title: Ehdotus neuvoston päätökseksi neuvoston hyväksymästä henkilötodistusalan koulutus-, vaihto- ja yhteistyöohjelmaa koskevasta yhteisestä toiminnasta

eurovoc_concepts:
action programme
border control
identity document
in-service training
police checks

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 26. 06. 1996 KOM(96) 297 lopull. Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI neuvoston hyväksymästä henkilötodistusalan koulutus-, vaihto-ja yhteistyöohjelmaa koskevasta yhteisestä toimimasta (komission esittämä) SKÄLLYSLUmELQ L ftmstebit A: Ehdotuksen tausta B: Ehdotuksen soveltamisala C: Artiklakohtaiset perustelut IL Kaavaehdotus A: Perustelukappaleet B: Määräysosa C: Rahoitusselvitys sivu 3 sivu 3 sivu 4 sivu 5 sivu 9 sivu 9 sivu 10 sivu 16 PERUSTELUT AL TM)tiikren tatista 1. Jo ennen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen voimaantuloa henkilötodistusten tuotannon turvallisuutta ja väärentämisen estämistä pidettiin ensisijaisen tärkeinä henkilötarkastusten tehostamiseksi ulkorajoilla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa määrätyssä yhteistyössä tämä ensisijaisuus vahvistettiin. Tiedotuskanavien, kuten petoksia käsittelevän tiedotteen ja alkuperäisasiakirjoja koskevan käsikirjan lisäksi valvonnan tehokkuuteen vaikuttaa merkittävästi myös tarkastuksista vastaavan henkilöstön kouluttaminen. Vaihtojen avulla henkilöstö tutustuu toisiinsa ja perehtyy käytettyihin tekniikoihin ja menettelyihin. Siksi tällainen toiminta vaikuttaa tärkeältä keinolta taistelussa laitonta ihmiskauppaa ja erityisesti laitonta maahanmuuttoa vastaan. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 1 artiklan 2 alakohdan mukaan "valvonta" henkilöiden liikkuessa jäsenvaltioiden ulkorajojen yli on yhteistä etua koskeva asia 2. Kesäkuussa 1992 Lissabonissa kokoontuneet maahanmuutosta vastaavat ministerit päättivät järjestää tätä tarkoitusta varten kotdutusseminaareja Tähän mennessä on jo pidetty kaksi seminaaria, joissa asiantuntijat jakoivat kokemuksiaan. Näistä vuonna 1995 pidetyn seminaarin menot otettiin menoina yhteisöjen talousarvioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 8 artiklan määräysten nojalla Sekä osallistujat että neuvoston toimivaltainen työryhmä antoivat tästä seminaarista myönteisen arvion. Ne korostivat, että näitä kokemuksia kannattaa tutkia tarkemmin ja hyödyntää huolellisesti valmistelluissa ohjelmissa On siis osoittautunut, että tämäntyyppinen käytännön yhteistyö täydentää hyödyllisellä tavalla neuvoston lainsäädäntötyötä. Itse asiassa ei sovi unohtaa, että K. 3 artiklassa määrätään nimenomaan toimivaltaisten kansallisten hallintoyksikköjen välisestä yhteistoiminnasta 3. Nämä ensimmäiset kokemukset ovat osoittaneet, että tarpeita on erityisen paljon kahdella alalla: kouluttajien kouluttamisessa sekä asiantuntijoiden kouluttamisessa Kouluttajia kouluttamalla voidaan välittää unionin tasolla toteutetussa koulutuksessa saadut tiedot ja kokemukset eteenpäin kussakin jäsenvaltiossa Asiantuntijoiden koulutus on tärkeää, sillä tekniikoiden jatkuva kehittyminen edellyttää asiantuntijoiden taitotiedon lähes välitöntä ajantasaistamista, jonka avulla vuorostaan taataan tarkastuksista vastaavan henkilöstön koulutuksen laatu. Tämän alan toimien