50 66 9 57 3 20 21 B. 5* Nacionalni dohodek 1 633 II. 2: R a č u n s e k u n d a r n e r a z d e l i t v e d o h o d k a Porabe D. 5 D. 51 D. 59 Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. 212 B. 5* Nacionalni dohodek 1 633 Viri Davki na dohodek Drugi tekoči davki 203 9 D. 5 Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. D. 51 Davki na dohodek D. 61 Socialni prispevki 322 D. 59 Drugi tekoči davki D. 611 Dejanski socialni prispevki 303 D. 61 Socialni prispevki D. 6111 Dejanski socialni prispevki delodajalcev 174 D. 611 Dejanski socialni prispevki D. 61111 Obvezni dejanski socialni prispevki delodajalcev 160 D. 6111 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 61112 Prostovoljni dejanski socialni prispevki delodajalcev 14 D. 61111 Obvezni dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 6112 Socialni prispevki zaposlenih 97 D. 61112 Prostovoljni dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 61121 Obvezni socialni prispevki zaposlenih 85 D. 6112 Socialni prispevki zaposlenih D. 61122 Prostovoljni socialni prispevki zaposlenih 12 D. 61121 Obvezni socialni prispevki zaposlenih D. 6113 Socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb D. 61131 Obvezni socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb D. 61132 Prostovoljni socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb 32 22 10 D. 61122 Prostovoljni socialni prispevki zaposlenih D. 6113 Socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb D. 61131 Obvezni socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb D. 612 Pripisani socialni prispevki 19 D. 61132 Prostovoljni socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb 213 204 9 322 303 174 160 14 97 85 12 32 22 10 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 364 Porabe Viri D. 612 Pripisani socialni prispevki D. 62 Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi D. 621 Prejemki socialne varnosti v denarju 332 232 D. 62 Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi D. 622 Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi 29 D. 621 Prejemki socialne varnosti v denarju D. 623 Socialni prejemki zaposlenih, financirani brez skladov D. 624 Prejemki socialnega varstva v denarju D. 622 Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi 19 52 D. 623 Socialni prejemki zaposlenih, financirani brez skladov D. 624 Prejemki socialnega varstva v denarju D. 7 D. 71 D. 72 D. 73 D. 74 D. 75 Drugi tekoči transferji 269 Neto premije neživljenjskega zavarovanja 43 D. 7 Drugi tekoči transferji Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja 45 D. 71 Neto premije neživljenjskega zavarovanja Tekoči transferji v okviru države 96 D. 72 Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja Tekoče mednarodno sodelovanje 31 D. 73 Tekoči transferji v okviru države Raznovrstni tekoči transferji 54 D. 74 Tekoče mednarodno sodelovanje D. 75 Raznovrstni tekoči transferji B. 6 Razpoložljivi dohodek 1 604 19 332 232 29 19 52 239 45 42 96 1 55 II. 3: R a č u n p r e r a z d e l i t v e d o h o d k a v n a r a v i Porabe Viri D. 63 Socialni transferji v naravi 219 B. 6 Razpoložljivi dohodek 1 604 D. 631 Socialni prejemki v naravi 162 D. 6311 Prejemki socialne varnosti, povračila 78 D. 63 Socialni transferji v naravi D. 6312 Drugi prejemki socialne varnosti v naravi 65 D. 631 Socialni prejemki v naravi D. 6313 Prejemki socialnega varstva v naravi 19 D. 6311 Prejemki socialne varnosti, povračila D. 632 Transferji individualnega netržnega blaga in storitev 57 D. 6312 Drugi prejemki socialne varnosti v naravi D. 6313 Prejemki socialnega varstva v naravi D. 632 Transferji individualnega netržnega blaga in storitev 219 162 78 65 19 57 B. 7 Prilagojeni razpoložljivi dohodek 1 604 II. 4: Račun porabe dohodka II. 4. 1: R a č u n p o r a b e r a z p o l o ž l j i v e g a d o h o d k a Izdatki za končno potrošnjo 1 371 B. 6 Razpoložljivi dohodek 1 604 Izdatki za individualno potrošnjo Izdatki za kolektivno potrošnjo 1 215 156 D. 8 Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov 11 Viri Porabe P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov B. 8 Varčevanje 11 233 365 1 604 11 233 62 2 23 37 –65 –2 –27 –36 230 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije II. 4. 2: R a č u n p o r a b e p r i l a g o j e n e g a r a z p o l o ž l j i v e g a d o h o d k a Porabe P. 4 P. 41 P. 42 D. 8 Dejanska končna potrošnja Dejanska individualna potrošnja Dejanska kolektivna potrošnja Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov B. 8 Varčevanje III: Računi akumulacije III. 1: Račun kapitala Viri 1371 B. 7 Prilagojeni razpoložljivi dohodek Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov 1 215 156 D. 8 11 233 III. 1. 1: R a č u n s p r e m e m b n e t o v r e d n o s t i z a r a d i v a r č e v a n j a i n k a p i t a l s k i h t r a n s f e r j e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti B. 10. Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapital- skih transferjev 230 B. 8n Neto varčevanje D. 9 Kapitalski transferji, prihodki D. 91 Davki na kapital D. 92 Investicijske podpore D. 99 Drugi kapitalski transferji D. 9 Kapitalski transferji, odhodki D. 91 Davki na kapital D. 92 Investicijske podpore D. 99 Drugi kapitalski transferji III. 1. 2: R a č u n p r i d o b i t e v n e f i n a n č n i h s r e d s t e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti P. 51 Bruto investicije v osnovna sredstva 376 B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 Pridobitve manj odtujitve opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev 303 305 11 –13 51 53 6 –8 366 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti P. 513 P. 5131 P. 5132 Povečanje vrednosti neproizvedenih nefinančnih sredstev Velike izboljšave neproizvedenih nefinančnih sredstev Stroški prenosa lastništva neproizvedenih nefinančnih sredstev 22 5 17 K. 1 Potrošnja stalnega kapitala – 222 P. 52 Spremembe zalog P. 53 Pridobitve manj odtujitve vrednostnih predmetov K. 2 K. 21 K. 22 Pridobitve manj odtujitve neproizvedenih nefinančnih sredstev Pridobitve manj odtujitve zemljišč in drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih neproizvedenih sredstev B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) 28 10 0 0 0 38 III. 2: Finančni račun Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti F Neto pridobitve finančnih sredstev 641 F Neto prevzemi obveznosti 603 F. 1 Denarno zlato in PPČ – 1 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Gotovina in vloge Gotovina Prenosljive vloge Druge vloge 119 F. 2 Gotovina in vloge 34 F. 21 Gotovina 62 F. 22 Prenosljive vloge 23 F. 29 Druge vloge F. 3 Vrednostni papirji razen delnic 138 F. 3 Vrednostni papirji razen delnic F. 4 F. 41 F. 42 Posojila Kratkoročna Dolgoročna 244 F. 4 Posojila 83 F. 41 Kratkoročna 161 F. 42 Dolgoročna F. 5 Delnice in drug lastniški kapital 44 F. 5 Delnice in drug lastniški kapital F. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije 36 F. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije 132 35 65 32 123 217 76 141 43 36 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 367 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti F. 61 F. 611 F. 612 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojnin- skih skladov Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov F. 61 F. 611 F. 612 33 22 11 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojnin- skih skladov Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov F. 62 Prenosne premije in škodne rezervacije 3 F. 62 Prenosne premije in škodne rezervacije F. 7 F. 71 F. 79 Druge terjatve 61 F. 7 Druge terjatve Komercialni krediti in predujmi 18 F. 71 Komercialni krediti in predujmi Druge terjatve razen komercialnih kreditov in predujmov F. 79 43 Druge terjatve razen komercialnih kreditov in predujmov B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) III. 3: Računi drugih sprememb sredstev III. 3. 1: R a č u n d r u g i h s p r e m e m b o b s e g a s r e d s t e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AN Nefinančna sredstva 10 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva – 7 K. 7 Izgube zaradi katastrof K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomski nastanek proizvedenih sredstev 3 K. 8 Zasegi brez nadomestila Izgube zaradi katastrof – 9 K. 10 Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. Zasegi brez nadomestila 0 K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. 1 K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi – 2 K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi 0 K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obve- znosti K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti – 2 K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata – 2 od tega: K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge AF. 2 AF. 3 Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic AF. 4 Posojila AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital 0 – 4 – 1 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 13 Vrednostni predmeti – 2 AF. 7 Druge terjatve AN. 2 Neproizvedena sredstva 17 33 22 11 3 52 18 34 38 – 2 0 0 – 2 0 0 0 0 0 0 – 4 0 2 0 368 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomski nastanek neproizvedenih sredstev Naravna rast negojenih bioloških virov Ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izčrpanje naravnih sredstev Drugo ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF K. 7 K. 8 K. 10 Finančna sredstva Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 24 4 –9 –8 –1 –2 0 0 0 0 0 0 17 0 5 0 0 3 2 0 2 2 0 7 0 0 –4 0 2 0 B. 10. 2 Spremembe neto vrednosti zaradi drugih sprememb obsega sredstev 17 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 369 III. 3. 2: R a č u n r e v a l o r i z a c i j e Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11 Nominalni dobički(+) / izgube(–) iz lastnine: K. 11 Nominalni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva 280 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 126 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 111 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 7 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 8 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 154 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 152 AF. 7 Druge terjatve 76 0 42 0 34 0 0 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 2 84 12 0 40 0 31 0 0 B. 10. 3 Spremembe neto vrednosti zaradi nominalnih dobičkov/ izgub iz lastnine 288 III. 3. 2. 1: R a č u n n e v t r a l n i h d o b i č k o v / i z g u b i z l a s t n i n e Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 1 Nevtralni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11. 1 Nevtralni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva 198 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 121 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 111 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 5 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 5 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 78 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 76 AF. 7 Druge terjatve 126 29 26 29 28 7 6 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF Finančna sredstva 1 136 370 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 15 30 25 28 26 7 5 B. 10. 31 Spremembe neto vrednosti zaradi nevtralnih dobičkov/ izgub iz lastnine 208 III. 3. 2. 2: R a č u n r e a l n i h d o b i č k o v / i z g u b i z l a s t n i n e Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 2 Realni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11. 2 Realni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva 81 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 5 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 0 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 3 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 2 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 77 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 76 AF. 7 Druge terjatve AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 1 – 50 – 29 16 – 29 6 – 7 – 6 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve – 52 – 3 – 30 15 – 28 5 – 7 – 5 B. 10. 32 Spremembe neto vrednosti zaradi realnih dobičkov/izgub iz lastnine 80 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije IV: Bilance stanja IV. 1: Začetna bilanca stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost AN Nefinančna sredstva 9 922 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 6 047 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 5 544 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 231 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 272 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 3 875 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 3 809 AF. 7 Druge terjatve AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 66 371 6 298 1 471 1 311 1 437 1 406 371 302 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 6 792 770 1 482 1 263 1 384 1 296 370 227 B. 90 Neto vrednost 10 416 IV. 2: Spremembe bilance stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost Skupaj spremembe sredstev Skupaj spremembe obveznosti AN Nefinančna sredstva 482 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 289 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 239 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 34 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 16 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 193 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 191 AF. 7 Druge terjatve 677 132 165 213 77 38 52 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge 2 730 18 119 372 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Obveznosti in neto vrednost Sredstva AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 178 240 75 38 61 535 230 17 288 208 80 6 975 1 603 1 476 1 650 1 483 409 354 B. 10 Skupaj spremembe neto vrednosti zaradi: B. 10. 1 Varčevanja in kapitalskih transferjev B. 10. 2 Drugih sprememb obsega sredstev B. 10. 3 Nominalnih dobičkov/izgub iz lastnine B. 10. 31 Nevtralni dobički/izgube iz lastnine B. 10. 32 Realni dobički/izgube iz lastnine IV. 3: Končna bilanca stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost AN Nefinančna sredstva 10 404 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 6 336 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 5 783 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 265 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 288 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 4 068 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 4 000 AF. 7 Druge terjatve AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 68 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 7 522 788 1 601 1 441 1 624 1 371 408 288 B. 90 Neto vrednost 10 951 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 373 Tabela A. IV. 3 — Zaporedje vseh računov za nefinančne družbe I: Račun proizvodnje Porabe Viri P. 2 Vmesna potrošnja 881 P. 1 Proizvodnja P. 11 P. 12 Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo 1 753 1 722 31 B. 1g K. 1 B. 1n Bruto dodana vrednost Potrošnja stalnega kapitala Neto dodana vrednost 872 137 735 II: Računi razdelitve in porabe dohodka II. 1: Račun primarne razdelitve dohodka II. 1. 1: R a č u n u s t v a r j a n j a d o h o d k a Porabe D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 Sredstva za zaposlene Plače Socialni prispevki delodajalcev Dejanski socialni prispevki delodajalcev Pripisani socialni prispevki delodajalcev Drugi davki na proizvodnjo Druge subvencije na proizvodnjo B. 2 Poslovni presežek II. 1. 2: R a č u n a l o k a c i j e p r i m a r n e g a d o h o d k a Viri 545 B. 1n Neto dodana vrednost 735 421 124 112 12 86 – 35 139 Porabe D. 4 D. 41 D. 42 D. 421 D. 422 D. 43 D. 45 Dohodek od lastnine Obresti Razdeljeni dohodek družb Dividende Viri 145 B. 2 Poslovni presežek 66 48 D. 4 Dohodek od lastnine 24 D. 41 Obresti Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb 24 D. 42 Razdeljeni dohodek družb Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb 0 D. 421 Dividende Najemnine 31 D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb B. 5 Saldo primarnih dohodkov 72 D. 43 D. 44 D. 45 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem Najemnine 139 78 25 3 3 0 4 5 41 374 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 II. 1. 2. 1: Račun podjetniškega dohodka Porabe D. 4 D. 41 D. 45 Dohodek od lastnine 97 B. 2 Poslovni presežek Viri Obresti Najemnine 66 31 D. 4 Dohodek od lastnine D. 41 Obresti D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem D. 45 Najemnine B. 4 Podjetniški dohodek 120 II. 1. 2. 2: Račun alokacije drugega primarnega dohodka Porabe Viri D. 4 Dohodek od lastnine 48 B. 4 Podjetniški dohodek D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb B. 5 Saldo primarnih dohodkov II. 2: Račun sekundarne razdelitve dohodka 48 24 24 0 72 Viri Porabe D. 5 D. 51 D. 59 D. 62 Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. 24 B. 5 Saldo primarnih dohodkov Davki na dohodek Drugi tekoči davki 20 4 D. 61 Socialni prispevki D. 611 Dejanski socialni prispevki Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi 13 D. 6111 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 622 Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi 1 D. 61111 Obvezni dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 623 Socialni prejemki zaposlenih, financirani brez skladov 12 D. 61112 Prostovoljni dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 7 D. 71 D. 75 Drugi tekoči transferji 11 D. 61121 Obvezni socialni prispevki zaposlenih Neto premije neživljenjskega zavarovanja 8 D. 61122 Prostovoljni socialni prispevki zaposlenih Raznovrstni tekoči transferji 3 D. 612 Pripisani socialni prispevki D. 6112 Socialni prispevki zaposlenih 139 78 25 3 3 0 4 5 41 120 72 14 2 1 1 1 1 1 0 12 Drugi tekoči transferji Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja Raznovrstni tekoči transferji 375 10 6 4 Razpoložljivi dohodek 48 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Porabe B. 6 Razpoložljivi dohodek II. 4: Račun porabe dohodka II. 4. 1: R a č u n p o r a b e r a z p o l o ž l j i v e g a d o h o d k a Porabe D. 8 Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov B. 8 Varčevanje III: Računi akumulacije III. 1: Račun kapitala Viri D. 7 D. 72 D. 75 Viri B. 6 48 0 48 III. 1. 1: R a č u n s p r e m e m b n e t o v r e d n o s t i z a r a d i v a r č e v a n j a i n k a p i t a l s k i h t r a n s f e r j e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev B. 8n Neto varčevanje 65 D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Kapitalski transferji, prihodki Investicijske podpore Drugi kapitalski transferji Kapitalski transferji, odhodki Davki na kapital Drugi kapitalski transferji 48 33 23 10 – 16 0 – 16 III. 1. 2: R a č u n p r i d o b i t e v n e f i n a n č n i h s r e d s t e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti P. 51 Bruto investicije v osnovna sredstva 250 B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev 65 P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 Pridobitve manj odtujitve opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev 209 211 4 – 6 21 21 1 – 1 376 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti P. 513 P. 5131 P. 5132 Povečanje vrednosti neproizvedenih nefinančnih sredstev Velike izboljšave neproizvedenih nefinančnih sredstev Stroški prenosa lastništva neproizvedenih nefinančnih sredstev 20 3 17 K. 1 Potrošnja stalnega kapitala – 137 P. 52 Spremembe zalog P. 53 Pridobitve manj odtujitve vrednostnih predmetov K. 2 K. 21 K. 22 Pridobitve manj odtujitve neproizvedenih nefinančnih sredstev Pridobitve manj odtujitve zemljišč in drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih neproizvedenih sredstev 26 2 – 7 – 6 – 1 B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) – 69 III. 2: Finančni račun Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti F Neto pridobitve finančnih sredstev 71 F Neto prevzemi obveznosti F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Gotovina in vloge Gotovina Prenosljive vloge Druge vloge F. 3 Vrednostni papirji razen delnic Posojila Kratkoročna Dolgoročna Delnice in drug lastniški kapital Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 5 F. 6 F. 6 17 F. 2 Gotovina in vloge 5 F. 22 Prenosljive vloge 10 F. 29 Druge vloge 2 18 F. 3 Vrednostni papirji razen delnic F. 4 Posojila 27 F. 41 Kratkoročna 16 F. 42 Dolgoročna 11 26 2 0 Zavarovalne tehnične rezervacije 0 F. 61 F. 62 Prenosne premije in škodne rezervacije 0 F. 612 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov 140 0 0 0 6 71 16 55 0 0 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 377 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti F. 7 F. 71 F. 79 Druge terjatve 7 F. 7 Druge terjatve Komercialni krediti in predujmi 6 F. 71 Komercialni krediti in predujmi Druge terjatve razen komercialnih kreditov in predujmov F. 79 1 Druge obveznosti razen komercialnih kreditov in predujmov B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) III. 3: Računi drugih sprememb sredstev III. 3. 1: R a č u n d r u g i h s p r e m e m b o b s e g a s r e d s t e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AN Nefinančna sredstva 12 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva – 2 K. 7 Izgube zaradi katastrof K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomski nastanek proizvedenih sredstev 0 K. 8 Zasegi brez nadomestila Izgube zaradi katastrof – 5 K. 10 Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. Zasegi brez nadomestila – 1 K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. 1 K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi 3 K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi 3 K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge 0 0 – 1 od tega: AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AF. 4 Posojila – 1 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 13 Vrednostni predmeti 0 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 2 Neproizvedena sredstva 14 AF. 7 Druge terjatve 37 8 29 –69 – 3 0 0 – 4 1 1 0 0 0 0 – 3 0 0 0 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomski nastanek neproizvedenih sredstev Naravna rast negojenih bioloških virov Ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izčrpanje naravnih sredstev Drugo ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. 24 0 – 7 – 6 – 1 0 – 4 0 378 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF K. 7 K. 8 K. 10 Finančna sredstva Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 1 1 0 0 14 0 2 0 0 0 2 2 0 0 0 0 0 2 0 0 B. 10. 2 Spremembe neto vrednosti zaradi drugih sprememb obsega sredstev III. 3. 2: R a č u n r e v a l o r i z a c i j e Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11 Nominalni dobički(+) / izgube(–) iz lastnine: K. 11 Nominalni dobički(–) / izgube(+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva AN. 1 Proizvedena sredstva AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge 144 AF Obveznosti 63 AF. 2 Gotovina in vloge 58 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 4 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 1 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 81 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 80 AF. 7 Druge obveznosti AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 1 17 18 0 1 0 16 0 0 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 379 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 8 0 3 0 5 0 0 B. 10. 3 Spremembe neto vrednosti zaradi nominalnih dobičkov/ izgub iz lastnine 134 III. 3. 2. 1: Račun nevtralnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 1 Nevtralni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11. 1 Nevtralni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva 101 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 60 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 58 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 2 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 1 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 41 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 40 AF. 7 Druge obveznosti 36 1 1 18 14 0 3 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 1 18 8 2 1 4 1 3 B. 10. 31 Spremembe neto vrednosti zaradi nevtralnih dobičkov/ izgub iz lastnine 82 III. 3. 2. 2: Račun realnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 2 Realni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11. 2 Realni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva 43 AF Obveznosti –18 380 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AN. 1 Proizvedena sredstva 3 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 0 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 3 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 0 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 40 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 40 AF. 7 Druge obveznosti – 1 1 – 18 3 0 – 3 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 – 10 – 8 1 – 1 1 – 1 – 3 B. 10. 32 Spremembe neto vrednosti zaradi realnih dobičkov/izgub iz lastnine 51 IV: Bilance stanja IV. 1: Začetna bilanca stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost AN Nefinančna sredstva 5 041 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 3 001 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 2 878 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 85 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 38 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 2 040 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 1 989 AF. 7 Druge obveznosti 1 817 40 44 897 687 12 137 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 51 897 382 90 50 200 25 150 B. 90 Neto vrednost 4 121 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije IV. 2: Spremembe bilance stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost Skupaj spremembe sredstev Skupaj spremembe obveznosti AN Nefinančna sredstva AN. 1 Proizvedena sredstva AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge 290 AF Obveznosti 182 AF. 2 Gotovina in vloge 150 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 29 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 3 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 108 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 108 AF. 7 Druge obveznosti AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 81 17 21 27 9 0 7 B. 10 Skupaj spremembe neto vrednosti zaradi: B. 10. 1 Varčevanja in kapitalskih transferjev B. 10. 2 Drugih sprememb obsega sredstev B. 10. 3 Nominalnih dobičkov/izgub iz lastnine B. 10. 31 Nevtralni dobički/izgube iz lastnine B. 10. 32 Realni dobički/izgube iz lastnine IV. 3: Končna bilanca stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost AN Nefinančna sredstva 5 331 AF Obveznosti AF. 2 Gotovina in vloge AN. 1 Proizvedena sredstva 3 183 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 11 Osnovna sredstva 3 028 AF. 4 Posojila AN. 12 Zaloge 114 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 13 Vrednostni predmeti 41 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 2 Neproizvedena sredstva 2 148 AF. 7 Druge obveznosti AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 2 097 51 381 155 0 7 68 42 0 37 216 65 17 134 82 51 1 972 40 51 965 729 12 174 382 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Sredstva Obveznosti in neto vrednost AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 978 389 111 77 209 25 157 B. 90 Neto vrednost 4 337 Tabela A. IV. 4 — Zaporedje vseh računov za finančne družbe Viri 29 P. 1 Proizvodnja P. 11 P. 12 Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo 102 102 0 73 10 63 Viri Sredstva za zaposlene 15 B. 1n Neto dodana vrednost 63 I: Račun proizvodnje Porabe P. 2 Vmesna potrošnja B. 1g K. 1 B. 1n Bruto dodana vrednost Potrošnja stalnega kapitala Neto dodana vrednost II: Računi razdelitve in porabe dohodka II. 1: Račun primarne razdelitve dohodka II. 1. 1: R a č u n u s t v a r j a n j a d o h o d k a Porabe D. 1 D. 11 D. 12 Plače Socialni prispevki delodajalcev D. 121 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 122 Pripisani socialni prispevki delodajalcev D. 29 D. 39 Drugi davki na proizvodnjo Druge subvencije na proizvodnjo B. 2 Poslovni presežek 10 5 4 1 3 0 45 II. 1. 2: R a č u n a l o k a c i j e p r i m a r n e g a d o h o d k a Porabe D. 4 D. 41 D. 42 Dohodek od lastnine Obresti Razdeljeni dohodek družb Viri 138 B. 2 Poslovni presežek 77 36 D. 4 Dohodek od lastnine 45 160 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Porabe D. 421 Dividende Viri 36 D. 41 Obresti P. 119 Prilagoditev za PMSFP D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb 0 D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb 0 D. 421 Dividende D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem 25 D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 45 Najemnine 0 D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem D. 45 Najemnine B. 5 Saldo primarnih dohodkov 19 II. 1. 2. 1: Račun podjetniškega dohodka Porabe Viri D. 4 Dohodek od lastnine 102 B. 2 Poslovni presežek D. 41 Obresti 77 D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem 25 D. 4 Dohodek od lastnine D. 45 Najemnine 0 D. 41 Obresti P. 119 Prilagoditev za PMSFP D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem D. 45 Najemnine 383 125 – 48 25 25 0 7 0 3 45 160 125 – 48 25 25 0 7 0 3 B. 4 Podjetniški dohodek 55 II. 1. 2. 2: Račun alokacije drugega primarnega dohodka Porabe Viri D. 4 Dohodek od lastnine 36 B. 4 Podjetniški dohodek 55 D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb B. 5 Saldo primarnih dohodkov 36 36 0 0 19 384 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 II. 2: Račun sekundarne razdelitve dohodka Porabe D. 5 D. 51 D. 59 D. 62 D. 622 D. 623 D. 7 D. 71 D. 72 D. 75 Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. 10 B. 5 Saldo primarnih dohodkov Viri Davki na dohodek Drugi tekoči davki 7 3 D. 61 Socialni prispevki D. 611 Dejanski socialni prispevki Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi 29 D. 6111 Dejanski socialni prispevki delodajalcev Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi 28 D. 61111 Obvezni dejanski socialni prispevki delodajalcev Socialni prejemki zaposlenih, financirani brez skladov 1 D. 61112 Prostovoljni dejanski socialni prispevki delodajalcev Drugi tekoči transferji 46 D. 61121 Obvezni socialni prispevki zaposlenih Neto premije neživljenjskega zavarovanja 0 D. 61122 Prostovoljni socialni prispevki zaposlenih Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja 45 D. 612 Pripisani socialni prispevki D. 6112 Socialni prispevki zaposlenih Raznovrstni tekoči transferji Drugi tekoči transferji Neto premije neživljenjskega zavarovanja Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja Raznovrstni tekoči transferji Razpoložljivi dohodek D. 7 D. 71 D. 72 D. 75 Viri B. 6 1 22 11 11 B. 6 Razpoložljivi dohodek II. 4: Račun porabe dohodka II. 4. 1: R a č u n p o r a b e r a z p o l o ž l j i v e g a d o h o d k a Porabe D. 8 Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov B. 8 Varčevanje III: Računi akumulacije III. 1: Račun kapitala III. 1. 1: R a č u n s p r e m e m b n e t o v r e d n o s t i z a r a d i v a r č e v a n j a i n k a p i t a l s k i h t r a n s f e r j e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev B. 8n Neto varčevanje 4 D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Kapitalski transferji, prihodki Investicijske podpore Drugi kapitalski transferji Kapitalski transferji, odhodki Davki na kapital Drugi kapitalski transferji 19 39 38 18 15 3 20 15 5 1 49 45 0 4 22 11 0 0 0 –7 0 –7 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 385 III. 1. 2: R a č u n p r i d o b i t e v n e f i n a n č n i h s r e d s t e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti P. 51 Bruto investicije v osnovna sredstva 9 B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapital- skih transferjev 4 P. 511 Pridobitve manj odtujitve opredmetenih osnovnih sredstev P. 5111 Pridobitve novih opredmetenih osnovnih sredstev P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 Pridobitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Povečanje vrednosti neproizvedenih nefinančnih sredstev Velike izboljšave neproizvedenih nefinančnih sredstev Stroški prenosa lastništva neproizvedenih nefinančnih sredstev 8 7 1 0 1 1 0 0 0 0 0 K. 1 Potrošnja stalnega kapitala –10 P. 52 Spremembe zalog P. 53 Pridobitve manj odtujitve vrednostnih predmetov K. 2 K. 21 K. 22 Pridobitve manj odtujitve neproizvedenih nefinančnih sredstev Pridobitve manj odtujitve zemljišč in drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih neproizvedenih sredstev B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) 0 0 0 0 0 5 III. 2: Finančni račun Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti F Neto pridobitve finančnih sredstev 237 F Neto prevzemi obveznosti F. 1 Denarno zlato in PPČ – 1 F. 2 F. 21 F. 22 Gotovina in vloge Gotovina Prenosljive vloge 15 F. 2 Gotovina in vloge 15 F. 21 Gotovina 0 F. 22 Prenosljive vloge 232 130 35 63 386 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev F. 29 Druge vloge Spremembe obveznosti in neto vrednosti 0 F. 29 Druge vloge F. 3 Vrednostni papirji razen delnic 53 F. 3 Vrednostni papirji razen delnic F. 4 F. 41 F. 42 Posojila Kratkoročna Dolgoročna 167 F. 4 Posojila 63 F. 41 Kratkoročna 104 F. 42 Dolgoročna F. 5 Delnice in drug lastniški kapital 3 F. 5 Delnice in drug lastniški kapital F. 6 F. 62 Zavarovalne tehnične rezervacije 0 F. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije Prenosne premije in škodne rezervacije 0 F. 61 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov F. 7 Druge terjatve F. 611 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja 0 F. 612 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov F. 71 F. 79 Komercialni krediti in predujmi 0 F. 62 Prenosne premije in škodne rezervacije Druge terjatve razen komercialnih kreditov in predujmov 0 F. 7 F. 71 F. 79 Druge terjatve Komercialni krediti in predujmi Druge terjatve razen komercialnih kreditov in predujmov B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) III. 3: Računi drugih sprememb sredstev III. 3. 1: R a č u n d r u g i h s p r e m e m b o b s e g a s r e d s t e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AN Nefinančna sredstva –2 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva –2 K. 7 Izgube zaradi katastrof K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomski nastanek proizvedenih sredstev 0 K. 8 Zasegi brez nadomestila Izgube zaradi katastrof 0 K. 10 Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. Zasegi brez nadomestila 0 K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. 0 K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi –2 K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi 0 K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti 32 53 0 0 0 13 36 33 22 11 3 0 0 0 5 2 0 0 2 0 0 0 0 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 387 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti – 2 K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata – 2 od tega: K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge AF. 2 AF. 3 Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic AF. 4 Posojila AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital 0 0 0 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 13 Vrednostni predmeti – 2 AF. 7 Druge obveznosti 0 0 0 0 2 0 AN. 2 Neproizvedena sredstva K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomski nastanek neproizvedenih sredstev Naravna rast negojenih bioloških virov Ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izčrpanje naravnih sredstev Drugo ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 22 od tega: AN. 21 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF K. 7 K. 8 K. 10 Finančna sredstva Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata K. 12. 22 od tega: AF. 1 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti Denarno zlato in PPČ AF. 2 Gotovina in vloge 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 – 3 1 2 0 2 2 0 7 0 388 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve – 3 – 4 0 0 0 B. 10. 2 Spremembe neto vrednosti zaradi drugih sprememb obsega sredstev III. 3. 2: R a č u n r e v a l o r i z a c i j e Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11 Nominalni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11 Nominalni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva 4 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 2 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 2 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 0 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 0 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 2 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 1 AF. 7 Druge obveznosti –4 51 0 34 0 17 0 0 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 57 11 0 30 0 16 0 0 B. 10. 3 Spremembe neto vrednosti zaradi nominalnih dobičkov/ izgub iz lastnine 10 III. 3. 2. 1: Račun nevtralnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 1 Nevtralni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11. 1 Nevtralni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva 3 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 2 AF. 2 Gotovina in vloge 68 26 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Spremembe sredstev AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge Spremembe obveznosti in neto vrednosti 2 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 0 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 0 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 1 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 1 AF. 7 Druge obveznosti 389 21 0 14 7 0 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 70 14 0 19 24 13 1 0 B. 10. 31 Spremembe neto vrednosti zaradi nominalnih dobičkov/ izgub iz lastnine 5 III. 3. 2. 2: Račun realnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 2 Realni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11. 2 Realni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva 1 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 0 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 0 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 0 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 0 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 1 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 1 AF. 7 Druge obveznosti – 17 – 26 13 0 3 – 7 0 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital 0 – 13 – 3 0 11 – 24 3 390 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev AF. 6 AF. 7 Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve – 1 0 Spremembe obveznosti in neto vrednosti B. 10. 32 Spremembe neto vrednosti zaradi realnih dobičkov/izgub iz lastnine 5 IV: Bilance stanja IV. 1: Začetna bilanca stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost AN Nefinančna sredstva 144 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 104 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 99 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 0 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 5 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 40 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 37 AF. 7 Druge obveznosti AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 3 3 384 1 281 1 053 0 715 335 0 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 3 508 690 0 950 1 187 651 30 0 B. 90 Neto vrednost 268 IV. 2: Spremembe bilance stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost Skupaj spremembe sredstev Skupaj spremembe obveznosti AN Nefinančna sredstva 1 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva – 1 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 1 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 0 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti – 2 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 2 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 1 AF. 7 Druge obveznosti 285 130 87 0 30 38 0 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 391 Sredstva Obveznosti in neto vrednost AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 294 17 15 80 163 19 0 0 10 4 –4 10 5 5 3 669 1 411 1 140 0 745 373 0 B. 10 Skupaj spremembe neto vrednosti zaradi: B. 10. 1 Varčevanja in kapitalskih transferjev B. 10. 2 Drugih sprememb obsega sredstev B. 10. 3 Nominalnih dobičkov/izgub iz lastnine B. 10. 31 Nevtralni dobički/izgube iz lastnine B. 10. 32 Realni dobički/izgube iz lastnine Obveznosti in neto vrednost 145 AF Obveznosti 103 AF. 2 Gotovina in vloge 100 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 0 AF. 4 Posojila IV. 3: Končna bilanca stanja Sredstva AN Nefinančna sredstva AN. 1 Proizvedena sredstva AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge AN. 13 Vrednostni predmeti 3 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 42 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 38 AF. 7 Druge obveznosti AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 3 AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 3 802 707 15 1 030 1 350 670 30 0 B. 90 Neto vrednost 278 392 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Tabela A. IV. 5 Pelna kolejność rachunków dla instytucji rządowych i samorządowych I: Rachunek produkcji Porabe Viri P. 2 Vmesna potrošnja 246 P. 1 Proizvodnja P. 11 P. 12 P. 13 Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo Pozostala produkcja globalna nierynkowa 434 74 0 360 B. 1g K. 1 B. 1n Bruto dodana vrednost Potrošnja stalnega kapitala Neto dodana vrednost 188 30 158 II: Računi razdelitve in porabe dohodka II. 1: Račun primarne razdelitve dohodka II. 1. 