onnistumisen edellytyksiä ovat toteutettujen toimien pitkäaikaisuus sekä valmistelun ja järjestämisen yhdenmukaisuus. B; Bidotuteen soveltamisala 4. Tämän yhteisen toiminnan tavoitteena on suunnitella sisällöllisesti yhtäältä sisältää koulutuspolitiikan eri osatekijät - sekä varsinaisen koulutustoiminnan että harjoittelun ja vaihdot toisissa jäsenvaltioissa - siten, että se vahvistaa valvonnasta vastaavan henkilöstön keskinäisiä suhteita yhtenäinen ohjelma, joka toisaalta käynnistää monivuotinen käytännön yhteistyö henkilötodistusten tarkastuksista vastaavien viranomaisten välillä, jotta jäsenvaltioissa käytetyt tekniikat tulisivat paremmin tunnetuiksi ja jotta väärennettyjen asiakirjojen käyttö estettäisiin tehokkaammin, Alustaviin tuloksiin on syytä perehtyä tarkemmin. Olisi erityisesti keskityttävä virkamiesvaihtoon ja kehitettävä tutkimusta, jotta toimien tulokset olisivat myös niiden saavutettavissa, jotka eivät ole itse osallistuneet koulutukseen. Siksi tämän ohjelman perustana ovat vuosittaiset koulutukset, jotka keskittyvät 5. seminaareihin ja joita täydennetään virkamiesvaihdoilla ja joihin liittyy myös tutkimustoimintaa Tämä rakenne heijastaa niitä tarpeita, jotka on saatu järjestettyjä seminaareja arvioimalla ja jotka vahvistetaan neuvoston työryhmiin kuuluvien jäsenvaltioiden asiantuntijoiden keskusteluissa Tämä rakenne ei estä sitä, että tarpeen mukaan kehitetään aloitteita, jotka on mukautettu asiakirjojen, joita ei pysty väärentämään, valmistamistekniikoiden sekä väärennettyjen asiakirjojen jäljittämiseen liittyvien tekniikoiden kehitykseen. Tämän lähestymistavan täydentävyys mahdollistaa tietyn joustavuuden monivuotisen ohjelman hallinnossa niin, että samalla noudatetaan sen ensisijaisia perustavoitteita Tällaista joustavuutta tarvitaan, jotta voidaan mukautua mahdollisimman nopeasti tekniikkojen kehitykseen ja vastata uusiin väärennettyjen asiakirjojen käyttötapoihin. 6. Tämän ohjelman tarkoituksena on saavuttaa nämä tavoitteet tukemalla julkisten tai yksityisten laitosten jatkuvan koulutuksen alalla tekemiä aloitteita Näin lisätään tietoa henkilötodistusten valmistamisesta sekä väärennettyjen asiakirjojen käytön estämisestä. Lisäksi tämän ohjelman avulla saavutettavien mittakaavaetujen avulla on mahdollista lopulta sisällyttää se laajempaan rajatarkastuksia koskevaan ohjelmaan, joka on vuonna 1996 toteutettavan pilottihankkeen kohteena Q Artiklakohtaiset perustelut Laakia Tässä artiklassa määritellään ohjelman yleiset periaatteet ja määrätään, että se kuuluu yhteisörahoituksen piiriin. Liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä suunnitellaan yhteensä 5 miljoonan ecun kokonaismääräraha viidelle seuraavalle vuodelle, jos tähän ohjelmaan sidotaan 400 000 ecua jo varainhoitovuonna 1996. Ohjelman tavoitteiden asettelussa painotetaan kahta seikkaa: toimien jatkuvuutta ja niiden sisällön syventämistä. Erityisesti korostetaan tarvetta määritellä selkeästi toimien tärkeysjärjestys, jotta ohjelma olisi kokonaisuutena yhtenäinen. Tämän vuoksi pitkä aikaväli vaikuttaa olennaiselta keinolta sekä tutkia toimintatapoja että perehtyä tämän ongelman kaikkiin näkökohtiin, jotka voivat olla yhtä hyvin ennaltaehkäiseviä tai rankaisevia (tekniset, juridiset, kulttuuriset ja sosiologiset