1: R a č u n u s t v a r j a n j a d o h o d k a Porabe D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 Sredstva za zaposlene Plače Socialni prispevki delodajalcev Dejanski socialni prispevki delodajalcev Pripisani socialni prispevki delodajalcev Drugi davki na proizvodnjo Druge subvencije na proizvodnjo B. 2 Poslovni presežek Viri 140 B. 1n Neto dodana vrednost 158 87 53 48 5 2 0 16 II. 1. 2: R a č u n a l o k a c i j e p r i m a r n e g a d o h o d k a Porabe D. 4 D. 41 D. 42 Dohodek od lastnine Obresti Razdeljeni dohodek družb Viri 46 B. 2 Poslovni presežek 39 0 D. 2 Davki na proizvodnjo in uvoz D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb 24 D. 21 Davki na proizvode D. 43 D. 45 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb 0 D. 211 Davki tipa davka na dodano vrednost (DDV) Najemnine 7 D. 212 Davki in dajatve na uvoz razen DDV D. 2121 Uvozne dajatve D. 2122 Davki na uvoz razen DDV in uvoznih dajatev D. 214 Davki na proizvode razen DDV in uvoznih davkov) D. 29 Drugi davki na proizvodnjo 16 235 141 121 17 17 0 3 94 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Porabe Viri D. 3 Subvencije D. 31 Subvencije na proizvode D. 311 Uvozne subvencije D. 319 Druge subvencije na proizvode D. 39 Druge subvencije na proizvodnjo D. 4 Dohodek od lastnine D. 41 Obresti D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem D. 45 Najemnine B. 5 Saldo primarnih dohodkov 191 II. 1. 2. 1: Račun podjetniškega dohodka Porabe D. 4 D. 41 D. 45 Dohodek od lastnine 9 B. 2 Poslovni presežek Viri Obresti Najemnine 2 7 D. 4 Dohodek od lastnine D. 41 Obresti D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem D. 45 Najemnine B. 4 Podjetniški dohodek 11 II. 1. 2. 2: Račun alokacije drugega primarnega dohodka Porabe D. 4 D. 41 Dohodek od lastnine 37 B. 4 Podjetniški dohodek Obresti 37 Viri D. 2 Davki na proizvodnjo in uvoz D. 21 Davki na proizvode D. 211 Davki tipa davka na dodano vrednost (DDV) 393 –44 –8 0 –8 –36 30 12 18 5 13 0 0 0 16 4 0 4 4 0 0 0 0 11 235 141 121 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 394 Porabe Viri D. 212 Davki in dajatve na uvoz razen DDV D. 2121 Uvozne dajatve D. 2122 Davki na uvoz razen DDV in uvoznih dajatev D. 214 Davki na proizvode razen DDV in uvoznih davkov) D. 29 Drugi davki na proizvodnjo D. 3 Subvencije D. 31 Subvencije na proizvode D. 311 Subwencje związane z przywozem D. 319 Pozostale subsydia do produktów D. 39 Druge subvencije na proizvodnjo D. 4 D. 41 D. 42 Dohodek od lastnine Obresti Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Dochód podzielony jednostek typu B. 5 Saldo primarnih dohodkov 191 II. 2: Račun sekundarne razdelitve dohodka Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. 0 B. 5 Saldo primarnih dohodkov Viri Porabe D. 5 D. 59 Davki na dohodek D. 62 Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi 0 289 D. 5 Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. D. 51 Davki na dohodek D. 621 Prejemki socialne varnosti v denarju 232 D. 59 Drugi tekoči davki D. 622 Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi D. 623 Socialni prejemki zaposlenih, financirani brez skladov 0 5 D. 61 Socialni prispevki D. 624 Prejemki socialnega varstva v denarju 52 D. 611 Dejanski socialni prispevki D. 6111 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 7 D. 71 D. 73 D. 74 D. 75 Drugi tekoči transferji 139 D. 61111 Obvezni dejanski socialni prispevki delodajalcev Neto premije neživljenjskega zavarovanja 4 D. 61112 Prostovoljni dejanski socialni prispevki delodajalcev Tekoči transferji v okviru države 96 D. 6112 Socialni prispevki zaposlenih Tekoče mednarodno sodelovanje 31 D. 61121 Obvezni socialni prispevki zaposlenih Raznovrstni tekoči transferji 8 D. 61122 Prostovoljni socialni prispevki zaposlenih D. 6113 Socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb D. 61131 Obvezni socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb 17 17 0 3 94 – 44 – 8 0 – 8 – 36 26 12 14 1 13 191 213 204 9 268 263 155 144 11 76 69 7 32 22 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Porabe Viri D. 61132 Prostovoljni socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb D. 612 Pripisani socialni prispevki Drugi tekoči transferji Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja Tekoči transferji v okviru države Tekoče mednarodno sodelovanje Raznovrstni tekoči transferji D. 7 D. 72 D. 73 D. 74 D. 75 Viri B. 6 Razpoložljivi dohodek 352 II. 3: Račun prerazdelitve dohodka v naravi Porabe 395 10 5 108 1 96 1 10 D. 63 Socialni transferji v naravi 206 B. 6 Razpoložljivi dohodek 352 D. 631 Socialni prejemki v naravi D. 6311 Prejemki socialne varnosti, povračila D. 6312 Drugi prejemki socialne varnosti v naravi D. 6313 Prejemki socialnega varstva v naravi D. 632 Transferji individualnega netržnega blaga in storitev B. 7 Prilagojeni razpoložljivi dohodek II. 4: Račun porabe dohodka II. 4. 1: R a č u n p o r a b e r a z p o l o ž l j i v e g a d o h o d k a Izdatki za individualno potrošnjo Izdatki za kolektivno potrošnjo Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov B. 8 Varčevanje Dejanska kolektivna potrošnja Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov B. 8 Varčevanje Porabe P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 Porabe P. 4 P. 42 D. 8 162 78 65 19 44 146 Viri 206 156 0 – 10 156 0 – 10 Izdatki za končno potrošnjo 362 B. 6 Razpoložljivi dohodek 352 II. 4. 2: R a č u n p o r a b e p r i l a g o j e n e g a r a z p o l o ž l j i v e g a d o h o d k a Dejanska končna potrošnja 156 B. 7 Prilagojeni razpoložljivi dohodek 1 468 Viri 396 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 – 10 6 2 0 4 – 34 0 – 27 – 7 – 38 III: Računi akumulacije III. 1: Račun kapitala III. 1. 1: R a č u n s p r e m e m b n e t o v r e d n o s t i z a r a d i v a r č e v a n j a i n k a p i t a l s k i h t r a n s f e r j e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev – 38 B. 8n Neto varčevanje D. 9 D. 91 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 92 Kapitalski transferji, prihodki Davki na kapital Investicijske podpore Drugi kapitalski transferji Kapitalski transferji, odhodki Davki na kapital Investicijske podpore D. 99 Drugi kapitalski transferji Spremembe obveznosti in neto vrednosti 37 B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev 23 24 1 – 2 12 12 2 –2 2 0 –30 0 3 III. 1. 2: R a č u n p r i d o b i t e v n e f i n a n č n i h s r e d s t e v Spremembe sredstev P. 51 Bruto investicije v osnovna sredstva P. 511 Pridobitve manj odtujitve opredmetenih osnovnih sredstev P. 5111 Pridobitve novih opredmetenih osnovnih sredstev P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 Pridobitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Povečanje vrednosti neproizvedenih nefinančnih sredstev Velike izboljšave neproizvedenih nefinančnih sredstev Stroški prenosa lastništva neproizvedenih nefinančnih sredstev K. 1 Potrošnja stalnega kapitala P. 52 Spremembe zalog P. 53 Pridobitve manj odtujitve vrednostnih predmetov 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 397 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 2 K. 21 K. 22 Pridobitve manj odtujitve neproizvedenih nefinančnih sredstev Pridobitve manj odtujitve zemljišč in drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih neproizvedenih sredstev 2 2 0 B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) – 50 III. 2: Finančni račun Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti F Neto pridobitve finančnih sredstev 120 F Neto prevzemi obveznosti 170 F. 1 Denarno zlato in PPČ F. 2 F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Gotovina in vloge Gotovina in vloge Gotovina Prenosljive vloge Druge vloge 0 7 2 2 F. 21 Gotovina 4 F. 22 Prenosljive vloge 1 F. 29 Druge vloge F. 3 Vrednostni papirji razen delnic 26 F. 3 Vrednostni papirji razen delnic F. 4 F. 41 F. 42 Posojila Kratkoročna Dolgoročna 45 F. 4 Posojila 1 F. 41 Kratkoročna 44 F. 42 Dolgoročna F. 5 Delnice in drug lastniški kapital 36 F. 5 Delnice in drug lastniški kapital F. 6 F. 62 F. 7 F. 71 F. 79 Zavarovalne tehnične rezervacije 0 F. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije Prenosne premije in škodne rezervacije 0 F. 61 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah F. 612 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov Druge terjatve 6 Komercialni krediti in predujmi 1 F. 7 Druge obveznosti Druge terjatve razen komercialnih kreditov in predujmov 5 F. 71 Komercialni krediti in predujmi F. 79 Druge obveznosti razen komercialnih kreditov in predujmov 0 2 0 64 94 32 62 0 0 0 0 10 6 4 B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) – 50 398 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 III. 3: Računi drugih sprememb sredstev III. 3. 1: R a č u n d r u g i h s p r e m e m b o b s e g a s r e d s t e v Spremembe sredstev AN Nefinančna sredstva Spremembe obveznosti in neto vrednosti 0 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva – 3 K. 7 Izgube zaradi katastrof K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomski nastanek proizvedenih sredstev 3 K. 8 Zasegi brez nadomestila Izgube zaradi katastrof – 4 K. 10 Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. Zasegi brez nadomestila 1 K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. 0 K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi – 3 K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi – 3 K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti 0 K. 12. 21 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge 0 od tega: AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 0 – 3 AF. 4 AF. 5 Posojila Delnice in drug lastniški kapital 0 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 13 Vrednostni predmeti 0 AF. 7 Druge obveznosti – 1 0 0 0 – 1 – 1 0 0 0 0 – 1 0 0 0 AN. 2 Neproizvedena sredstva K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomski nastanek neproizvedenih sredstev Naravna rast negojenih bioloških virov Ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izčrpanje naravnih sredstev Drugo ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 3 0 4 – 2 – 2 0 – 2 4 0 – 1 – 1 0 0 3 0 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 399 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AF K. 7 K. 8 K. 10 Finančna sredstva Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 21 Monetizacija/demonetizacija zlata K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 1 0 3 0 – 2 – 2 0 0 0 0 0 3 0 – 2 0 0 B. 10. 2 Spremembe neto vrednosti zaradi drugih sprememb obsega sredstev III. 3. 2: R a č u n r e v a l o r i z a c i j e Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11 Nominalni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11 Nominalni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva 44 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 20 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 18 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 1 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 1 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 23 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 23 AF. 7 Druge obveznosti 2 7 0 7 0 0 0 0 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic 0 2 1 0 0 400 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 0 0 0 B. 10. 3 Spremembe neto vrednosti zaradi nominalnih dobičkov/ izgub iz lastnine 38 III. 3. 2. 1: Račun nevtralnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 1 Nevtralni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11. 1 Nevtralni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva AN. 1 Proizvedena sredstva AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge 32 AF Obveznosti 20 AF. 2 Gotovina in vloge 18 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 1 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 1 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 12 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 12 AF. 7 Druge obveznosti 14 2 4 7 0 0 0 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 8 2 3 0 2 0 0 0 B. 10. 31 Spremembe neto vrednosti zaradi nevtralnih dobičkov/ izgub iz lastnine 26 III. 3. 2. 2: Račun realnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 2 Realni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11. 2 Realni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva 12 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 0 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 0 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic – 7 – 2 3 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Spremembe sredstev AN. 12 Zaloge Spremembe obveznosti in neto vrednosti 0 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 0 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 12 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 12 AF. 7 Druge obveznosti 401 –7 0 0 0 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 –6 0 –3 0 –2 0 0 0 B. 10. 32 Spremembe neto vrednosti zaradi realnih dobičkov/izgub iz lastnine 12 IV: Bilance stanja IV. 1: Začetna bilanca stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost AN Nefinančna sredstva 1 591 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 1 001 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 913 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 47 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 41 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 590 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 578 AF. 7 Druge obveznosti 687 102 212 328 4 19 22 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 12 396 80 150 0 115 12 20 19 B. 90 Neto vrednost 1 300 402 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 IV. 2: Spremembe bilance stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost Skupaj spremembe sredstev Skupaj spremembe obveznosti AN Nefinančna sredstva 56 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 25 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 20 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 1 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 4 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 30 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 30 AF. 7 Druge terjatve AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 123 1 7 29 45 34 0 6 B. 10 Skupaj spremembe neto vrednosti zaradi: B. 10. 1 Varčevanja in kapitalskih transferjev B. 10. 2 Drugih sprememb obsega sredstev B. 10. 3 Nominalnih dobičkov/izgub iz lastnine B. 10. 31 Nevtralni dobički/izgube iz lastnine B. 10. 32 Realni dobički/izgube iz lastnine IV. 3: Končna bilanca stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost AN Nefinančna sredstva 1 647 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 1 026 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 933 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 48 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 45 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 620 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 608 AF. 7 Druge obveznosti 176 2 71 93 0 0 10 2 –38 2 38 26 12 863 104 283 421 4 19 32 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 403 Sredstva Obveznosti in neto vrednost AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 1 AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Denarno zlato in PPČ Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 12 519 81 157 29 160 46 20 25 B. 90 Neto vrednost 1 302 Tabela A. IV. 6 — Zaporedje vseh računov za gospodinjstva I: Račun proizvodnje Porabe Viri P. 2 Vmesna potrošnja 694 P. 1 Proizvodnja P. 11 P. 12 Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo 1 269 1 129 140 B. 1g K. 1 B. 1n Bruto dodana vrednost Potrošnja stalnega kapitala Neto dodana vrednost 575 42 533 II: Računi razdelitve in porabe dohodka II. 1: Račun primarne razdelitve dohodka II. 1. 1: R a č u n u s t v a r j a n j a d o h o d k a Sredstva za zaposlene 39 B. 1n Neto dodana vrednost 533 Viri Porabe D. 1 D. 11 D. 12 Plače Socialni prispevki delodajalcev D. 121 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 122 Pripisani socialni prispevki delodajalcev D. 29 D. 39 B. 2 B. 3 Drugi davki na proizvodnjo Druge subvencije na proizvodnjo Poslovni presežek Raznovrstni dohodek 39 0 0 0 3 – 1 60 432 404 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 II. 1. 2: R a č u n a l o k a c i j e p r i m a r n e g a d o h o d k a Porabe D. 4 D. 41 D. 45 Dohodek od lastnine 44 B. 2 Poslovni presežek Viri Obresti Najemnine 17 B. 3 Raznovrstni dohodek 27 D. 1 D. 11 D. 12 Sredstva za zaposlene Plače Socialni prispevki delodajalcev D. 121 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 122 Pripisani socialni prispevki delodajalcev D. 4 Dohodek od lastnine D. 41 Obresti D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem D. 45 Najemnine B. 5 Saldo primarnih dohodkov 1 348 II. 1. 2. 1: Račun podjetniškega dohodka Porabe D. 4 D. 41 D. 45 Dohodek od lastnine 7 B. 2 Poslovni presežek Viri Obresti Najemnine 0 B. 3 Raznovrstni dohodek 7 D. 4 Dohodek od lastnine D. 41 Obresti D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem B. 4 Podjetniški dohodek 490 II. 1. 2. 2: Račun alokacije drugega primarnega dohodka Porabe D. 4 D. 41 D. 45 Dohodek od lastnine 37 B. 4 Podjetniški dohodek Obresti Najemnine 17 20 D. 1 Sredstva za zaposlene Viri 60 432 766 573 193 174 19 134 33 57 13 44 3 20 21 60 432 5 0 5 5 0 0 490 766 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Porabe Viri D. 11 Plače D. 12 Socialni prispevki delodajalcev D. 121 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 122 Pripisani socialni prispevki delodajalcev D. 4 Dohodek od lastnine D. 41 Obresti D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem D. 45 Najemnine 405 573 193 174 19 129 33 52 8 44 3 20 21 B. 5 Saldo primarnih dohodkov 1 348 II. 2: Račun sekundarne razdelitve dohodka Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. 178 B. 5 Saldo primarnih dohodkov 1348 Viri Davki na dohodek Drugi tekoči davki 176 2 D. 61 Socialni prispevki D. 611 Dejanski socialni prispevki D. 61 Socialni prispevki 322 D. 6111 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 611 Dejanski socialni prispevki 303 D. 61111 Obvezni dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 6111 Dejanski socialni prispevki delodajalcev 174 D. 61112 Prostovoljni dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 61111 Obvezni dejanski socialni prispevki delodajalcev 160 D. 6112 Socialni prispevki zaposlenih D. 61112 Prostovoljni dejanski socialni prispevki delodajalcev 14 D. 61121 Obvezni socialni prispevki zaposlenih D. 6112 Socialni prispevki zaposlenih 97 D. 61122 Prostovoljni socialni prispevki zaposlenih D. 61121 Obvezni socialni prispevki zaposlenih 85 D. 61122 Prostovoljni socialni prispevki zaposlenih 12 D. 62 Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi D. 6113 Socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb D. 61131 Obvezni socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb D. 61132 Prostovoljni socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb 32 22 10 D. 621 Prejemki socialne varnosti v denarju D. 622 Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi D. 623 Socialni prejemki zaposlenih, financirani brez skladov D. 612 Pripisani socialni prispevki 19 D. 624 Prejemki socialnega varstva v denarju 0 0 0 0 0 0 0 0 332 232 29 19 52 Porabe D. 5 D. 51 D. 59 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 406 Porabe D. 62 Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi Viri D. 7 0 Drugi tekoči transferji D. 622 Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi 0 D. 72 Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja D. 75 Raznovrstni tekoči transferji D. 7 D. 71 D. 75 Drugi tekoči transferji Neto premije neživljenjskega zavarovanja Raznovrstni tekoči transferji B. 6 Razpoložljivi dohodek II. 3: Račun prerazdelitve dohodka v naravi Porabe 71 31 40 1 145 B. 7 Prilagojeni razpoložljivi dohodek 1 364 II. 4: Račun porabe dohodka II. 4. 1: R a č u n p o r a b e r a z p o l o ž l j i v e g a d o h o d k a Viri B. 6 Razpoložljivi dohodek D. 63 Socialni transferji v naravi D. 631 Socialni prejemki v naravi D. 6311 Prejemki socialne varnosti, povračila D. 6312 Drugi prejemki socialne varnosti v naravi D. 6313 Prejemki socialnega varstva v naravi D. 632 Transferji individualnega netržnega blaga in storitev 36 35 1 1145 219 162 78 65 19 57 Izdatki za končno potrošnjo 996 B. 6 Razpoložljivi dohodek 1 145 Viri Porabe P. 3 P. 31 Izdatki za individualno potrošnjo 996 160 D. 8 Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov 11 B. 8 Varčevanje II. 4. 2: R a č u n p o r a b e p r i l a g o j e n e g a r a z p o l o ž l j i v e g a d o h o d k a Porabe P. 4 P. 41 Dejanska končna potrošnja 1215 B. 7 Prilagojeni razpoložljivi dohodek 1 364 Dejanska kolektivna potrošnja 1 215 Viri D. 8 Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov 11 B. 8 Varčevanje 160 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije III: Računi akumulacije III. 1: Račun kapitala III. 1. 1: R a č u n s p r e m e m b n e t o v r e d n o s t i z a r a d i v a r č e v a n j a i n k a p i t a l s k i h t r a n s f e r j e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev B. 8n Neto varčevanje 178 D. 9 D. 92 D. 99 D. 9 D. 91 D. 99 Kapitalski transferji, prihodki Investicijske podpore Drugi kapitalski transferji Kapitalski transferji, odhodki Davki na kapital Drugi kapitalski transferji III. 1. 2: R a č u n p r i d o b i t e v n e f i n a n č n i h s r e d s t e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti P. 51 Bruto investicije v osnovna sredstva 61 B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev 407 160 23 0 23 – 5 – 2 – 3 178 P. 511 Pridobitve manj odtujitve opredmetenih osnovnih sredstev P. 5111 Pridobitve novih opredmetenih osnovnih sredstev P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 Pridobitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Povečanje vrednosti neproizvedenih nefinančnih sredstev Velike izboljšave neproizvedenih nefinančnih sredstev Stroški prenosa lastništva neproizvedenih nefinančnih sredstev 49 50 4 – 5 12 9 3 0 0 0 0 K. 1 Potrošnja stalnega kapitala – 42 P. 52 Spremembe zalog P. 53 Pridobitve manj odtujitve vrednostnih predmetov K. 2 Pridobitve manj odtujitve neproizvedenih nefinančnih sredstev niewytworzonych 2 5 4 408 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 21 K. 22 Pridobitve manj odtujitve zemljišč in drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih neproizvedenih sredstev 3 1 B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) 148 III. 2: Finančni račun Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti F Neto pridobitve finančnih sredstev 181 F Neto prevzemi obveznosti F. 2 F. 21 F. 22 F. 29 Gotovina in vloge Gotovina Prenosljive vloge Druge vloge F. 3 Vrednostni papirji razen delnic F. 4 F. 41 F. 42 Posojila Kratkoročna Dolgoročna 68 F. 2 Gotovina in vloge 10 F. 22 Prenosljive vloge 41 F. 29 Druge vloge 17 29 F. 3 Vrednostni papirji razen delnic F. 4 Posojila 5 F. 41 Kratkoročna 3 F. 42 Dolgoročna 2 F. 7 Druge obveznosti F. 5 Delnice in drug lastniški kapital 3 F. 71 Komercialni krediti in predujmi F. 79 Druge obveznosti razen komercialnih kreditov in predujmov 33 0 0 0 0 28 11 17 5 4 1 F. 6 F. 61 F. 611 F. 612 Zavarovalne tehnične rezervacije Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov F. 62 Prenosne premije in škodne rezervacije F. 7 F. 71 F. 79 Druge terjatve Komercialni krediti in predujmi Druge terjatve razen komercialnih kreditov in predujmov 36 33 22 11 3 40 11 29 B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) 148 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 409 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 III. 3: Računi drugih sprememb sredstev III. 3. 1: R a č u n d r u g i h s p r e m e m b o b s e g a s r e d s t e v Spremembe sredstev AN Nefinančna sredstva AN. 1 Proizvedena sredstva Spremembe obveznosti in neto vrednosti 0 AF Obveznosti 0 K. 7 Izgube zaradi katastrof K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomski nastanek proizvedenih sredstev 0 K. 8 Zasegi brez nadomestila Izgube zaradi katastrof 0 K. 10 Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. e Zasegi brez nadomestila 0 K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. 0 K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi 0 K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi 0 K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti 0 K. 12. 21 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge AN. 13 Vrednostni predmeti AN. 2 Neproizvedena sredstva K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomski nastanek neproizvedenih sredstev Naravna rast negojenih bioloških virov Ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izčrpanje naravnih sredstev Drugo ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva 0 od tega: AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AF. 4 AF. 7 Posojila Druge obveznosti 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 410 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AF K. 7 K. 8 K. 10 Finančna sredstva Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 22 od tega: AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 2 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 2 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Spremembe neto vrednosti zaradi drugih sprememb obsega sredstev III. 3. 2: R a č u n r e v a l o r i z a c i j e Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11 Nominalni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11 Nominalni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva AN. 1 Proizvedena sredstva AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge AN. 13 Vrednostni predmeti AN. 2 Neproizvedena sredstva AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 80 AF Obveznosti 35 AF. 2 Gotovina in vloge 28 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 2 AF. 4 Posojila 5 AF. 7 Druge obveznosti 45 45 0 16 0 6 0 10 0 0 B. 10. 3 Spremembe neto vrednosti zaradi nominalnih dobičkov/ izgub iz lastnine 96 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 411 III. 3. 2. 1: Račun nevtralnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 1 Nevtralni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11. 1 Nevtralni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva AN. 1 Proizvedena sredstva AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge 56 AF Obveznosti 34 AF. 2 Gotovina in vloge 28 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 2 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 4 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 22 AF. 7 Druge obveznosti 6 0 0 3 0 2 AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 22 0 36 17 4 0 8 6 1 B. 10. 31 Spremembe neto vrednosti zaradi nevtralnih dobičkov/ izgub iz lastnine 87 III. 3. 2. 2: Račun realnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 2 Realni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine:: K. 11. 2 Realni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine:: AN Nefinančna sredstva 24 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 1 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 0 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 0 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 1 AF. 7 Druge obveznosti – 6 0 0 – 3 – 2 AN. 2 Neproizvedena sredstva AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF Finančna sredstva AF. 2 Gotovina in vloge 22 22 0 – 20 – 17 412 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 2 0 2 –6 –1 B. 10. 32 Spremembe neto vrednosti zaradi realnih dobičkov/izgub iz lastnine 9 IV: Bilance stanja IV. 1: Začetna bilanca stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost AN Nefinančna sredstva 2 822 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 1 698 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 1 423 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 97 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 178 AF. 7 Druge obveznosti 289 10 2 169 108 AN. 2 Neproizvedena sredstva AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 1 124 1 124 0 1 819 840 198 24 411 291 55 B. 90 Neto vrednost 4 352 IV. 2: Spremembe bilance stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost Skupaj spremembe sredstev Skupaj spremembe obveznosti AN Nefinančna sredstva 110 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 61 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 47 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 33 0 0 413 28 5 276 178 2 96 87 9 322 10 2 197 113 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Sredstva AN. 12 Zaloge Obveznosti in neto vrednost 4 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 10 AF. 7 Druge obveznosti AN. 2 Neproizvedena sredstva AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 49 48 1 199 68 35 5 13 38 40 B. 10 Skupaj spremembe neto vrednosti zaradi: B. 10. 1 Varčevanja in kapitalskih transferjev B. 10. 2 Drugih sprememb obsega sredstev B. 10. 3 Nominalnih dobičkov/izgub iz lastnine B. 10. 31 Nevtralni dobički/izgube iz lastnine B. 10. 32 Realni dobički/izgube iz lastnine Obveznosti in neto vrednost 2 932 AF Obveznosti 1 759 AF. 2 Gotovina in vloge 1 470 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 101 AF. 4 Posojila 188 AF. 7 Druge obveznosti 1 173 1 172 1 2 018 908 233 29 424 329 95 IV. 3: Končna bilanca stanja Sredstva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 Nefinančna sredstva Proizvedena sredstva Osnovna sredstva Zaloge Vrednostni predmeti Neproizvedena sredstva AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve B. 90 Neto vrednost 4 628 414 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Tabela A. IV. 7 — Zaporedje vseh računov za nepridobitne institucije, ki opravljajo storitve za gospodinjstva I: Račun proizvodnje Porabe Viri P. 2 Vmesna potrošnja 6 P. 1 Proizvodnja P. 11 P. 12 P. 13 Tržna proizvodnja Proizvodnja za lastno končno porabo Pozostala produkcja globalna nierynkowa 37 21 0 16 B. 1g K. 1 B. 1n Bruto dodana vrednost Potrošnja stalnega kapitala Neto dodana vrednost 31 3 28 II: Računi razdelitve in porabe dohodka II. 1: Račun primarne razdelitve dohodka II. 1. 1: R a č u n u s t v a r j a n j a d o h o d k a Porabe D. 1 D. 11 D. 12 D. 121 D. 122 D. 29 D. 39 Sredstva za zaposlene Plače Socialni prispevki delodajalcev Dejanski socialni prispevki delodajalcev Pripisani socialni prispevki delodajalcev Drugi davki na proizvodnjo Druge subvencije na proizvodnjo B. 2 Poslovni presežek Viri 23 B. 1n Neto dodana vrednost 28 12 11 10 1 0 0 5 II. 1. 2: R a č u n a l o k a c i j e p r i m a r n e g a d o h o d k a Porabe D. 4 D. 41 D. 42 Dohodek od lastnine Obresti Razdeljeni dohodek družb Viri 7 B. 2 Poslovni presežek 7 0 D. 4 Dohodek od lastnine D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb 0 D. 41 Obresti D. 43 D. 44 D. 45 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb 0 D. 42 Razdeljeni dohodek družb Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem 0 D. 421 Dividende Najemnine 0 D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb B. 5 Saldo primarnih dohodkov D. 43 D. 44 D. 45 3 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem Najemnine 5 5 5 0 0 0 0 0 0 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 415 II. 1. 2. 1: Račun podjetniškega dohodka Porabe D. 4 D. 41 D. 45 Dohodek od lastnine 2 B. 2 Poslovni presežek Viri Obresti Najemnine 2 0 D. 4 Dohodek od lastnine D. 41 Obresti D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb B. 4 Podjetniški dohodek 3 II. 1. 2. 2: Račun alokacije drugega primarnega dohodka Porabe D. 4 D. 41 D. 45 Dohodek od lastnine 5 B. 4 Podjetniški dohodek Viri Obresti Najemnine 5 0 D. 4 Dohodek od lastnine D. 41 Obresti D. 42 Razdeljeni dohodek družb D. 421 Dividende D. 422 Odtegnjeni dohodek iz nepravih družb D. 43 Reinvestirani dohodki od neposrednih tujih naložb D. 44 Dohodek od lastnine, pripisan zavarovancem D. 45 Najemnine B. 5 Saldo primarnih dohodkov 3 II. 2: Račun sekundarne razdelitve dohodka Porabe Viri D. 5 Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. 0 B. 5 Saldo primarnih dohodkov D. 59 Drugi tekoči davki D. 62 Socialni prejemki razen socialnih transferjev v naravi 0 1 D. 61 Socialni prispevki D. 611 Dejanski socialni prispevki D. 622 Socialni prejemki iz zasebnih shem s skladi 0 D. 6111 Dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 623 Socialni prejemki zaposlenih, financirani brez skladov 1 D. 61111 Obvezni dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 7 D. 71 D. 75 Drugi tekoči transferji 2 D. 61121 Obvezni socialni prispevki zaposlenih Neto premije neživljenjskega zavarovanja 0 D. 61122 Prostovoljni socialni prispevki zaposlenih Raznovrstni tekoči transferji 2 D. 612 Pripisani socialni prispevki D. 6112 Socialni prispevki zaposlenih 5 0 0 0 0 0 3 5 5 0 0 0 0 0 0 3 1 0 0 0 0 0 0 1 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 416 Porabe B. 6 Razpoložljivi dohodek 37 II. 3: Račun prerazdelitve dohodka v naravi Porabe D. 63 D. 631 Socialni transferji v naravi Socialni prejemki v naravi D. 6313 Prejemki socialnega varstva v naravi D. 632 Transferji individualnega netržnega blaga in storitev B. 7 Prilagojeni razpoložljivi dohodek II. 4: Račun porabe dohodka II. 4. 1: R a č u n p o r a b e r a z p o l o ž l j i v e g a d o h o d k a Porabe P. 3 P. 31 D. 8 Izdatki za končno potrošnjo Izdatki za individualno potrošnjo Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov B. 8 Varčevanje Drugi tekoči transferji Odškodnine iz neživljenjskega zavarovanja Raznovrstni tekoči transferji Viri D. 7 D. 72 D. 75 Viri 13 B. 6 Razpoložljivi dohodek 0 0 13 24 36 0 36 37 Viri 13 B. 6 Razpoložljivi dohodek 37 13 0 24 II. 4. 2: R a č u n p o r a b e p r i l a g o j e n e g a r a z p o l o ž l j i v e g a d o h o d k a Porabe D. 8 Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov B. 8 Varčevanje Viri B. 7 0 24 Prilagojeni razpoložljivi dohodek 24 III: Računi akumulacije III. 1: Račun kapitala III. 1. 1: R a č u n s p r e m e m b n e t o v r e d n o s t i z a r a d i v a r č e v a n j a i n k a p i t a l s k i h t r a n s f e r j e v Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev B. 8n Neto varčevanje 21 D. 9 D. 92 D. 99 Kapitalski transferji, prihodki Investicijske podpore Drugi kapitalski transferji 24 0 0 0 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti III. 1. 2: R a č u n p r i d o b i t e v n e f i n a n č n i h s r e d s t e v Spremembe sredstev P. 51 Bruto investicije v osnovna sredstva P. 511 P. 5111 P. 5112 P. 5113 P. 512 P. 5121 P. 5122 P. 5123 P. 513 P. 5131 P. 5132 Pridobitve manj odtujitve opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih opredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve novih neopredmetenih osnovnih sredstev Pridobitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Odtujitve obstoječih neopredmetenih osnovnih sredstev Povečanje vrednosti neproizvedenih nefinančnih sredstev Velike izboljšave neproizvedenih nefinančnih sredstev Stroški prenosa lastništva neproizvedenih nefinančnih sredstev K. 1 Potrošnja stalnega kapitala P. 52 Spremembe zalog P. 53 Pridobitve manj odtujitve vrednostnih predmetov K. 2 K. 21 K. 22 Pridobitve manj odtujitve neproizvedenih nefinančnih sredstev Pridobitve manj odtujitve zemljišč in drugih opredmetenih neproizvedenih sredstev Pridobitve manj odtujitve neopredmetenih neproizvedenih sredstev B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) D. 9 D. 91 D. 99 Kapitalski transferji, odhodki Investicijske podpore Drugi kapitalski transferji Spremembe obveznosti in neto vrednosti 19 B. 10. 1 Spremembe neto vrednosti zaradi varčevanja in kapitalskih transferjev 14 13 1 0 5 10 0 – 5 0 0 0 – 3 0 0 1 1 0 4 III. 2: Finančni račun Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti F Neto pridobitve finančnih sredstev 32 F Neto prevzemi obveznosti F. 2 F. 21 F. 22 Gotovina in vloge Gotovina Prenosljive vloge 12 F. 2 Gotovina in vloge 2 F. 22 Prenosljive vloge 7 F. 29 Druge vloge 417 – 3 0 – 3 21 28 0 0 0 418 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Spremembe sredstev F. 29 Druge vloge F. 3 Vrednostni papirji razen delnic Spremembe obveznosti in neto vrednosti F. 3 Vrednostni papirji razen delnic 3 12 Posojila Kratkoročna Dolgoročna F. 4 Posojila 0 F. 41 Kratkoročna 0 F. 42 Dolgoročna 0 Delnice in drug lastniški kapital 0 F. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije F. 5 Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije 0 F. 61 F. 4 F. 41 F. 42 F. 5 F. 6 Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah življenjskega zavarovanja in rezervacijah pokojninskih skladov Neto lastniški kapital gospodinjstev v rezervacijah pokojninskih skladov F. 62 Prenosne premije in škodne rezervacije 0 F. 612 F. 7 F. 71 F. 79 Druge terjatve 8 F. 7 Druge obveznosti Komercialni krediti in predujmi 0 F. 71 Komercialni krediti in predujmi Druge terjatve razen komercialnih kreditov in predujmov F. 79 8 Druge obveznosti razen komercialnih kreditov in predujmov B. 9 Neto posojanje (+) / neto izposojanje (–) III. 3: Računi drugih sprememb sredstev III. 3. 1: R a č u n d r u g i h s p r e m e m b o b s e g a s r e d s t e v Spremembe sredstev AN Nefinančna sredstva AN. 1 Proizvedena sredstva Spremembe obveznosti in neto vrednosti 0 AF Obveznosti 0 K. 7 Izgube zaradi katastrof K. 4 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomski nastanek proizvedenih sredstev 0 K. 8 Zasegi brez nadomestila Izgube zaradi katastrof 0 K. 10 Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. Zasegi brez nadomestila 0 K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. 0 K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi 0 K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi 0 K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge 0 0 0 od tega: AF. 2 AF. 3 AF. 4 Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila 0 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 13 Vrednostni predmeti 0 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije 0 24 17 7 4 0 0 0 0 0 0 4 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti AN. 2 Neproizvedena sredstva 0 AF. 7 Druge obveznosti 419 0 K. 3 K. 5 K. 6 K. 61 K. 62 K. 7 K. 8 K. 9 Ekonomski nastanek neproizvedenih sredstev Naravna rast negojenih bioloških virov Ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izčrpanje naravnih sredstev Drugo ekonomsko izginotje neproizvedenih sredstev Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega nefinančnih sredstev d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF K. 7 K. 8 K. 10 Finančna sredstva Izgube zaradi katastrof Zasegi brez nadomestila Druge spremembe obsega finančnih sredstev in obveznosti d. n. K. 12 Spremembe v klasifikacijah in strukturi K. 12. 1 Spremembe v sektorski klasifikaciji in strukturi K. 12. 2 Spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti K. 12. 22 Druge spremembe v klasifikaciji sredstev in obveznosti od tega: AF. 2 Gotovina in vloge AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 B. 10. 2 Spremembe neto vrednosti zaradi drugih sprememb obsega sredstev 0 420 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 III. 3. 2: R a č u n r e v a l o r i z a c i j e Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11 Nominalni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11 Nominalni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva AN. 1 Proizvedena sredstva AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge 8 AF Obveznosti 5 AF. 2 Gotovina in vloge 5 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 0 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 0 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 3 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 3 AF. 7 Druge obveznosti 0 0 0 0 0 0 0 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 2 0 1 0 1 0 0 B. 10. 3 Spremembe neto vrednosti zaradi nominalnih dobičkov/ izgub iz lastnine 10 III. 3. 2. 1: Račun nevtralnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 1 Nevtralni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11. 1 Nevtralni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva AN. 1 Proizvedena sredstva AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge 7 AF Obveznosti 5 AF. 2 Gotovina in vloge 5 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 0 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 0 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 2 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 2 AF. 7 Druge obveznosti 2 1 0 1 0 0 1 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila 0 3 2 1 0 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 421 Spremembe sredstev AF. 5 AF. 6 AF. 7 Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 0 0 Spremembe obveznosti in neto vrednosti B. 10. 31 Spremembe neto vrednosti zaradi nevtralnih dobičkov/ izgub iz lastnine 8 III. 3. 2. 2: Račun realnih dobičkov/izgub iz lastnine Spremembe sredstev Spremembe obveznosti in neto vrednosti K. 11. 2 Realni dobički (+) / izgube (–) iz lastnine: K. 11. 2 Realni dobički (–) / izgube (+) iz lastnine: AN Nefinančna sredstva AN. 1 Proizvedena sredstva AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge 2 AF Obveznosti 0 AF. 2 Gotovina in vloge 0 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 0 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 0 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 2 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 2 AF. 7 Druge obveznosti – 2 – 1 0 – 1 0 0 – 1 AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 – 2 – 2 0 0 0 0 0 B. 10. 