näkökannat). Tässä artiklassa määritellään keskeiset termit, joita tarvitaan tämän toiminnan yksityiskohtien ymmärtämiseksi. Näitä ovat erityisesti henkilötodistukset ja pääasialliset toimenpiteet, joista ohjelma koostuu. ajgääa Tässä artiklassa käsitellään vuosiohjelmien ensimmäistä osatekijää eli seminaarien järjestämistä. Seminaareja on kahta tyyppiä. Yleiset seminaarit on tarkoitettu kouluttajille, joiden tehtävänä on sen jälkeen välittää saatu tieto edelleen jäsenvaltioissa Toinen seminaarityyppi on täydennyskoulutusta, jonka tarkoituksena on antaa tunnustetuille asiantuntijoille tilaisuus syventää erityisiä näkökohtia, joihin pitäisi kiinnittää erityistä huomiota Määrätään, että näitä seminaareja olisi järjestettävä säännöllisesti eli vuosittain siten, että jakson lopussa olisi niiden kannustavan vaikutuksen avulla muodostunut todellinen tiedonhakulähde. Kaikissa näissä seminaareissa on tarkoitus tutkia teoreettisia ja käytännön seikkoja, jotka liittyvät asiakirjojen turvallisuuteen, sekä saattaa hankitut tiedot samalle tasolle ja syventyä kouluttajille tarkoitettuihin opetusmenetelmiin. Tässä on tietenkin noudatettava yhteisön toimivaltasuhteita, toisin sanoen tämä ulottuvuus ei voi tunkeutua Euroopan yhteisölle annetun toimivallan alueelle esimerkiksi viisumimallin tai unionin kansalaisten oleskeluluvan suhteen. Koska assosioitujen maiden kanssa on erityiset suhteet (Keski- ja Itä-Eurooppa sekä Kypros ja Malta) ja koska on taipeen toimia väärennettyjen asiakirjojen käytön estämiseksi Euroopan unionia laajemmalla tasolla, määrätään, että osa seminaareista voi olla avoimia assosioitujen maiden edustajille. Tämä voitaisiin järjestää siten, että näiden maiden asiantuntijat osallistuvat laaja-alaisiin seminaareihin, tai siten, että tietyille assosioiduille maille järjestetään erityisiä seminaareja, joissa voidaan käsitellä niille läheisiä näkökohtia 4 artikla Tässä artiklassa käsitellään seminaareja täydentävää toimintaa eli virkamiesvaihtoa Se voidaan järjestää muun muassa yksipuolisena tai vastavuoroisena harjoitteluna valvonnasta vastaavissa kansallisissa yksiköissä, jolloin saadaan paikan päällä käsitys toisissa jäsenvaltioissa kohdatuista ongelmista sekä henkilötodistusalan uudenaikaisimmista suunnittelu- ja tuotantomenetelmistä. Nämä vaihdot ovat avoimia assosioitujen maiden lisäksi myös muiden kolmansien valtioiden edustajille, sillä siten osallistujat voivat hyötyä kokemuksista, joita on saatu samanlaisiin tavoitteisiin pyrkivissä tietyissä kolmansissa maissa 5 artikla suunnittelu Vuosiohjelmien kolmas osatekijä käsittää tutkimukset, joiden tavoitteena on erityisesti opetusmateriaalin apuna käytettävät jakelu tietokoneohjelmistot jne. ). Tutkimus voi myös keskittyä enemmän asiakirjojen todentamiseen tarkoitettujen välineiden kehittelyyn sekä väärennettyjä asiakirjoja ja niiden vilpillistä käyttöä koskevien tietojen nopeaan välittämiseen soveltuvan tekniikan suunnitteluun. (opetuspaketit, ja 6 artikla Rahoituksen olennaisimpana perusteena on se, että toiminnalla on merkitystä unionille. Varmuuden vuoksi pääperiaatteena on, että ainoastaan jäsenvaltioiden väliseen toimeen pitää osallistua vähintään kolme jäsenvaltiota Toimissa, joihin liittyy assosioituja maita, näitä sääntöjä mukautetaan niin, että toimeen on osallistuttava vähintään kaksi jäsenvaltiota ja kolme assosioitua valtiota Tällä tavoin vältetään vaara kaksinkertaisesta työstä jäsenvaltioiden kahdenvälisissä aloitteissa 7 artikla Tämän valvontaa koskevan artiklan määräykset komission ja tilmtarkastustuomioistuimen toimivallasta ovat tavanomaisia 8 artikla Tässä artiklassa määritellään yhteisön rahoituksen päälinjat. 