32 Spremembe neto vrednosti zaradi realnih dobičkov/izgub iz lastnine 2 IV: Bilance stanja IV. 1: Začetna bilanca stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost AN Nefinančna sredstva 324 AF Obveznosti AN. 1 Proizvedena sredstva 243 AF. 2 Gotovina in vloge AN. 11 Osnovna sredstva 231 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic AN. 12 Zaloge 2 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 10 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 81 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 81 AF. 7 Druge obveznosti 121 38 0 43 0 5 35 422 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Sredstva Obveznosti in neto vrednost AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 172 110 25 8 22 4 3 B. 90 Neto vrednost 375 IV. 2: Spremembe bilance stanja Sredstva Obveznosti in neto vrednost Skupaj spremembe sredstev Skupaj spremembe obveznosti AN Nefinančna sredstva AN. 1 Proizvedena sredstva AN. 11 Osnovna sredstva AN. 12 Zaloge 25 AF Obveznosti 21 AF. 2 Gotovina in vloge 21 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 0 AF. 4 Posojila AN. 13 Vrednostni predmeti 0 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital AN. 2 Neproizvedena sredstva 4 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije AN. 21 Opredmetena neproizvedena sredstva 4 AF. 7 Druge obveznosti AN. 22 Neopredmetena neproizvedena sredstva AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 33 12 13 0 1 0 8 B. 10 Skupaj spremembe neto vrednosti zaradi: B. 10. 1 Varčevanja in kapitalskih transferjev B. 10. 2 Drugih sprememb obsega sredstev B. 10. 3 Nominalnih dobičkov/izgub iz lastnine B. 10. 31 Nevtralni dobički/izgube iz lastnine B. 10. 32 Realni dobički/izgube iz lastnine 28 0 0 24 4 0 0 31 21 0 10 8 2 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Obveznosti in neto vrednost 349 AF Obveznosti 264 AF. 2 Gotovina in vloge 252 AF. 3 Vrednostni papirji razen delnic 2 AF. 4 Posojila 10 AF. 5 Delnice in drug lastniški kapital 85 AF. 6 Zavarovalne tehnične rezervacije IV. 3: Končna bilanca stanja Sredstva Nefinančna sredstva Proizvedena sredstva Osnovna sredstva Zaloge Vrednostni predmeti Neproizvedena sredstva AN AN. 1 AN. 11 AN. 12 AN. 13 AN. 2 AN. 21 AN. 22 AF AF. 2 AF. 3 AF. 4 AF. 5 AF. 6 AF. 7 Opredmetena neproizvedena sredstva 85 AF. 7 Druge obveznosti Neopredmetena neproizvedena sredstva Finančna sredstva Gotovina in vloge Vrednostni papirji razen delnic Posojila Delnice in drug lastniški kapital Zavarovalne tehnične rezervacije Druge terjatve 0 205 122 38 8 23 4 11 423 149 38 0 67 4 5 35 B. 90 Neto vrednost 406 424 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 PRILOGA B PROGRAM PRENOSA PODATKOV O NACIONALNIH RAČUNIH Pregled preglednic Prvi prenos Zamuda t + mesec Prenos za leta Vsebina preglednic Preglednica št. 1999 1999 1999 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2000 2001 2001 2001 2001 2002 2002 2002 2002 2002 2003 2003 2003 4 4 8 9 9 9 9 9 12 12 24 12 24 24 24 36 36 36 36 36 36 36 36 95—98 Temeljni agregati, letni 95—98 Temeljni agregati, četrtletni 95—98 Temeljni agregati države 95—99 Preglednice po gospodarskih panogah 95—99 Izvoz in uvoz po EU/tretje države 95—99 Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu 95—99 Finančni računi po sektorjih (transakcije) 95—99 Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti 95—99 Nefinančni računi po sektorjih 95—99 Natančni davčni prihodki po sektorjih 95—98 Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS II, A17 95—00 Izdatki države po funkcijah 95—99 Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS III, A3 95—99 Računi gospodinjstev po regijah, NUTS II 95—99 Osnovna sredstva za celotno gospodarstvo in po proizvodih, Pi3 95—99 Preglednica ponudbe po osnovnih cenah, skupaj s pretvorbo v kupčeve cene, A60 × P60 95—99 Preglednica porabe po kupčevih cenah, A60 × P60 95 (*) Simetrična vhodno izhodna preglednica po osnovnih cenah, P60 × P60, petletna 95 (*) 95 (*) 00 00 00 Simetrična vhodno izhodna preglednica za obseg domače proizvodnje po osnovnih cenah, P60 × P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica za uvoz po osnovnih cenah, P60 × P60, petletna Navzkrižna razvrstitev osnovnih sredstev po gospodarskih panogah in po proizvo- dih, A31xPi3, petletna Navzkrižna razvrstitev računa proizvodnje po gospodarskih panogah in po sektorjih, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), petletna Navzkrižna razvrstitev bruto investicij v osnovna sredstva po gospodarskih panogah in po proizvodih, A31 × P60, petletna Glej preglednico Glej preglednico Glej preglednico Izračuni za nazaj t = referenčno leto. (*) Petletna preglednica za leto 2003 mora biti dostavljena leta 2003. 1 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 425 Preglednica I — Temeljni agregati — četrtletna in letna izvedba Šifra Seznam spremenljivk Razdelitev + Tekoče cene Stalne cene Dodana vrednost in bruto domači proizvod B. 1g 1. Bruto dodana vrednost po osnovnih cenah A6 D. 21—D. 31 2. Davki minus subvencije na proizvode P. 119 B. 1*g 3. FISIM 4. Bruto domači proizvod po tržnih cenah Izdatki bruto domačega proizvoda P. 3 P. 3 P. 3 P. 3 P. 3 P. 31 P. 32 P. 4 P. 41 P. 5 P. 51 P. 52 P. 53 P. 6 P. 7 5. Celotni izdatki za končno potrošnjo 6. (a) Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo (domači koncept) 6. (b) Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo (nacionalni koncept) 7. Izdatki NPISG za končno potrošnjo 8. Izdatki države za končno potrošnjo (a) Izdatki za individualno potrošnjo (b) Izdatki za kolektivno potrošnjo 9. Dejanska končna potrošnja gospodinjstev (a) Dejanska individualna potrošnja 10. Bruto investicije (a) Bruto investicije v osnovna sredstva Pi6 (b) Spremembe zalog (c) Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov 11. Izvoz blaga (FOB) in storitev 12. Uvoz blaga (FOB) in storitev Dohodek, prihranek in neto posojanje B. 5 13. Bilanca primarnega dohodka s tujino B. 5*g 14. Bruto nacionalni dohodek po tržnih cenah K. 1 15. Potrošnja stalnega kapitala B. 5*n 16. Neto nacionalni dohodek po tržnih cenah D. 5, D. 6, D. 7 17. Neto tekoči transferji s tujino B. 6n B. 8n D. 9 B. 9 18. Razpoložljivi dohodek, neto 19. Nacionalni prihranek, neto 20. Neto kapitalski transferji s tujino 21. Neto posojanje ali izposojanje celotnega gospodarstva x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x (x) x x (x) x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x x 426 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Šifra Seznam spremenljivk Razdelitev + Tekoče cene Stalne cene Prebivalstvo, zaposlenost, sredstva za zaposlene 22. Podatki o prebivalstvu in zaposlenosti (a) Celotno prebivalstvo (1 000) (b) Brezposelni (1 000) (c) Zaposlenost, nacionalni in domači koncept (1000) — samozaposleni — zaposleni D. 1 D. 11 23. Sredstva za zaposlene, nacionalni in domači koncept (a) Bruto plače + Če razdelitev ni označena, pomeni to celotno gospodarstvo. ** A6 samo za domači koncept. (x) V dejanskih pogojih. A6 ** A6 ** A6 ** A6 ** x x Preglednica 2 — Temeljni agregati države P. 1 Proizvodnja P. 11 + P. 12 — Tržna proizvodnja in proizvodnja za lastno porabo P. 13 P. 2 B. 1g K. 1 B. 1n D. 1 — Druga netržna proizvodnja Vmesna potrošnja Bruto dodana vrednost Potrošnja stalnega kapitala Neto dodana vrednost Sredstva za zaposlene, plačana D. 29—D. 39 Drugi plačani davki na proizvodnjo — Druge prejete subvencije na proizvodnjo B. 2n D. 2 D. 4 D. 3 D. 4 D. 41 Neto poslovni presežek Prejeti davki na proizvodnjo in uvoz Prejeti dohodek od lastnine Izplačane subvencije Izplačan dohodek od lastnine — obresti D. 42 + D. 43 + D. 44 + D. 45 — drugo B. 5n D. 5 D. 61 D. 611 D. 612 D. 7 D. 5 D. 62 Neto bilanca primarnih dohodkov Prejeti tekoči davki na dohodek in premoženje Prejeti socialni prispevki — Dejanski socialni prispevki — Pripisani socialni prispevki Drugi prejeti tekoči transferji Izplačani tekoči davki na dohodek in premoženje Izplačani socialni prejemki, razen socialnih transferjev v naravi 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 427 D. 7 B. 6n P. 3 P. 31 P. 32 D. 8 B. 8 K. 1 D. 9 D. 91 Drugi izplačani tekoči transferji Neto razpoložljivi dohodek Izdatki za končno potrošnjo — Izdatki za individualno potrošnjo — Izdatki za kolektivno potrošnjo Popravek za spremembo neto lastniškega kapitala gospodinjstev v pokojninskih skladih Neto prihranek Potrošnja stalnega kapitala Prejeti kapitalski transferji — Davki na kapital D. 92 + D. 99 — Drugo D. 9 P. 5 P. 51 Izplačani kapitalski transferji Bruto investicije — Bruto investicije v osnovna sredstva P. 52 + P. 53 + K. 2 — Spremembe zalog in pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov in pridobitve neproizvedenih nefinančnih sredstev B. 9 Neto posojanje (+)/Neto izposojanje (–) Šifra Dodana vrednost Preglednica 3 — Preglednice po gospodarskih panogah — letna izvedba Seznam spremenljivk Razdelitev + Tekoče cene Stalne cene P. 1 P. 2 B. 1g K. 1 Investicije P. 5 P. 51 P. 52 P. 53 1. Proizvodnja po osnovnih cenah po gospodarskih panogah 2. Vmesna potrošnja po kupčevih cenah po gospodarskih panogah 3. Bruto dodana vrednost po osnovnih cenah po industrijskih panogah 4. Potrošnja stalnega kapitala po industrijskih panogah 5. Bruto investicije po gospodarskih panogah (a) Bruto investicije v osnovna sredstva po gospodarskih panogah (b) Spremembe zalog po gospodarskih panogah (c) Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov po gospodarskih panogah Zaposlenost in sredstva za zaposlene, domači koncept 6. Zaposlenost po gospodarskih panogah (1 000) (a) samozaposleni po gospodarskih panogah (b) zaposleni po gospodarskih panogah (c) opravljene ure po gospodarskih panogah (*) D. 1 D. 11 7. Sredstva za zaposlene po gospodarskih panogah (a) Plače po gospodarskih panogah (*) Do leta 2003: neobvezno. x x x x x A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 A31 x x x x x x x x x 428 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Preglednica 4 — Izvoz in uvoz po EU/tretje države Šifra Seznam spremenljivk Razdelitev Tekoče cene Stalne cene P. 6 1. Izvoz blaga in storitev Total economy (a) države EU (b) tretje države P. 7 2. Uvoz blaga in storitev (a) države EU (b) tretje države x x x x x x x x x x x x Preglednica 5 — Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu Šifra Seznam spremenljivk Razdelitev Tekoče cene Stalne cene P. 3 Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu COICOP števki x x 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 429 ) a t u l a v a č a m o D ( a n i j u T 2 S. i a v t s j n d o p s o G - o d i r p e n n i - u t i t s n i e n t i b - v a r p o i k , e j i c e v t i r o t s o j a j l i - j n d o p s o g a z a v t s. 5 1 S / 4 1 S. a v a ž r D e b ž u r d e n č n a n i F i n a r i d i l o s n o k e n n i i n a r i d i l o s n o k , ) e j i c k a s n a r t ( h i j r o t k e s o p i n u č a r i n č n a n i F — 6 a c i n d e l g e r P i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - o i c u t i t s n I e t o n e e n l a n i n v a r e n l a k o l e v a ž r d 4 1 3 1 S. 3 1 3 1 S. - o i c u t i t s n I e t o n e e n l a n n i e n l a r t n e c e n l a r e d e f e v a ž r d i n v a r / 1 1 3 1 S. 2 1 3 1 S. j a p u k S e c i n l a v o r a v a Z j i - n n o k o p n i i d a l k s i k s i c l a j a v z I i h n ž o m o p i h n č n a n i f i t s o n v a j e d i g u r D i n č n a n i f i k i n d e r s o p e n r a n e D e n č n a n i f e v o n a t s u j a p u k S e n č n a n i f e N e b ž u r d i j r o t k e s d o p n i i j r o t k e S 3 1 S. 5 2 1 S. 4 2 1 S. 3 2 1 S. 2 2 1 S / 1 2 1 S. 2 1 S. 1 1 S. R S E A F. 1 F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 1 6 F. 2 6 F. 7 F. L F. 2 F. 3 F. 4 F. 5 F. 6 F. 1 6 F. 2 6 F. 7 F. 9 B n i v e t s d e r s i h n č n a n i f e b m e m e r p S i t s o n z e v b o e c i v a r p e n b e s o p n i o t a l z o n r a n e D h i n č n a n i f v e t i b o d i r p o t e N v e t s d e r s e g o l v n i a n i v o t o G a j n a p r č i v e t s j n d o p s o g i ž e l e d i k š i n t s a l o t e N - o r a v a z h i k s j n e j l v i ž h a j i c a v r e z e r v l a t i p a k i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D e j i c a v r e z e r e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z c i n l e d n e z a r , i j r i p a p i n t s o n d e r V a l i j o s o P i h i k s n n o k o p j h a j i c a v r e z e r n i j n a v v o d a l k s i v e t s j n d o p s o g i ž e l e d i k š i n t s a l o t e N - o r a v a z h i k s j n e j l v i ž h a j i c a v r e z e r v l a t i p a k i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D e j i c a v r e z e r e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z c i n l e d n e z a r , i j r i p a p i n t s o n d e r V i t s o n z e v b o k e n a t s a n o t e N e g o l v n i a n i v o t o G a l i j o s o P e n d o k š n i e j i m e r p e n s o n e r P e j i c a v r e z e r e v t a j r e t e g u r D i h i k s n n o k o p j h a j i c a v r e z e r n i j n a v v o d a l k s e n d o k š n i e j i m e r p e n s o n e r P ) – ( e j n a j o s o p z i / ) + ( e j n a j o s o p o t e N o t e N i t s o n z e v b o e g u r D e j i c a v r e z e r 430 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ) a t u l a v a č a m o D ( a n i j u T 2 S. i a v t s j n d o p s o G - o d i r p e n n i - u t i t s n i e n t i b - v a r p o i k , e j i c e v t i r o t s o j a j l i - j n d o p s o g a z a v t s. 5 1 S / 4 1 S. a v a ž r D e b ž u r d e n č n a n i F e n a r i d i l o s n o k e n n i e n a r i d i l o s n o k , i t s o n z e v b o n i a v t s d e r s a n č n a n i f a z a j n a t s e c n a l i B — 7 a c i n d e l g e r P i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - o i c u t i t s n I e t o n e e n l a n i n v a r e n l a k o l e v a ž r d 4 1 3 1 S. 3 1 3 1 S. - o i c u t i t s n I e t o n e e n l a n n i e n l a r t n e c e n l a r e d e f e v a ž r d i n v a r / 1 1 3 1 S. 2 1 3 1 S. j a p u k S e c i n l a v o r a v a Z j i - n n o k o p n i i d a l k s i k s i c l a j a v z I i h n ž o m o p i h n č n a n i f i t s o n v a j e d i g u r D i n č n a n i f i k i n d e r s o p e n r a n e D e n č n a n i f e v o n a t s u j a p u k S e n č n a n i f e N e b ž u r d i j r o t k e s d o p n i i j r o t k e S 3 1 S. 5 2 1 S. 4 2 1 S. 3 2 1 S. 2 2 1 S / 1 2 1 S. 2 1 S. 1 1 S. R S E n i v e t s d e r s i h n č n a n i f e b m e m e r p S i t s o n z e v b o. A F A. 1 F A. 2 F A. 3 F A. 4 F A. 5 F A. 6 F A. 1 6 F A. 2 6 F A. 7 F A. L F A. 2 F A. 3 F A. 4 F A. 5 F A. 6 F A. 1 6 F A. 2 6 F A. 7 F A 0 9 F B. e c i v a r p e n b e s o p n i o t a l z o n r a n e D a v t s d e r s a n č n a n i F e g o l v n i a n i v o t o G a j n a p r č c i n l e d n e z a r , i j r i p a p i n t s o n d e r V a l i j o s o P i v e t s j n d o p s o g i ž e l e d i k š i n t s a l o t e N - o r a v a z h i k s j n e j l v i ž h a j i c a v r e z e r v l a t i p a k i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D e j i c a v r e z e r e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z i h i k s n n o k o p j h a j i c a v r e z e r n i j n a v v o d a l k s e n d o k š n i e j i m e r p e n s o n e r P e j i c a v r e z e r e v t a j r e t e g u r D i t s o n z e v b O e g o l v n i a n i v o t o G i v e t s j n d o p s o g i ž e l e d i k š i n t s a l o t e N - o r a v a z h i k s j n e j l v i ž h a j i c a v r e z e r v l a t i p a k i k š i n t s a l g u r d n i e c i n l e D e j i c a v r e z e r e n č i n h e t e n l a v o r a v a Z c i n l e d n e z a r , i j r i p a p i n t s o n d e r V a l i j o s o P i h i k s n n o k o p j h a j i c a v r e z e r n i j n a v v o d a l k s e n d o k š n i e j i m e r p e n s o n e r P e j i c a v r e z e r a v t s d e r s a n č n a n i f o t e N i t s o n z e v b o e g u r D 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 431 j a p u k S e j t e r T n i e v a ž r d e n d o r - a z i n a g r o e j i c U E - a n d e m e v o n a t s U e v a ž r D e c i n a l č U E a k s p o r v E a j i n u a n i j u T - o t k e s e N i k , e j i c u t i t s n i o n a r i r - o t s o j a j l v a r p o - o p s o g a z e v t i r a v t s j n d i i a v t s j n d o p s o G e n t i b o d i r p e n n i i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a k o l i n v a r e v a ž r d - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a r e d e f e n l a r t n e c i n v a r e v a ž r d i n v a r e v a ž r d a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d h i j r o t k e s o p i n u č a r i n č n a n i f e N — 8 a c i n d e l g e r P n u č a r i j n a n u z / e j n d o v z i o r p n u č a R. I v e t i r o t s n i a g a l b o n č n o k o n t s a l a z a j n d o v z i o r p — o b a r o p a j n d o v z i o r p a n ž r t e n a g u r d — v e t i r o t s n i a g a l b z o v U v e t i r o t s z o v u — a g a l b z o v u — a j n d o v z i o r p a n ž r t — M I S I F — — a j n d o v z i o r P i r i V 1 P. 1 1 P. 9 1 1 P. 2 1 P. 3 1 P. 7 P. 1 7 P. 2 7 P. e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u s s u n m i. i k v a D 1 3 D — 1 2 D. n u č a r i j n a n u z / e j n d o v z i o r p n u č a R. I v e t i r o t s n i a g a l b i r i v i n t o l e C a j n š o r t o p a n s e m V M I S I F — e b a r o P v e t i r o t s n i a g a l b z o v z I v e t i r o t s z o v z i — a g a l b z o v z i — a n a d o d / d o v z i o r p i č a m o d o t u r B o t u r b , t s o n d e r v v e t i r o t s n i a g a l b a c n a l i b a j n a n u Z a l a t i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P a b a r o p a n t o l e C - d e r v a n a d o d / d o v z i o r p i č a m o d o t e n o t e N , t s o n 9 1 1 P. 2 P. 6 P. 1 6 P. 2 6 P. g 1 B. 1 1 B. 1 K n 1 B. 432 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 j a p u k S e v o n a t s U U E e v a ž r D e c i n a l č U E a k s p o r v E a j i n u a n i j u T - o t k e s e N i k , e j i c u t i t s n i o n a r i r - o t s o j a j l v a r p o - o p s o g a z e v t i r a v t s j n d i i a v t s j n d o p s o G e n t i b o d i r p e n n i i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a k o l i n v a r e v a ž r d - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a r e d e f e n l a r t n e c i n v a r e v a ž r d i n v a r e v a ž r d a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d h i j r o t k e s o p i n u č a r i n č n a n i f e N — 8 a c i n d e l g e r P a k d o h o d a j n a j r a v t s u n u č a R. 1 1. I I a n a d o d / d o v z i o r p i č a m o d o t e N n 1 B. i r i V o t e n , t s o n d e r v i r i v i n t o l e C a k d o h o d a j n a j r a v t s u n u č a R. 1 1. I I z o v u n i j o n d o v z i o r p a n i k v a d i n a č a l P j o n d o v z i o r p a n i k v a d i g u r d — e d o v z i o r p a n i k v a d — U E m a v o n a t s u — i v a ž r d — e n e l s o p a z a z a v t s d e r S e b a r o P j o n d o v z i o r p a n e j i c n e v b u s e g u r d — e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u s — k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N a b a r o p a n t o l e C e j i c n e v b u s e t e j e r P U E j i c u t i t s n i d o — e v a ž r d d o —. 1 D. 2 D 1 2 D. 9 2 D. 3 D 1 3 D. 9 3 D. n 2 B. a g e n r a m i r p e j i c a k o l a n u č a R a k d o h o d. 2 1. I I k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N n 2 B. i r i V 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 433 j a p u k S e v o n a t s U U E e v a ž r D e c i n a l č U E a k s p o r v E a j i n u a n i j u T - o t k e s e N i k , e j i c u t i t s n i o n a r i r - o t s o j a j l v a r p o - o p s o g a z e v t i r a v t s j n d i i a v t s j n d o p s o G e n t i b o d i r p e n n i i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a k o l i n v a r e v a ž r d - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a r e d e f e n l a r t n e c i n v a r e v a ž r d i n v a r e v a ž r d a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d h i j r o t k e s o p i n u č a r i n č n a n i f e N — 8 a c i n d e l g e r P n i j o n d o v z i o r p a n i k v a d i t e j e r P z o v u e n e l s o p a z a z a v t s d e r S e d o v z i o r p a n i k v a d — V D D — — V D D n e z a r , z o v u a n i k v a d — — — v e t a j a d n i , z o v u a n e v t a j a d n i i k v a d — — V D D n e z a r e v t a j a d e n z o v u — — —. 1 D. 2 D 1 2 D. 1 1 2 D. 2 1 2 D. 1 2 1 2 D. 2 2 1 2 D. v e t a j a d i h n z o v u n i V D D n e z a r , e d o v z i o r p a n i k v a d — — 4 1 2 D. j o n d o v z i o r p a n i k v a d i g u r d — e j i c n e v b u s e n a č a l p z I e d o v z i o r p a n — o g u r d — i e n n t s a l d o k e d o h o D e v a ž r d d o — — 9 2 D. 3 D 1 3 D. 9 3 D. 4 D v e j r o t k e s h i g u r d d o — — i t s e r b o — 1 4 D. b ž u r d k e d o h o d i n e j l e d z a r — v e j r o t k e s h i g u r d d o — — e v a ž r d d o — — e v a ž r d d o — — M I S I F — — 9 1 1 P. 2 4 D. v e j r o t k e s h i g u r d d o — — b ž o l a n h i j u t i h n e v a ž r d d o — — - d e r s o p e n d o i k ž u l s a z i n a r i t s e v n i e R 3 4 D. 434 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 j a p u k S e v o n a t s U U E e v a ž r D e c i n a l č U E a k s p o r v E a j i n u a n i j u T - o t k e s e N o n a r i r h i j r o t k e s o p i n u č a r i n č n a n i f e N — 8 a c i n d e l g e r P a w t s r a d o p s o G i e w o m o d e i n e j c u t - y t s n i a n i e n o w - a t s a n e i n e z s o n y z r p - u l s b o u d o h c o d - o p s o g e c ą j u g a w t s r a d e w o m o d i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a k o l i n v a r e v a ž r d - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a r e d e f e n l a r t n e c i n v a r e v a ž r d i n v a r e v a ž r d a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d a g e n r a m i r p e j i c a k o l a n u č a R. 2 1. I I 1 a k d o h o d e b a r o P v e j r o t k e s h i g u r d d o — — e v a ž r d d o — — i r i v i n t o l e C c i l o p i h n l a v o r a v a z m o k i n t e m i n a s i p i r p i , e n n t s a l d o k e d o h o D — 4 4 D. i a n n m e j a n — 5 4 D. m e j r o t k e s m i g u r d — i v a ž r d — i e n n t s a l d o k e d o h o d —. 4 D i t s e r b o — 1 4 D. b ž u r d k e d o h o d i n e j l e d z a r — b ž o l a n h i j u t i h n d e r s o p e n d o i k ž u l s a z i n a r i t s e v n i e r — m e j r o t k e s m i g u r d — — i v a ž r d — — m e j r o t k e s m i g u r d — — i v a ž r d — — M I S I F — — m e j r o t k e s m i g u r d — i v a ž r d — 9 1 1 P. 2 4 D. 3 4 D. m e j r o t k e s m i g u r d — — i v a ž r d — — c i l o p i h n l a v o r a v a z m o k i n t e m i n a s i p i r p i , e n n t s a l d o k e d o h o D — 4 4 D. i a n n m e j a n — 5 4 D. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 435 j a p u k S e v o n a t s U U E e v a ž r D e c i n a l č U E a k s p o r v E a j i n u a n i j u T - o t k e s e N i k , e j i c u t i t s n i o n a r i r - o t s o j a j l v a r p o - o p s o g a z e v t i r a v t s j n d i i a v t s j n d o p s o G e n t i b o d i r p e n n i i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a k o l i n v a r e v a ž r d - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a r e d e f e n l a r t n e c i n v a r e v a ž r d i n v a r e v a ž r d a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d h i j r o t k e s o p i n u č a r i n č n a n i f e N — 8 a c i n d e l g e r P e v t i l e d z a r e n r a d n u k e s n u č a R. 2. I I a k d o h o d a b a r o p a n t o l e C i r i V o t e n , v o k d o h o d i h n r a m i r p a c n a l i b / k e d o h o d i n l a n o i c a n o t e N n 5 B. o t e n , v o k d o h o d i h n r a m i r p a c n a l i b / o t e n , k e d o h o d i n l a n o i c a N n 5 B. d t i e j n e ž o m e r p , k e d o h o d a n i k v a d i č o k e T. 5 D k e d o h o d a n i k v a d — i k v a d i č o k e t i g u r d — i k v e p s i r p i n l a i c o s — 1 5 D. 9 5 D. 1 6 D. v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o s i k s n a j e d — — — 1 1 1 6 D. i k v e p s i r p i n l a i c o s i k s n a j e d — — 1 1 6 D. i h n e l s o p a z i k v e p s i r p i n l a i c o s — — — 2 1 1 6 D. n i i h n e l s o p a z o m a s b e s o i h n e l s o p a z e n i k v e p s i r p i n l a i c o s — — — 3 1 1 6 D. i v a r a n v v e j r e f s n a r t i h n l a i c o s n e z a r , i k m e j e r p i n l a i c o s — 2 6 D. i k v e p s i r p i n l a i c o s i n a s i p i r p — — 2 1 6 D. 436 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 j a p u k S e v o n a t s U U E e v a ž r D e c i n a l č U E a k s p o r v E a j i n u a n i j u T - o t k e s e N o n a r i r h i j r o t k e s o p i n u č a r i n č n a n i f e N — 8 a c i n d e l g e r P a w t s r a d o p s o G i e w o m o d e i n e j c u t y t s n i a n i e n o w - a t s a n e i n e z s o n y z r p - u l s b o u d o h c o d - o p s o g e c ą j u g a w t s r a d e w o m o d i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a k o l i n v a r e v a ž r d - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a r e d e f e n l a r t n e c i n v a r e v a ž r d i n v a r e v a ž r d a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d a g e k s j n e j l v i ž e n z i i k v e t h a z i n d o k š — 2 7 D. a j n a v o r a v a z e v a ž r d u r i v k o v i j r e f s n a r t i č o k e t — e j n a v o l e d o s o n d o r a n d e m e č o k e t — 3 7 D. 4 7 D. a g e k s j n e j l v i ž e n e j i m e r p o t e n — 1 7 D. a j n a v o r a v a z U E v o n a t s u d o — — i j r e f s n a r t i č o k e t i n z a r — 5 7 D. v e j r o t k e s h i g u r d d o — e v a ž r d d o — i j r e f s n a r t i č o k e t i g u r D. 7 D i t r t e č i č e j l e m e t P N B a N — — — r i v i n t s a l v e j r o t k e s h i g u r d d o — — e v a ž r d d o — — i r i v i n t o l e C e v t i l e d z a r e n r a d n u k e s n u č a R. 2. I I a k d o h o d e b a r o P. d t i e j n e ž o m e r p , k e d o h o d a n i k v a d i č o k e T. 5 D k e d o h o d a n i k v a d — i k v a d i č o k e t i g u r d — 1 5 D. 9 5 D. 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 437 j a p u k S e v o n a t s U U E e v a ž r D e c i n a l č U E a k s p o r v E a j i n u a n i j u T - o t k e s e N i k , e j i c u t i t s n i o n a r i r - o t s o j a j l v a r p o - o p s o g a z e v t i r a v t s j n d i i a v t s j n d o p s o G e n t i b o d i r p e n n i i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a k o l i n v a r e v a ž r d - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a r e d e f e n l a r t n e c i n v a r e v a ž r d i n v a r e v a ž r d a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d h i j r o t k e s o p i n u č a r i n č n a n i f e N — 8 a c i n d e l g e r P v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o s i k s n a j e d — — — 1 1 1 6 D. i k v e p s i r p i n l a i c o s i k s n a j e d — — 1 1 6 D. i k v e p s i r p i n l a i c o s — 1 6 D. i h n e l s o p a z i k v e p s i r p i n l a i c o s — — — 2 1 1 6 D. i h n e l s o p a z e n n i i h n e l s o p - a z o m a s i k v e p s i r p i n l a i c o s — — — 3 1 1 6 D. i k v e p s i r p i n l a i c o s i n a s i p i r p — — — 2 1 6 D. i v a r a n v v e j r e f s n a r t i h n l a i c o s n e z a r , i k m e j e r p i n l a i c o s — 2 6 D. a g e k s j n e j l v i ž e n z i i k v e t h a z i n d o k š — 2 7 D. a j n a v o r a v a z e v a ž r d u r i v k o v i j r e f s n a r t i č o k e t — e j n a v o l e d o s o n d o r a n d e m e č o k e t — 3 7 D. 4 7 D. a g e k s j n e j l v i ž e n e j i m e r p o t e n — 1 7 D. a j n a v o r a v a z U E m a v o n a t s u — — m e j r o t k e s m i g u r d — i v a ž r d — i j r e f s n a r t i č o k e t i g u r D. 7 D 438 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 j a p u k S e v o n a t s U U E e v a ž r D e c i n a l č U E a k s p o r v E a j i n u a n i j u T - o t k e s e N i k , e j i c u t i t s n i o n a r i r - o t s o j a j l v a r p o - o p s o g a z e v t i r a v t s j n d i i a v t s j n d o p s o G e n t i b o d i r p e n n i i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a k o l i n v a r e v a ž r d - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a r e d e f e n l a r t n e c i n v a r e v a ž r d i n v a r e v a ž r d a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d h i j r o t k e s o p i n u č a r i n č n a n i f e N — 8 a c i n d e l g e r P i t r t e č i č e j l e m e t P N B a n — — — r i v i n t s a l m e j r o t k e s m i g u r d — — i v a ž r d — — i j r e f s n a r t i č o k e t i n z a r — 5 7 D. k e d o h o d i v i j l ž o o p z a r l o t e N n 6 B. a b a r o p a n t o l e C a g e v i j l ž o o p z a r l e b a r o p n u č a R a k d o h o d. 1 4. I I v i v e t s j n d o p s o g a l a t i p a k a g e k š i n t s a l o t e n o b m e m e r p s a z k e v a r p o P k e d o h o d i v i j l ž o o p z a r l o t e N i r i V i h d a l k s i h i k s n n o k o p j i r i v i n t o l e C a g e v i j l ž o o p z a r l e b a r o p n u č a R a k d o h o d. 1 4. I I j o n š o r t o p o n l a u d i v i d n i a z i k t a d z I — j o n š o r t o p o n v i t k e l o k a z i k t a d z I — v i v e t s j n d o p s o g a l a t i p a k a g e k š i n t s a l o t e n o b m e m e r p s a z k e v a r p o P j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I e b a r o P i h d a l k s i h i k s n n o k o p j n 6 B. 8 D 3 P. 1 3 P. 2 3 P. 8 D 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 439 j a p u k S e v o n a t s U U E e v a ž r D e c i n a l č U E a k s p o r v E a j i n u a n i j u T - o t k e s e N i k , e j i c u t i t s n i o n a r i r - o t s o j a j l v a r p o - o p s o g a z e v t i r a v t s j n d i i a v t s j n d o p s o G e n t i b o d i r p e n n i i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a k o l i n v a r e v a ž r d - y t s n I e j c u t e w o d ą z r - o m a s i e w o d ą z r a n - o i z o p e i m - o i g e r m y n l a n - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a r t n e c i n v a r e v a ž r d a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d h i j r o t k e s o p i n u č a r i n č n a n i f e N — 8 a c i n d e l g e r P o n i j u t s j i c k a s n a r t h i č o k e t o d l a S a b a r o p a n t o l e C k e n a r h i r p o t e N n 8 B. 2 1 B. n i a k n a r h i r p i d a r a z i t s o n d e r v o t e n b m e m e r p s n u č a R v e j r e f s n a r t h i k s l a t i p a k. 1 1. I I I o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S i t s o n d e r v o n i j u t s j i c k a s n a r t h i č o k e t o d l a S / k e n a r h i r p o t e N n 8 B. i j r e f s n a r t i k s l a t i p a K. 9 D v e j r o t k e s h i g u r d d o — e v a ž r d d o — l a t i p a k a n i k v a D — 1 9 D. v e j r o t k e s h i g u r d d o — — e v a ž r d d o — — e r o p d o p e k s j i c i t s e v n i — 2 9 D. v e j r o t k e s h i g u r d d o — — e v a ž r d d o — — i j r e f s n a r t i k s l a t i p a k i g u r d — 9 9 D. o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S j a p u k s i t s o n d e r v v e j r o t k e s h i g u r d d o — — e v a ž r d d o — — n i a k n a r h i r p i d a r a z i t s o n d e r v o t e n b m e m e r p s n u č a R v e j r e f s n a r t h i k s l a t i p a k. 1 1. I I I v e t s d e r s e b m e m e r p S 440 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 j a p u k S e v o n a t s U U E e v a ž r D e c i n a l č U E a k s p o r v E a j i n u a n i j u T - o t k e s e N o n a r i r h i j r o t k e s o p i n u č a r i n č n a n i f e N — 8 a c i n d e l g e r P a w t s r a d o p s o G i e w o m o d e i n e j c u t y t s n i a n i e n o w a t s a n e i n e z s o n y z r p - u l s b o u d o h c o d - o p s o g e c ą j u g a w t s r a d e w o m o d i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a k o l i n v a r e v a ž r d - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a r e d e f e n l a r t n e c i n v a r e v a ž r d i n v a r e v a ž r d a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d m e j r o t k e s m i g u r d — — i v a ž r d — — m e j r o t k e s m i g u r d — — i v a ž r d — — e r o p d o p e k s j i c i t s e v n i — 2 9 D. i j r e f s n a r t i k s l a t i p a k i g u r d — 9 9 D. m e j r o t k e s m i g u r d — i v a ž r d — i j r e f s n a r t i k s l a t i p a K. 9 D l a t i p a k a n i k v a d — 1 9 D. v e j r e f s n a r t h i k s l a t i p a k n i a k n a r h i r p i d a r a z i t s o n d e r v o t e n e b m e m e r p S v e t s d e r s e b m e m e r p s e n p u k S i h n č n a n i f e n v e t i b o d i r p n u č a R. 2 1. I I I v e t s d e r s v e j r e f s n a r t h i k s l a t i p a k n i a k n a r h i r p i d a r a z i t s o n d e r v o t e n e b m e m e r p S o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S i t s o n d e r v m e j r o t k e s m i g u r d — — i v a ž r d — —. 1 0 1 B. o t e n n i i t s o n z e v b o e b m e m e r p S j a p u k s i t s o n d e r v a l a t i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P. 1 K 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 441 j a p u k S e v o n a t s U U E e v a ž r D e c i n a l č U E a k s p o r v E a j i n u a n i j u T - o t k e s e N i k , e j i c u t i t s n i o n a r i r - o t s o j a j l v a r p o - o p s o g a z e v t i r a v t s j n d i i a v t s j n d o p s o G e n t i b o d i r p e n n i i d a l k S e n l a i c o s i t s o n r a v - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a k o l i n v a r e v a ž r d - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e - u t i t s n I e n l a n o i c e t o n e e n l a r e d e f e n l a r t n e c i n v a r e v a ž r d i n v a r e v a ž r d a v a ž r D e n č n a n i F e b ž u r d - i f e N e n č n a n e b ž u r d o n t o l e C - o p s o g o v t s r a d h i j r o t k e s o p i n u č a r i n č n a n i f e N — 8 a c i n d e l g e r P i h n č n a n i f e n v e t i b o d i r p n u č a R. 2 1. I I I v e t s d e r s v e t s d e r s e b m e m e r p S e j i c i t s e v n i o t u r B - d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r B — g o l a z e b m e m e r p s — a v t s - d e r v e v t i j o v s d o i s u n m e v t i b o d i r p — v o t e m d e r p i h n t s o n - z i o r p e n e v t i j o v s d o i s u n m e v t i b o d i r P v e t s d e r s i h n č n a n i f e n i h n e d e v v e t s d e r s a b m e m e r p s a n p u k S / ) + ( e j n a j o s o p ) – ( e j n a j o s o p z i o t e N o t e N 1 5 P. 5 P. 2 5 P. 3 5 P. 2 K. 9 B 442 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Preglednica 9 — Natančni davčni prihodki po sektorjih Šifra SNR Država Institucio- nalne enote centralne ravni države Institucio- nalne enote federalne ravni države Institucio- nalne enote lokalne ravni države Skladi socialne varnosti Ustanove EU Skupaj — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — Natančni davčni prihodki po sektorjih Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. Davki na dohodek D. 5 D. 51 D. 51a Davki na dohodek posameznika ali gospodinjstva … D. 51b Davki na dohodek družb … D. 51c Davki na dobiček iz kapitala … D. 51d Davki na dobitke od iger na srečo … D. 59 Drugi tekoči davki D. 59. 1 Tekoči davki na kapital D. 59. 1a Tekoči davki na zemljo in zgradbe … D. 59. 1b Tekoči davki na neto premoženje … D. 59. 1c Tekoči davki na druga sredstva … D. 59. 2 Razni tekoči davki D. 59. 2a Glavarine … D. 59. 2b Davki na porabo … D. 59. 2c Plačila gospodinjstev za pridobitev nekaterih dovoljenj … D. 59. 2d Davki na mednarodne transakcije … D. 2 D. 21 Davki na proizvodnjo in uvoz Davki na proizvode D. 211 Davki tipa davka na dodano vrednost … D. 212 Davki in dajatve na uvoz, razen DDV D. 2121 Uvozne dajatve … D. 2122 Davki na uvoz, razen DDV in dajatev D. 2122a Prometni davki … D. 2122b Trošarine … D. 2122c Davki na posebne storitve … 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 443 Šifra SNR Država Institucio- nalne enote centralne ravni države Institucio- nalne enote federalne ravni države Institucio- nalne enote lokalne ravni države Skladi socialne varnosti Ustanove EU Skupaj D. 2122d Dobički uvoznih monopolov … D. 2122e Davki, ki izhajajo iz večvrstnega menjalnega tečaja … D. 214 Davki na proizvode, razen DDV in uvoznih dajatev D. 214a Prometni davki … D. 214b Trošarine … D. 214c Davki na posebne storitve … D. 214d Davki na finančne in kapitalske transakcije … D. 214e Dobički državnih monopolov D. 29 D. 29a D. 29b … Drugi davki na proizvodnjo Davki na izplačane plače in delovno silo … Periodični davki na zemljo, zgradbe in druge konstrukcije … D. 29c Poslovna in poklicna dovoljenja … D. 29d Davki na uporabo osnovnih sredstev ali drugih dejavnosti … D. 29e Kolkovine … D. 29f Davki na onesnaževanje okolja … D. 29g Davki na mednarodne transakcije … D. 91 D. 91a Davki na kapital Davki na premoženje … D. 91b Davki na kapitalske transferje … Skupno prejeti davki D. 611 Dejanski socialni prispevki D. 6111 — dejanski socialni prispevki delodajalcev D. 6112 — socialni prispevki delodajalcev D. 6113 Socialni prispevki samozaposlenih in nezaposlenih oseb Skupni prejemki od davkov in socialnih prispevkov — — — — — — — — — 444 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Preglednica 10 — Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah (NUTS II), tekoče cene Šifra Seznam spremenljivk Razdelitev t + mesec B1. g B1. g D. 1 P. 51 1. 2. 3. 4. Bruto dodana vrednost po osnovnih cenah Bruto dodana vrednost po osnovnih cenah Sredstva za zaposlene Bruto investicije v osnovna sredstva 5. Zaposlenost — skupaj — zaposleni A17 — A17 A17 A17 A17 24 18 24 24 24 24 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 445 i k t a d z i i n t o l e C i k s l a t i p a K i j r e f s n a r t ) i n a r i d i l o s n o k ( e j i c i t s e v n i o t u r B i č o k e t i g u r D i j r e f s n a r t ) i n a r i d i l o s n o k (. 9 D 5 P. 7 D , i k m e j e r p i n l a i c o S i h n l a i c o s n e z a r v v e j r e f s n a r t i v a r a n 2 6 D. k e d o h o D i e n n t s a l d o ) n a r i d i l o s n o k ( e j i c n e v b u S e n e l s o p a z a z j o n š o r t o p a v t s d e r s : r a s e č d O o n č n o k a z i k t a d z I. 4 D. 3 D. 1 D 3 P. h a j i c k n u f o p e v a ž r d i k t a d z I — 1 1 a c i n d e l g e r P n i v o r u s h i k s t e g r e n e a j i c u b i r t s i d n i e j n a v i b o d i r P v o l n i o v t š i b i r , o v t s r a d z o g , o v t s j i t e m K e v e d a z e k s r e v n i e n r u t l u k , e k s j i c a e r k e R e v t i r o t s n i t s o n r a v n i d e r i n v a J e j n a v e ž a r b o z I o v t s v a r d Z a v a r p u a n v a J a b m a r b O a j n i g a l b n i t s o n r a v a n l a i c o S i j n a v o n a t s s a b r k s O J A P U K S i h a n p u k s i h n v a l g o p i n e č š r v z a r o s i n i k , i k t a d z I e v t i r o t s n i i t s o n v a j e d e k s r a d o p s o g e g u r D o v t š i n e b d a r g n i a j n d o v z i o r p ; h i k s t e g r e n e e z e v z n i t e m o r P n e z a r , v o l a r e n m n i i i n n d u r e j n a v i b o d i r P 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 1 1 1 2 1 3 1 4 1 446 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Preglednica 12 — Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah (NUTS III), tekoče cene Šifra Seznam spremenljivk Razdelitev t + mesec B1. g 1. Bruto dodana vrednost po osnovnih cenah 2. Zaposlenost — skupaj — zaposleni A3 A3 A3 24 18 18 Preglednica 13 — Računi gospodinjstev po regijah (NUTS II), tekoče cene Račun alokacije primarnega dohodka gospodinjstev D. 4 Dohodek od lastnine B. 2/B. 3 Poslovni presežek/raznovrstni dohodek Porabe Viri B. 5 Primarni dohodek D. 1 D. 4 Sredstva za zaposlene Dohodek od lastnine Račun sekundarne razdelitve dohodka gospodinjstev Porabe Tekoči davki na dohodek, premoženje itd. Socialni prispevki Drugi tekoči transferji Razpoložljivi dohodek D. 5 D. 61 D. 7 B. 6 B. 5 D. 62 Viri Primarni dohodek Socialni prejemki, razen socialnih prejemkov v naravi D. 7 Drugi tekoči transferji Preglednica 14 — Osnovna sredstva za celotno gospodarstvo in po proizvodih, Pi3 Šifra AN. 11 Seznam spremenljivk Osnovna sredstva Razdelitev Pi3 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 447 a n p u k S o p a b d u n o p h i v e č p u k h a n e c ) 7 ( ) 6 ( ) 5 ( ) 4 ( ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( s u n m i i k v a D e k s n i v o g r T a n e j i c n e v b u s e n z o v e r p n i e d o v z i o r p e ž r a m a n p u k S v a b d u n o p i h n v o n s o h a n e c F I C z o v U ) 1 ( Σ n … ) E C A N ( e g o n a p e k s r a d o p s o G … 4 3 2 1 e n e c e v e č p u k v o b r o v t e r p s o n č u j l k v , h a n e c h i n v o n s o o p e b d u n o p a c i n d e l g e r P — 5 1 a c i n d e l g e r P e n l a t s n i e č o k e t : e n e C 0 6 = m , 0 6 = n 0 0 0 0 0 ) 3 ( h a g o n a p h i k s r a d o p s o g o p a j n d o v z i o r p a n p u k S ) 2 ( U E e v a ž r d U E j a n u z ) a ) b h a g o n a p h i k s r a d o p s o g o p n i i h d o v z i o r p o p a j n d o v z i o r P h a n e c i h n v o n s o o p ) 1 ( 1 2 3 4. m i d o v z i o r P ) A P C ( o b a r o p o n č n o k o n t s a l a Z a j n d o v z i o r p a n ž r t e n a g u r D : r a s e č d o , j a p u k S a j n d o v z i o r p a n ž r T ) i k v a r p o P ( ) 1 ( Σ 448 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 3 ( Σ ) 5 ( ) 4 ( : h a n e c h i v e č p u k o p e b a r o p e n č n o K ) 3 ( ) 2 ( ) 1 ( e b a r o p e n č n o K ) f , ) e , ) d , ) c , ) b , ) a ) 1 ( Σ n … ) E C A N ( e g o n a p e k s r a d o p s o G … 3 2 1 h a n e c h i v e č p u k o p e b a r o p a c i n d e l g e r P — 6 1 a c i n d e l g e r P e n l a t s n i e č o k e t : e n e C 0 6 = m , 0 6 = n : j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I a b a r o p a n p u k S h a t s r v o p e b a r o p e n č n o k e n p u k S h i k s r a d o p s o g o p a j n š o r t o p a n s e m v a n p u k S ) 2 ( h a g o n a p - e m d e r p i h n t s o n d e r v n i g o l a z e b m e m e r p s a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r b ) d ) e ) ) a ( z j a p u k s 2 1 + t ( G S I P N i v e t s j n d o p s o g e v a ž r d ) a ) b ) c : e j i c i t s e v n i o t u r B U E e v a ž r d — U E j a n u z — v o t z o v z i ) f o p h a n e c h i v e č p u k o p a j n š o r t o p a n s e m V h a g o n a p h i k s r a d o p s o g o p n i i h d o v z i o r p ) 1 ( h i k s r a d o p s o g o p i t s o n d e r v e n a d o d i l e d i n v a t s e S h a g o n a p h i k s r a d o p s o g o p h a n e c i h n v o n s o o p a j n d o v z i o