2 kohdassa vahvistetaan kokonaisraja, johon sisältyvän periaatteen mukaan kansallisten viranomaisten rahoitusosuuden on oltava yhteisön talousarviosta rahoitettavaa osuutta pienempi. Koska tämän rajan on oltava tarpeeksi joustava mukautuakseen yksittäisiin ohjelmiin, sitä voidaan korottaa 3 kohdassa kuvattujen erityisolosuhteiden huomioon ottamiseksi. Tämän artiklan 4 kohdassa esitetään periaate, jonka mukaan yhteisön rahoitusosuus koskee vain tiettyjä kustannusluokkia ja joka korostaa sitä, että tämä budjettikohta on luonteeltaan enemmänkin toiminnallinen kuin hallinnollinen. Myös tässä kohdassa on mahdollista joustaa erityisolosuhteiden takia 2_aMa Tämä työjärjestystä koskeva artikla on tämäntyyppiselle asiakirjalle tavanomainen. UUHML Tässä artiklassa esitetään periaate, jonka mukaan komissio on vastuussa ohjelmien hallinnoinnista ja seurannasta sekä erityisesti vuosiohjelmien laadinnasta Komissiolla on keskeinen vastuu näiden ohjelmien johtamisessa Vuosiohjelmia valmistellessaan komissio tutkii sille esitettyjä ehdotuksia Tällaisia ehdotuksia voivat esittää myös jäsenvaltiot, joilla on niiden kautta mahdollisuus osallistua ohjelmien suunnitteluun. Ehdotukset otetaan huomioon 2 kohdan toisessa alakohdassa kuvattujen kolmen arviointiperusteen mukaisesti. Teknistä tukea saadakseen komissio tukeutuu tarpeen mukaan sellaisten asiantuntijoiden neuvoihin, jotka ovat perehtyneet väärennettyjen henkilötodistusten käytön ehkäisemisen erityispiirteisiin. lLatikla. joka noudattaa menettelystä komissiolle Tässä artiklassa käsitellään vuosiohjelmaan liittyvää päätöksentekomenettelyä. Tätä varten perustetaan komitea, siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 13 päivänä heinäkuuta 1987 tehtyyn neuvoston päätökseen N:o 87/373 sisältyvää H A menettelyä (EYVL N:o L 197, 18. 7. 1987, s. 33). Vuosiohjelmaa koskeva ehdotus annetaan komitealle, jonka puheenjohtajana komissio toimii. Tämä komitea tekee päätöksensä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen IC4 artiklan 3 kohdan 2 alakohdassa määrätyllä enemmistöllä. Jos komissio arvioi; että se ei voi noudattaa komitean lausuntoa, neuvosto päättää asiasta Tällä menettelyllä on se kaksinkertainen etu, että asiasta voidaan neuvotella jäsenvaltioiden kanssa komiteassa ja että päätöksentekomenettely on tehokas silloin, kun ollaan yksimielisiä. Tämän muissa yhteyksissä hyväksi havaitun menettelyn edut tullaan myös havaitsemaan tämän ohjelman yhteydessä. lZMMa Tämän artiklan tavoitteena on varmistaa toimien arviointi ja seuranta Tämä tehtävä kuuluu ensisijaisesti komissiolle, jonka pitää taata Euroopan parlamentin ja neuvoston riittävä tiedonsaanti niin, että ulkorajoja, turvapaikkaa ja maahanmuuttoa koskevilla aloilla meneillään olevat tai suunnitellut työt ovat yhdenmukaisia UjstiMa Tämä artikla, jossa vahvistetaan yhteisen toiminnan voimaantulo, on tavanomainen. Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI neuvoston hyväksymästä henkilötodistusalan koulutus-, vaihto- ja yhteistyöohjelmaa koskevasta yhteisestä toiminnasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen K. 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan ja K. 8 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon. päivätyn komission ehdotuksen, sekä katsoo, että jäsenvaltioiden mielestä valvonta henkilöiden liikkuessa jäsenvaltioiden ulkorajojen yli sekä erityisesti henkilötodistusten turvallisuus ovat yhteistä etua koskevia asioita, kehyksen luominen koulutusta, tiedotusta, tutkimusta ja henkilövaihtoa varten edistää henkilötodistusten tuotanto-ja tarkastustekniikoiden keskinäistä tuntemusta ja kamppailua niiden väärentämistä vastaan, nämä tavoitteet ovat tehokkaammin saavutettavissa unionin tasolla kuin yksittäisen jäsenvaltion tasolla mittakaavaetujen ja suunniteltujen toimien kasautumisvaikutusten ansiosta, ja tämä yhteinen toiminta ei rajoita yhteisön toimivaltaa varsinkaan ammatillisen koulutuksen alalla eikä se siten haittaa yhteisön toimia tämän politiikan toteuttamiseksi, etenkään Leonardo da Vinci -ohjelmaa, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: I JAKSO: YLEISTÄ i_arjilda Periaate ja tavoitteet 1. Perustetaan vuosiksi 1996-2000 tämän yhteisen toiminnan 2 artiklan määritelmien mukainen henkilötodistusten turvallisuutta koskeva koulutus-, vaihto-ja yhteistyöohjelma jempänä 'Sherlock-ohjelma'), joka saa yhteisön rahoitusta 2. Sherlock-ohjelman yleisenä tavoitteena on monivuotisuutensa ansiosta laajentaa olemassa olevaa henkilötodistusalan yhteistyötä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön toimivaltaa Määrittelemällä selkeät ensisijaiset tehtäväalueet voidaan tätä yhteistyötä järkiperäistää pitkällä aikavälillä. 2aitilda Määritelmät Sherlock-ohjelmassa tarkoitetaan henkilötodistuksilla jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden antamia asiakirjoja, joilla niiden haltijat voivat todistaa henkilöllisyytensä ja mahdollisesti ylittää ulkorajan, koulutuksella henkilötodistusten tuntemukseen keskittyneiden seminaarien järjestämistä, turvallisuuden teoreettiseen ja käytännön vaihdolla virkamiesten oleskelua perehtymiseksi paikan päällä, toisessa valtiossa tarkastustekniikoihin tutkimuksella opetusmateriaalin henkilötodistusten käytön ehkäisemiseksi ja estämiseksi. suunnittelua ja jakelua väärennettyjen 10 ÏÏ JAKSO; OfflFT MAN RAKEIW, 3aitilda KoiiUus 1. Sherlock-ohjelman pääsisältönä on seuraavien vuosittaisten seminaarien jäljestäminen: perusseminaari kouluttajien kouluttamiseen tunnustetuille asiantuntijoille tarkoitettu täydennyskoulutusseminaari asiakirjojen valmistamisesta 2. Nämä seminaarit on tarkoitettu jäsenvaltioiden virkamiehille. On kuitenkin mahdollista järjestää erityisiä seminaareja, jotka ovat avoimia assosioitujen valtioiden virkamiehille. ijutilda Vaihdot Sherlock-ohjelmaan sisältyy myös jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden virkamiesten vaihtoja Ne voidaan lyhytkestoisina harjoitteluina henkilötodistusten tarkastuksista vastaavissa kansallisissa yksiköissä. järjestää muun muassa Tutkimukset 1. Sherlock-ohjelman yhteydessä suunnitellaan, valmistetaan ja jaetaan opetusmateriaalia, jolla levitetään koulutusohjelmista saatua tietoa jäsenvaltioissa ja assosioiduissa valtioissa 2. Tutkimuksen kohteena voi myös olla henkilötodistusten käyttöön liittyviä petoksia koskevan tiedonkulun parantaminen. 