r P h a g o n a p h a g o n a p h i k s r a d o p s o g o p t s o n d e r v a n a d o D ) 3 ( ) 4 ( ) 5 ( 1 2 3. m i d o v z i o r P ) A P C ( j o n d o v z i o r p a n i k v a d o t e n i g u r D v e c l a j a d o l e d i k v e p s i r p i n l a i c o S a l a t i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P e n e l s o p a z a z a v t s d e r S ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 3 ( Σ ) i k v a r p o P ( ) 1 ( Σ 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 449 ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( e b a r o p e n č n o K ) f , ) e , ) d , ) c , ) b , ) a ) 3 ( e n l a t s n i e č o k e t : e n e C 0 6 = n ) 1 ( Σ ) 2 ( n … ) 1 ( a j i c a k i f i s a l k a n č i t s i t a t S — A P C ( d o v z i o r P ) i t s o n v a j e d o p v o d o v z i o r p … 3 2 1 ) d o v z i o r p - d o v z i o r p ( h a n e c h i n v o n s o o p a c i n d e l g e r p a n d o h z i - o n d o h v a n č i r t e m i S — 7 1 a c i n d e l g e r P : h a n e c i h n v o n s o o p e b a r o p e n č n o K ; j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I i v e t s j n d o p s o g G S I P N e v a ž r d ) a ) b ) c : e j i c i t s e v n i o t u r B a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r b i h n t s o n d e r v n i g o l a z e b m e m e r p s ) d ) e U E e v a ž r d U E j a n u z — — v o t e m d e r p z o v z i ) f - o r p ( h a n e c i h n v o n s o o p a j n š o r t o p a n s e m V ) d o v z i o r p - d o v z i ) 1 ( 1 2 3. n i d o v z i o r P ) A P C ( h a n e c i h n v o n s o o p a b a r o p a n p u k S o p h a n e c i h n v o n s o o p a b a r o p a n č n o K i h n v o n s o o p a j n š o r t o p a n s e m v a n p u k S ) 2 ( ) 1 ( Σ h a t s r v i h d o v z i o r p o p h a n e c j a p u k s e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N e n č n o k h a t s r v o p e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N i h d o v z i o r p o p e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N ) 3 ( e b a r o p i n e c i v e č p u k o p a b d u n o p a n p u k S o p h a t s r v o p a b a r o p a n č n o k a n p u k S h i v e č p u k o p a j n š o r t o p a n s e m v a n p u k S ) 4 ( h a n e c h i v e č p u k i h d o v z i o r p o p h a n e c i h d o v z i o r p o p h a n e c i h n v o n s o o p a b d u n o P o p h a n e c i h n v o n s o o p a j n d o v z i o r P i h d o v z i o r p o p t s o n d e r v a n a d o D i h d o v z i o r p o p f i c z o v U i h d o v z i o r p ) 6 ( ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( ) 0 1 ( o p i t s o n d e r v e n a d o d i l e d i n v a t s e S ) 5 ( i h d o v z i o r p j o n d o v z i o r p a n i k v a d o t e n i g u r D e n e l s o p a z a z a v t s d e r S a l a t i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N ) – ( e d o v z i o r p a n e j i c n e v b u S e d o v z i o r p a n i k v a D ) 3 ( + ) 1 ( Σ a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n I l a t i p a k i n v o n s o i n l a t S a l e d i k ž o V l ) 5 ( Σ + ) 3 ( + ) 1 ( Σ ) 5 ( Σ s t r o p m I ) 8 ( + ) 7 ( 450 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( e b a r o p e n č n o K ) f , ) e , ) d , ) c , ) b , ) a ) 3 ( e n l a t s n i e č o k e t : e n e C 0 6 = n ) 1 ( Σ ) 2 ( n … ) A P C ( i d o v z i o r P ) 1 ( … 3 2 1 ) d o v z i o r p - d o v z i o r p ( h a n e c h i n v o n s o o p j o n d o v z i o r p o č a m o d a z a c i n d e l g e r p a n d o h z i - o n d o h v a n č i r t e m i S — 8 1 a c i n d e l g e r P j a p u k s a j n d o v z i o r p a č a m o D e j n d o v z i o r p e č a m o d a b a r o p a n č n o K j a p u k s z o v U f i c , v o d o v z i o r p i h n e ž o v u a b a r o p a n č n o K : h a n e c i h n v o n s o o p e b a r o p e n č n o K : j o n d o v z i o r p o č a m o d a Z : j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I i v e t s j n d o p s o g G S I P N e v a ž r d ) a ) b ) c : e j i c i t s e v n i o t u r B a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r b i h n t s o n d e r v n i g o l a z e b m e m e r p s ) d ) e U E e v a ž r d U E j a n u z — — v o t e m d e r p z o v z i ) f a j n š o r t o p a n s e m V : j o n d o v z i o r p o č a m o d ) d o v z i o r p - d o v z i o r p ( h a n e c i h n v o n s o a Z o p ) 1 ( 1 2 3. n - d o v z i o r p e č a m o d a j n š o r t o p a n s e m v a n p u k S i h d o v z i o r p o p e j n - o v z i o r p i h n e ž o v u a j n š o r t o p a n s e m v a n p u k S f i c , i h d o v z i o r p o p v o d j a p u k s e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N o b a r o p o n č n o k a z e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N - š o r t o p o n s e m v a z e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N i h d o v z i o r p o p j o n a b a r o p a n p u k S o p h a t s r v o p a b a r o p a n č n o k a n p u k S h i v e č p u k o p a j n š o r t o p a n s e m v a n p u k S h a n e c h i v e č p u k i h d o v z i o r p o p h a n e c o p i t s o n d e r v e n a d o d i l e d i n v a t s e S i h d o v z i o r p o p h a n e c i h n v o n s o o p a j n d o v z i o r P i h d o v z i o r p o p t s o n d e r v a n a d o D i h d o v z i o r p ) 2 ( ) 3 ( ) 4 ( ) 5 ( ) 6 ( ) 7 ( ) 8 ( ) 9 ( i d o v z i o r P ) A P C ( v o d o v z i o r p i h n e ž o v u a b a r o P e d o v z i o r p a n i k v a d o t e N ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( Σ ) 1 ( Σ j o n d o v z i o r p a n i k v a d o t e n i g u r D e n e l s o p a z a z a v t s d e r S a l a t i p a k a g e n l a t s a j n š o r t o P k e ž e s e r p i n v o l s o p o t e N ) 6 ( Σ + ) 4 ( + ) 3 ( + ) 1 ( Σ ) 6 ( Σ a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n I l a t i p a k i n v o n s o i n l a t S a l e d i k ž o V l 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 451 ) 3 ( Σ + ) 1 ( Σ ) 5 ( ) 3 ( Σ ) 4 ( e b a r o p e n č n o K ) f , ) e , ) d , ) c , ) b , ) a ) 3 ( 0 6 = n ) 1 ( Σ ) 2 ( n … ) A P C ( i d o v z i o r P ) 1 ( … 3 2 1 f i c , ) d o v z i o r p - d o v z i o r p ( h a n e c h i n v o n s o o p z o v u a z a c i n d e l g e r p a n d o h z i - o n d o h v a n č i r t e m i S — 9 1 a c i n d e l g e r P e n l a t s n i e č o k e t : e n e C : h a n e c i h n v o n s o o p e b a r o p e n č n o K : j o n š o r t o p o n č n o k a z i k t a d z I : z o v u a Z i v e t s j n d o p s o g G S I P N e v a ž r d ) a ) b ) c : e j i c i t s e v n i o t u r B - d e r p i h n t s o n d e r v n i g o l a z e b m e m e r p s a v t s d e r s a n v o n s o v e j i c i t s e v n i o t u r b ) d ) e U E e v a ž r d U E j a n u z — — v o t e m z o v z i ) f i h n v o n s o o p a j n š o r t o p a n s e m V : z o v u a Z ) d o v z i o r p - d o v z i o r p ( h a n e c ) 1 ( 1 2 3. n i d o v z i o r P ) A P C ( j a p u k s z o v U h a n e c i h n v o n s o o p a z o v u a b a r o p a n č n o K o p a z o v u a j n š o r t o p a n s e m v a n p u k S i h d o v z i o r p o p h a n e c i h n v o n s o ) 2 ( ) 1 ( Σ 452 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Preglednica 20 — Navzkrižna razvrstitev osnovnih sredstev po gospodarskih panogah in po proizvodih Gospodarske panoge: A31 NACE Rev. 1 Proizvodi: Spremenljivke: Cene: Pi3 CPA Osnovna sredstva, bruto Osnovna sredstva, neto Tekoči nadomestitveni stroški Vrednost dejanskih stroškov nabave Stalni nadomestitveni stroški Preglednica 21 — Navzkrižna razvrstitev računa proizvodnje po gospodarskih panogah in po sektorjih Gospodarske panoge: A60 NACE Rev. 1 Sektorji: Spremenljivke: S11 S12 S13 S14 S15 Proizvodnja — tržna — za lastno končno porabo — druga netržna Vmesna potrošnja Bruto dodana vrednost — sredstva za zaposlene — drugi davki minus subvencije na proizvodnjo — poslovni presežek, neto — potrošnja stalnega kapitala Cene: Tekoče Preglednica 22 — Navzkrižna razvrstitev bruto investicij v osnovna sredstva po gospodarskih panogah in po proizvodih Gospodarske panoge: A31 NACE Rev. 1 Proizvodi: Spremenljivka: Cene: P60 CPA Bruto investicije v osnovna sredstva Tekoče in stalne 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 453 Preglednica 23 — Izračuni za nazaj Preglednice, predvidene za ponovni izračun Letne Četrtletne Obdobja Prenos Obdobja Prenos Preglednica 1: Temeljni agregati 70—87 December 99 80—87 December 99 88—94 April 99 88—94 April 99 Preglednica 2: Temeljni agregati države Preglednica 3: Preglednice po gospodarskih panogah 70—94 December 99 70—94 December 00 Preglednica 5: Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu 80—94 December 00 Preglednica 8: Nefinančni računi po sektorjih Preglednica 11: Izdatki države po funkcijah 90—94 December 99 80—89 December 00 90—94 December 01 454 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 ODSTOPANJA PRI PREGLEDNICAH, KI JIH JE TREBA PREDLOŽITI V OKVIRU VPRAŠALNIKA „ESR-95“ PO DRŽAVAH 1. AVSTRIJA 1. 1. Odstopanja pri preglednicah Preglednica št. Preglednica Odstopanje Temeljni agregati, letni Odlog: t + 9 mesecev Do 1999 1 1 1 1 1 1 2 2 3 3 5 Temeljni agregati, letni Izračuni za nazaj: za leta 88 — 94 se predložijo decembra 00 2000 Temeljni agregati, letni Izračuni za nazaj: za leta 70 — 87 se ne izdelajo novi računi 2005 Temeljni agregati, četrtletni Odlog: t+12 mesecev 1999 Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: za leta 88 — 94 se predložijo decembra 00 2000 Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: za leta 80 — 87 se ne izdelajo novi računi 2005 Temeljni agregati države Odlog: t + 9 mesecev 1999 Temeljni agregati države Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 88 — 94 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Odlog: t+12 mesecev 1999 Preglednice po gospodarskih panogah Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 88 — 94 2005 Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 88 — 94 2005 11 Izdatki države po funkcijah Izračuni za nazaj: za leta 90 — 94 se ne izdelajo novi računi 2005 12 Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS III, A3 Prvi prenos 2002 13 Računi gospodinjstev po regijah, NUTS II Prvi prenos 2005 15 Preglednica ponudbe po osnovnih cenah, skupaj s pretvorbo v kupčeve cene, A60 × P60 Prvi prenos leta 2003 in samo dveletna 16 Preglednica porabe po kupčevih cenah, A60×P60 Prvi prenos leta 2003 in samo dveletna 17 18 19 Simetrična vhodno izhodna preglednica po osnovnih cenah, P60xP60, petletna Prvi prenos 2003 Simetrična vhodno izhodna preglednica za domači obseg proizvodnje po osnovnih cenah, P60xP60, petletna Prvi prenos 2003 Simetrična vhodno izhodna preglednica za uvoz po osnovnih cenah, P60xP60, petletna Prvi prenos 2003 2002 2005 2003 2003 2003 2003 2003 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 455 1. 2. Odstopanja za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 3 8 8 8 Temeljni agregati, četrtletni Izdatki za individualno potrošnjo Se ne izračunajo Temeljni agregati, četrtletni Izdatki za kolektivno potrošnjo Se ne izračunajo Temeljni agregati, četrtletni Dejanska individualna potrošnja Se ne izračunajo Temeljni agregati, četrtletni Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Se ne izračunajo Temeljni agregati, četrtletni Celotno prebivalstvo Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Izdatki za individualno potrošnjo Odlog: t +12 mesecev Temeljni agregati, letni Izdatki za kolektivno potrošnjo Odlog: t+12 mesecev Temeljni agregati, letni Dejanska individualna potrošnja Odlog: t+12 mesecev Temeljni agregati, letni Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Prvi prenos 2003 Temeljni agregati, letni Celotno prebivalstvo Odlog: t + 9 mesecev Preglednice po gospodarskih panogah Nefinančni računi po sektorjih Potrošnja stalnega kapitala po gospodar- skih panogah ali sektorjih Prvi prenos 2002 Nefinančni računi po sektorjih Razdelitev družb po lastnikih Prvi prenos 2005 Nefinančni računi po sektorjih Razdelitev zasebnih gospodinjstev po skupinah Prvi prenos 2005 16 18 Preglednica porabe po kupčevih cenah, A60xP60 Simetrična vhodno izhodna preglednica za domači obseg proizvodnje po osnov- nih cenah, P60×P60, petletna Potrošnja stalnega kapitala po gospodar- skih panogah Prvi prenos 2003 2. DANSKA 2. 1. Odstopanja pri preglednicah Preglednica št. 6 7 20 Preglednica Odstopanje Finančni računi po sektorjih (transakcije) Odlog: t +13 mesecev Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti Odlog: t+13 mesecev Navzkrižna razvrstitev osnovnih sredstev po gospodarskih panogah in po proizvodih, A31×Pi3, petletna Prvi prenos 2005 Do 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2003 2005 2002 2005 2005 2003 Do 2005 2005 2005 456 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 2. 2. Odstopanja za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah Preglednica št. 1 3 3 Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje Temeljni agregati, letni in četrtletni Zaposlenost Samo domači koncept Preglednice po gospodarskih panogah Plače po gospodarskih panogah Se ne poročajo Preglednice po gospodarskih panogah Potrošnja stalnega kapitala po gospodarskih panogah Odlog: t +36 mesecev 3 Preglednice po gospodarskih panogah Bruto investicije v osnovna sredstva po gospodarskih panogah Odlog: t +36 mesecev 3 Preglednice po gospodarskih panogah Spremembe zalog po gospodarskih panogah Odlog: t +36 mesecev 3 Preglednice po gospodarskih panogah Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov po gospodarskih panogah Odlog: t +36 mesecev 3 Preglednice po gospodarskih panogah Samozaposleni po gospodarskih panogah Odlog: t +36 mesecev 3 3 Preglednice po gospodarskih panogah Zaposleni po gospodarskih panogah Odlog: t +36 mesecev Preglednice po gospodarskih panogah Opravljene ure po gospodarskih panogah Odlog: t +36 mesecev 3 Preglednice po gospodarskih panogah Sredstva za zaposlene po gospodarskih panogah Odlog: t +36 mesecev Do 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 9 Natančni davčni prihodki po sektorjih Prometni davki (uvozne dajatve) Obe spremenljivki skupaj 2005 Prometni davki (davki na proizvode) 9 Natančni davčni prihodki po sektorjih Trošarine (uvozne dajatve) Obe spremenljivki skupaj 2005 9 Natančni davčni prihodki po sektorjih Trošarine (davki na proizvode) Davki na posebne storitve (uvozne dajatve) Davki na posebne storitve (davki na proizvode) Obe spremenljivki skupaj 2005 17 18 19 21 Simetrična vhodno izhodna preglednica po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Potrošnja stalnega kapitala, poslovni presežek, neto Obe spremenljivki skupaj pri P60 2005 Simetrična vhodno izhodna preglednica za domači obseg proizvodnje po osnov- nih cenah, P60×P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica za uvoz po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Navzkrižna razvrstitev računa proizvod- nje po gospodarskih panogah in po sek- torjih, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), petletna 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje Investicije v osnovna sredstva Samo P31 457 Do 2005 17 18 19 17 18 19 21 Simetrična vhodno izhodna preglednica po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica za domači obseg proizvodnje po osnov- nih cenah, P60×P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica za uvoz po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica za domači obseg proizvodnje po osnov- nih cenah, P60×P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica za uvoz po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Navzkrižna razvrstitev računa proizvod- nje po gospodarskih panogah in po sek- torjih, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), petletna Stalni osnovni kapital Se ne poroča 2005 Sektor zasebnih gospodinjstev Oba sektorja skupaj 2005 Sektor NPISG 3. NEMČIJA 3. 1. Odstopanja pri preglednicah Preglednica št. Preglednica Odstopanje Do 1 1 2 3 3 5 5 8 9 10 11 12 Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 91—94 2005 Temeljni agregati, letni Temeljni agregati države Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 91—94 2005 Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 91—94 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 91—94 2005 Preglednice po gospodarskih panogah t + 9 mesecev samo A17, A31 samo pri zamudi t + 21 mesecev 2005 Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 91—94 2005 Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu Delno enoštevčne rubrike 2005 Nefinančni računi po sektorjih Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 91—94 2005 Natančni davčni prihodki po sektorjih Rubrike brez črke na koncu šifre Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS II, A17 Samo NUTS I in A6 2005 2005 Izdatki države po funkcijah Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 91—94 2005 Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS III, A3 Odlog: t + 30 mesecev, samo dveletni 2005 458 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Preglednica št. 13 15 16 21 Preglednica Odstopanje Računi gospodinjstev po regijah, NUTS II Odlog: t + 30 mesecev, samo NUTS I Preglednica ponudbe po osnovnih cenah, skupaj s pretvorbo v kupčeve cene, A60 × P60 Samo dveletna Preglednica porabe po kupčevih cenah, A60×P60 Samo dveletna Navzkrižna razvrstitev računa proizvodnje po gospodarskih panogah in po sektorjih, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), petletna Ni stalnih cen 3. 2. Odstopanje za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje Temeljni agregati, letni in četrtletni Bruto investicije v osnovna sredstva Pi6: ni četrtletnih podatkov, letni t + 12 mesecev odloga Temeljni agregati, letni in četrtletni Celotno prebivalstvo Odlog: t +12 mesecev Preglednice po gospodarskih panogah Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov po gospodarskih panogah Obe spremenljivki skupaj, ne po gospo- darskih panogah Spremembe zalog po gospodarskih panogah Finančni računi po sektorjih (transakcije) Državni sektor Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti S. 1311/S. 1312 in S. 1313 samo skupaj 2005 10 Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS II, A17 Bruto investicije v osnovna sredstva Odlog: t +30 mesecev 2005 4. GRČIJA 4. 1. Odstopanja pri preglednicah Preglednica št. Preglednica Odstopanje Temeljni agregati, četrtletni Prvi prenos 2000 Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: za leta 88—94 se predložijo decembra 00 2000 Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: za leta 80—87 se ne izdelajo novi računi 2005 Temeljni agregati, letni Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni in četrtletni Prvi prenos 2000 Temeljni agregati države Odlog: t + 9 mesecev 2005 2000 2005 1 1 3 6 7 1 1 1 1 1 2 Do 2005 2005 2005 2005 Do 2005 2005 2005 Do 2000 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Preglednica št. Preglednica Odstopanje 459 Do 3 5 6 6 7 8 8 Preglednice po gospodarskih panogah Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 88—94 2005 Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 88—94 2005 Finančni računi po sektorjih (transakcije) Prvi prenos: odgovor trenutno ni jasen Finančni računi po sektorjih (transakcije) Odlog: odgovor trenutno ni jasen Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti Prvi prenos 2005 2005 2005 2005 Nefinančni računi po sektorjih Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 88—94 2005 Nefinančni računi po sektorjih Izračuni za nazaj: za leta 80 -89 se ne izdelajo novi računi 2005 11 Izdatki države po funkcijah Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 88—94 2005 20 Navzkrižna razvrstitev osnovnih sredstev po gospodarskih panogah in po proizvodih, A31 × Pi3, petletna Prvi prenos 2005 2005 4. 2. Odstopanja za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah Preglednica št. 3 3 8 8 Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje Preglednice po gospodarskih panogah Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Prvi prenos 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Opravljene ure po gospodarskih panogah Prvi prenos 2005 Nefinančni računi po sektorjih Razdelitev družb po lastnikih Prvi prenos 2005 Nefinančni računi po sektorjih Razdelitev zasebnih gospodinjstev po skupinah Prvi prenos 2005 5. ŠPANIJA 5. 1. Odstopanja pri preglednicah Preglednica št. Preglednica Odstopanje 11 Izdatki države po funkcijah Odlog: t +21 mesecev Do 2005 2005 2005 2005 Do 2005 460 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 5. 2. Odstopanja za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 3 3 3 8 9 16 17 18 19 Temeljni agregati, četrtletni Izdatki NPISG za končno potrošnjo Se ne predložijo Temeljni agregati, četrtletni Razdelitev izdatkov države za končno potrošnjo na individualno in končno potrošnjo Se ne predložijo Temeljni agregati, četrtletni Dejanska končna potrošnja Se ne predložijo Temeljni agregati, četrtletni Dejanska individualna potrošnja Se ne predložijo Temeljni agregati, četrtletni Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Skupaj s spremembami zalog Temeljni agregati, letni Izdatki NPISG za končno potrošnjo Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Razdelitev izdatkov države za končno potrošnjo na individualno in končno potrošnjo Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Dejanska končna potrošnja Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Dejanska individualna potrošnja Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Prvi prenos 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Potrošnja stalnega kapitala po gospodarskih panogah Prvi prenos 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov po gospodarskih panogah Prvi prenos 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Opravljene ure po gospodarskih panogah Prvi prenos 2005 Nefinančni računi po sektorjih Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Prvi prenos 2005 Natančni davčni prihodki po sektorjih Razdelitev tekočih davkov na dohodek, premoženje, itd. ter uvoznih dajatev brez DDV in drugih davkov na proizvodnjo za podsektorja institucionalnih enot federalne (S1312) in lokalne (S1313) ravni države Odlog: t +21 mesecev Preglednica porabe po kupčevih cenah, A60×P60 Potrošnja stalnega kapitala po gospodarskih panogah (A60) Prvi prenos 2005 Potrošnja stalnega kapitala (P60) Prvi prenos 2005 Simetrična vhodno izhodna preglednica po osnovnih cenah, P60 × P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica za domači obseg proizvodnje po osnov- nih cenah, P60×P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica za uvoz po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Do 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje Stanja osnovnih sredstev (P60) Prvi prenos 2005 17 18 19 Simetrična vhodno izhodna preglednica po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica za domači obseg proizvodnje po osnov- nih cenah, P60×P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica za uvoz po osnovnih cenah, P60×P60, petletna 6. FRANCIJA 6. 1. Odstopanja pri preglednicah Preglednica št. 10 12 Preglednica Odstopanje Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS II, A17 Odlog: t +36 mesecev Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS III, A3 Odlog: t +36 mesecev 13 Računi gospodinjstev po regijah, NUTS II Odlog: t +42 mesecev 6. 2. Odstopanja za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje 3 Preglednice po gospodarskih panogah Vse spremenljivke Razdelitev po panogah, ki se izračuna po homogenih panogah 461 Do 2005 Do 2005 2005 2005 Do 2005 10 12 15 16 20 21 22 Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS II, A17 Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS III, A3 Preglednica ponudbe po osnovnih cenah, skupaj s pretvorbo v kupčeve cene, A60 × P60 Preglednica porabe po kupčevih cenah, A60×P60 Navzkrižna razvrstitev osnovnih sredstev po gospodarskih panogah in po proizvo- dih, A31×Pi3, petletna Navzkrižna razvrstitev računa proizvod- nje po gospodarskih panogah in po sek- torjih, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), petletna Navzkrižna razvrstitev bruto investicij v osnovna sredstva po gospodarskih pano- gah in po proizvodih, A31 × P60, petletna 462 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 7. IRSKA 7. 1. Odstopanja pri preglednicah Preglednica št. Preglednica Odstopanje Temeljni agregati, četrtletni Prvi prenos 2002 Do 2002 1 1 1 1 1 2 3 3 5 6 7 8 8 8 15 16 17 18 19 20 21 22 Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: za leta 88—94 se ne izdelajo novi računi 2005 Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: za leta 80—87 se ne izdelajo novi računi 2005 Temeljni agregati, letni Temeljni agregati, letni Odlog: t +6 mesecev 2002 Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 85—94 2005 Temeljni agregati države Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 85—94 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Prvi prenos 2005 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Izračuni za nazaj: za leta 70—94 se ne izdelajo novi računi 2005 Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 85—94 2005 Finančni računi po sektorjih (transakcije) Prvi prenos 2005 Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti Prvi prenos 2005 Nefinančni računi po sektorjih Prvi prenos 2005 2005 2005 2005 Nefinančni računi po sektorjih Izračuni za nazaj: za leta 90—94 se ne izdelajo novi računi 2005 Nefinančni računi po sektorjih Izračuni za nazaj: za leta 80—89 se ne izdelajo novi računi 2005 Preglednica ponudbe po osnovnih cenah, skupaj s pretvorbo v kupčeve cene, A60 × P60 Prvi prenos 2005 Preglednica porabe po kupčevih cenah, A60×P60 Prvi prenos 2005 Simetrična vhodno izhodna preglednica po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Prvi prenos 2005 Simetrična vhodno izhodna preglednica po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Prvi prenos 2005 Simetrična vhodno izhodna preglednica za uvoz po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Prvi prenos 2005 Navzkrižna razvrstitev osnovnih sredstev po gospodarskih pano- gah in po proizvodih, A31×Pi3, petletna Prvi prenos 2005 Navzkrižna razvrstitev računa proizvodnje po gospodarskih panogah in po sektorjih, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), petletna Prvi prenos 2005 Navzkrižna razvrstitev bruto investicij v osnovna sredstva po gospodarskih panogah in po proizvodih, A31 × P60, petletna Prvi prenos 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije 463 7. 2. Odstopanja za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah: Preglednica št. 1 2 Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje Temeljni agregati, letni in četrtletni Izdatki NPISG za končno potrošnjo Se ne predložijo Temeljni agregati države P52 + P53 + K2 Se ne predložijo 8. ITALIJA 8. 1. Odstopanja pri preglednicah Preglednica št. Preglednica Odstopanje Temeljni agregati, četrtletni Odlog: t +6 mesecev 1 1 1 2 2 2 20 22 Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: za leta 80—87 se predložijo decembra 00 2000 Temeljni agregati, letni Izračuni za nazaj: za leta 70—87 se predložijo decembra 00 2000 Temeljni agregati države Izračuni za nazaj: za leta 70—94 se ne predložijo 2005 Temeljni agregati države Izračuni za nazaj: za leta 80—94 se predložijo decembra 01 2001 Temeljni agregati države Odlog: t + 9 mesecev Navzkrižna razvrstitev osnovnih sredstev po gospodarskih pano- gah in po proizvodih, A31×Pi3, petletna Se ne izračunajo Navzkrižna razvrstitev bruto investicij v osnovna sredstva po gospodarskih panogah in po proizvodih, A31 × P60, petletna Prvi prenos 2005 8. 2. Odstopanja za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje 1 1 1 1 1 Temeljni agregati, četrtletni Izdatki države za individualno potrošnjo Odlog: t +16 mesecev Temeljni agregati, četrtletni Izdatki za kolektivno potrošnjo Odlog: t +16 mesecev Temeljni agregati, četrtletni Dejanska končna potrošnja Odlog: t+16 mesecev Temeljni agregati, četrtletni Dejanska individualna potrošnja Odlog: t+16 mesecev Temeljni agregati, četrtletni Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Skupaj s spremembami zalog Do 2005 2003 Do 1999 2005 2005 2005 Do 2005 2005 2005 2005 2005 464 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje Do 2001 2001 2005 2005 2005 2005 2005 1 1 1 1 1 1 1 3 3 3 8 Temeljni agregati, četrtletni Potrošnja stalnega kapitala Prvi prenos december 01 Temeljni agregati, četrtletni Nacionalni dohodek, neto Prvi prenos december 01 Temeljni agregati, letni Izdatki države za individualno potrošnjo Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Izdatki za kolektivno potrošnjo Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Dejanska končna potrošnja Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Dejanska individualna potrošnja Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Skupaj s spremembami zalog Preglednice po gospodarskih panogah Potrošnja stalnega kapitala po gospodar- skih panogah Razdelitev A17, prvi prenos 2002 2002 Preglednice po gospodarskih panogah Potrošnja stalnega kapitala po gospodar- skih panogah Razdelitev A31, prvi prenos 2005 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov po gospodarskih panogah Skupaj s spremembami zalog 2005 Nefinančni računi po sektorjih Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov po gospodarskih panogah Skupaj s spremembami zalog 2005 9. LUKSEMBURG 9. 1. Odstopanja pri preglednicah Preglednica št. Preglednica Odstopanje Do 1 1 1 1 2 3 Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: za leta 95—98 se ne izdelajo novi računi 2005 Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: za leta 88—94 se ne izdelajo novi računi 2005 Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: za leta 80—87 se ne izdelajo novi računi 2005 Temeljni agregati, letni Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 80—87 2005 Temeljni agregati države Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 90—94 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 80—94 2005 Preglednica št. 6 7 8 8 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Preglednica Odstopanje Finančni računi po sektorjih (transakcije) Prvi prenos 2005 Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti Prvi prenos 2005 465 Do 2005 2005 Nefinančni računi po sektorjih Izračuni za nazaj: za leta 90—94 se ne izdelajo novi računi 2005 Nefinančni računi po sektorjih Izračuni za nazaj: za leta 80—89 se ne izdelajo novi računi 2005 10 Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS II, A17 Se ne izračunajo 2005 11 Izdatki države po funkcijah Izračuni za nazaj: za leta 90—94 se ne izdelajo novi računi 2005 12 Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS III, A3 Se ne izračunajo 13 Računi gospodinjstev po regijah, NUTS II Se ne izračunajo 9. 2. Odstopanja za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 Temeljni agregati, letni Bruto investicije v osnovna sredstva Razdelitev Pi3 Temeljni agregati, letni Bilanca primarnega dohodka s tujino Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Bruto nacionalni dohodek po tržnih cenah Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Potrošnja stalnega kapitala Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Neto nacionalni dohodek po tržnih cenah Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Neto tekoči transferji s tujino Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Razpoložljivi dohodek, neto Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Nacionalni prihranek, neto Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Neto kapitalski transferji s tujino Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Neto posojanje ali izposojanje celotnega gospodarstva Odlog: t + 9 mesecev Temeljni agregati, letni Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Prvi prenos 2005 Temeljni agregati, četrtletni Bruto investicije v osnovna sredstva Ni razdelitve Pi3 2005 2005 Do 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 466 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje 1 1 1 1 1 1 1 1 3 3 8 Temeljni agregati, četrtletni Potrošnja stalnega kapitala Prvi prenos 2005 Temeljni agregati, četrtletni Neto nacionalni dohodek po tržnih cenah Prvi prenos 2005 Temeljni agregati, četrtletni Neto tekoči transferji s tujino Prvi prenos 2005 Temeljni agregati, četrtletni Neto razpoložljivi dohodek Prvi prenos 2005 Temeljni agregati, četrtletni Nacionalni prihranek, neto Prvi prenos 2005 Temeljni agregati, četrtletni Neto kapiralski transferji s tujino Prvi prenos 2005 Temeljni agregati, četrtletni Neto posojanje ali izposojanje celotnega gospodarstva Prvi prenos 2005 Temeljni agregati, četrtletni Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Prvi prenos 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Bruto investicije v osnovna sredstva po gospodarskih panogah Odlog: t +36 mesecev Preglednice po gospodarskih panogah Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Prvi prenos 2005 Nefinančni računi po sektorjih S11, S12, S14 + 45, S211, S212 Prvi prenos 2005 20 Navzkrižna razvrstitev osnovnih sredstev po gospodarskih panogah in po sektor- jih, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), petletna Preglednica po vrednostih dejanskih stroškov nabave Prvi prenos 2005 Do 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 10. NIZOZEMSKA 10. 1. Odstopanja pri preglednicah Preglednica št. 1 1 1 1 2 Preglednica Odstopanje Do Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: za leta 86—94 se predložijo oktobra 01 2001 Temeljni agregati, četrtletni Izračuni za nazaj: za leta 80—85 se predložijo marca 02 2002 Temeljni agregati, letni Izračuni za nazaj: za leta 86—94 se predložijo julija 01 2001 Temeljni agregati, letni Izračuni za nazaj: za leta 70—85 se predložijo decembra 01 2001 Temeljni agregati države Izračuni za nazaj: za leta 86—94 se predložijo julija 02 2001 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Preglednica št. Preglednica Odstopanje 467 Do 2 3 3 5 5 7 8 Temeljni agregati države Izračuni za nazaj: za leta 70—85 se predložijo decembra 01 2001 Preglednice po gospodarskih panogah Izračuni za nazaj: za leta 86—94 se predložijo julija 01 2001 Preglednice po gospodarskih panogah Izračuni za nazaj: za leta 70—85 se predložijo decembra 01 2001 Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu Izračuni za nazaj: za leta 86—94 se predložijo julija 01 2001 Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu Izračuni za nazaj: za leta 80—85 se predložijo decembra 01 2001 Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti Odlog: t +19 mesecev Nefinančni računi po sektorjih Izračuni za nazaj: za leta 86—94 se predložijo julija 01; za leta 80—85 se predložijo decembra 01 10 Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS II, A17 Odlog: t +30 mesecev 13 Računi gospodinjstev po regijah, NUTS II Odlog: t +36 mesecev 10. 2. Odstopanja za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah Preglednica št. 10 10 12 Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS II, A17 Bruto investicije v osnovna sredstva po regijah Se ne izračunajo Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS II, A17 Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS III, A3 Celotna zaposlenost po regijah Se ne izračunajo 2003 2001 2005 2005 Do 2005 2005 11. PORTUGALSKA 11. 1. Odstopanja pri preglednicah Preglednica št. 1 1 2 Preglednica Odstopanje Do Temeljni agregati, letni Izračuni za nazaj: za leta 88—94 se predložijo decembra 99 1999 Temeljni agregati, letni Temeljni agregati države Izračuni za nazaj: ponovno se izračunajo samo za leta 77—87 in se predložijo decembra 00 2005/ 2000 Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta: 77—94 in se predložijo decembra 00 2005/ 2000 468 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Preglednica št. 3 5 5 6 7 8 Preglednica Odstopanje Do Preglednice po gospodarskih panogah Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 77—94 2005 Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu Odlog: t+12 mesecev Izdatki gospodinjstev za končno potrošnjo po namenu Izračuni za nazaj: Se ne izračunajo znova Finančni računi po sektorjih (transakcije) Odlog: t +12 mesecev Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti Odlog: t +12 mesecev 2005 2005 2005 2005 Nefinančni računi po sektorjih Izračuni za nazaj: za leta 90—94 se predložijo decembra 99 1999 11 Izdatki države po funkcijah Izračuni za nazaj: Se ne izračunajo znova 2005 12. FINSKA 12. 1. Odstopanja pri preglednicah Preglednica št. 2 3 Preglednica Odstopanje Do Temeljni agregati države Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 75—94 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 75—94 2005 12. 2. Odstopanja za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje 1 1 1 1 1 1 3 Temeljni agregati, četrtletni Izdatki za individualno potrošnjo Se ne izračunajo Temeljni agregati, četrtletni Izdatki za kolektivno potrošnjo Se ne izračunajo Temeljni agregati, četrtletni Dejanska individualna potrošnja Se ne izračunajo Temeljni agregati, četrtletni Dejanska končna potrošnja Se ne izračunajo Temeljni agregati, četrtletni Spremembe zalog Se ne izračunajo Temeljni agregati, letni in četrtletni Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Se ne izračunajo Preglednice po gospodarskih panogah Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Se ne izračunajo Do 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje 469 Do 2005 Razdelitev A31 in P31 samo po tekočih cenah 15 16 17 18 19 21 Preglednica ponudbe po osnovnih cenah, skupaj s pretvorbo v kupčeve cene, A60 × P60 Preglednica porabe po kupčevih cenah, A60×P60 Simetrična vhodno izhodna preglednica po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica za domači obseg proizvodnje po osnov- nih cenah, P60×P60, petletna Simetrična vhodno izhodna preglednica za uvoz po osnovnih cenah, P60×P60, petletna Navzkrižna razvrstitev računa proizvod- nje po gospodarskih panogah in po sek- torjih, A60 × (S11, S12, S13, S14, S15), petletna Vse Vse Vse Vse Vse Vse 13. ŠVEDSKA 13. 1. Odstopanja pri preglednicah Razdelitev A31 2005 Preglednica št. 2 3 3 6 7 Preglednica Odstopanje Do Temeljni agregati države Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 80—94 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Odlog: t +12 mesecev 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Izračuni za nazaj: znova se izračunajo samo za leta 80—94 2005 Finančni računi po sektorjih (transakcije) Odlog: t+12 mesecev Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti Odlog: t +12 mesecev 11 Izdatki države po funkcijah Odlog: t +16 mesecev 13. 2. Odstopanja za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah Preglednica št. 1 1 Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje Temeljni agregati, letni in četrtletni Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Prvi prenos 2005 Temeljni agregati, letni in četrtletni Razdelitev izdatkov države za končno potrošnjo na individualno in končno potrošnjo Odlog: t+16 mesecev 2005 2005 2005 Do 2005 2005 1 Temeljni agregati, letni in četrtletni Dejanska končna potrošnja gospodinjstev Odlog: t +16 mesecev 2005 470 SL Uradni list Evropske unije 10/Zv. 2 Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje 1 2 2 2 2 3 3 8 8 8 8 Temeljni agregati, letni in četrtletni Dejanska individualna potrošnja Odlog: t+16 mesecev Temeljni agregati države Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Prvi prenos 2005 Temeljni agregati države Razdelitev izdatkov države za končno potrošnjo na individualno in končno potrošnjo Odlog: t+16 mesecev Temeljni agregati države Dejanska končna potrošnja gospodinjstev Odlog: t+16 mesecev Temeljni agregati države Dejanska individualna potrošnja Odlog: t+16 mesecev Preglednice po gospodarskih panogah Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Prvi prenos 2005 Preglednice po gospodarskih panogah Razdelitev A31 Odlog: t +12 mesecev Nefinančni računi po sektorjih Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Prvi prenos 2005 Nefinančni računi po sektorjih Razdelitev izdatkov države za končno potrošnjo na individualno in končno potrošnjo Odlog: t+16 mesecev Nefinančni računi po sektorjih Dejanska končna potrošnja gospodinjstev Odlog: t+16 mesecev Nefinančni računi po sektorjih Dejanska individualna potrošnja Odlog: t+16 mesecev 14. ZDRUŽENO KRALJESTVO 14. 1. Odstopanja za posamezne spremenljivke/sektorje v preglednicah Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje 1 Temeljni agregati, letni in četrtletni Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov ter izvoz in uvoz blaga in storitev Izključijo se transakcije denarnih finančnih ustanov z zlatom kot zalogo premoženja 3 Preglednice po gospodarskih panogah Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov Izključijo se transakcije denarnih finančnih ustanov z zlatom kot zalogo premoženja 4 Izvoz in uvoz po EU/tretje države Izvoz in uvoz po EU/tretje države 6 Finančni računi po sektorjih (transakcije) Denarno zlato in posebne pravice črpanja Izključijo se transakcije denarnih finančnih ustanov z zlatom kot zalogo premoženja Vključijo se transakcije denarnih finančnih ustanov z zlatom kot zalogo premoženja Do 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 2005 Do 2005 2005 2005 2005 10/Zv. 2 SL Uradni list Evropske unije Preglednica št. Preglednica Zmienna/Sektor Odstopanje 6 7 7 8 Finančni računi po sektorjih (transakcije) Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti Vključijo se v nefinančne družbe Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti Denarno zlato in posebne pravice črpa- nja Vključijo se transakcije denarnih finanč- nih ustanov z zlatom kot zalogo pre- moženja Bilance stanja za finančna sredstva in obveznosti Nefinančni računi po sektorjih Izvajalci pomožnih finančnih dejavnosti Vključijo se v nefinančne družbe 2002 Pridobitve minus odsvojitve vrednostnih predmetov ter izvoz in uvoz blaga in storitev Izključijo se transakcije denarnih finanč- nih ustanov z zlatom kot zalogo pre- moženja 2005 10 Preglednice po gospodarskih panogah in po regijah, NUTS II, A17 BDP Za NUTS II samo A17 2001 471 Do 2002 2005