11 III JAKSO; RAHQnVSTA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET 6_ariilda Rahoituksen perusteet Yhteisön rahoitusta saavilla hankkeilla on oltava merkitystä Euroopan unionille ja vähintään kolmen jäsenvaltion on osallistuttava niihin. Hankkeisiin, joilla pyritään vahvistamaan yhteistyötä assosioitujen valtioiden kanssa, on osallistuttava vähintään kaksi jäsenvaltiota ja kolme assosioitua valtiota 2_arJikla Varainhoidon valvonta Rahoituspäätöksissä ja niihin perustuvissa sopimuksissa edellytetään komission harjoittamaa seurantaa ja varainhoidon valvontaa sekä tilintarkastustuorrdoistuimen suorittamia tilintarkastuksia 12 JLatiUda Yhteisön rahoituksen taso 1. 2. 3. 4. 1. 2. Tukea voi saada kaikenlaisiin kustannuksiin, jotka aiheutuvat suoraan toiminnan toteuttamisesta ja jotka on sidottu tiettynä sopimuksessa määrättynä ajanjaksona, Yhteisen talousarviosta myönnettävän tuen osuus ei saa ylittää 60 prosenttia ohjelman kokonaiskustannuksista Osuutta voidaan nostaa poikkeuksellisesti 80 prosenttiin tämän yhteisen toiminnan 4 jaksossa määrättyjä menettelyjä noudattaen. Käännös- ja tulkkauskustannuksiin, tietotekniikkakustannuksiin sekä kesto- tai kertakulutu^yödykekustannuksiin tukea voi saada vain, jos ne ovat hankkeen toteuttamisen kannalta olennaisia; niiden osuus kokonaistuen määrästä voi olla enintään 50 prosenttia tai 80 prosenttia silloin, kun ne ovat toiminnan luonteen kannalta välttämättömiä. Tiloista, yleisistä laitteistoista sekä valtion ja julkisten laitosten virkamiesten palkoista aiheutuvat kustannukset voidaan hyväksyä tuen piiriin vain, jos ne liittyvät kansallisista poikkeaviin asemapaikkoihin tai tehtäviin, jotka koskevat nimenomaan eurooppalaisen ulottuvuuden omaavan toiminnan toteuttamista Työjärjestys Komissio hallinnoi ohjelmaan sisältyviä ja Euroopan yhteisöjen talousarviosta rahoitettavia toimia 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18 päivänä syyskuuta 1995 annetulla asetuksella N:o 2335/95. Esittäessään rahoitusehdotuksia komissio ottaa huomioon varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon sekä erityisesti taloudellisuuden ja kustannusvaikuttavuuden periaatteet. 13 IV JAKSO O M I M AN HAI UNTOJA SMTRANTA lfijnfflda Ohjelman valmistelu 1. Komissio vastaa ohjelman hallinnoinnista ja seurannasta sekä toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä tätä varten. 2. Komissio laatii vuosiohjelmaehdotuksen, jossa on jaoteltu käytettävissä olevat määrärahat ja joka perustuu Sherlock-ohjelman rakennetta ja tavoitteita vastaaviin aiheenmukaisiin painopistealueisiin. Tässä tarkoituksessa komissio tutkii sille esitettyjä ehdotuksia seuraavia perusteita käyttäen: ehdotetun aloitteen uudistava luonne miten kiireellisesti aloitetta tarvitaan asiakirjojen turvallisuuden parantamiseen koko ohjelman yhtenäisyys. ILarJMa Ohjelman täytäntöönpano 1. 2. Komissiota avustaa komitea, johon kuuluu yksi edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja Komission edustaja esittää komitealle vuosiohjelmaehdotuksen, jota tarkoitetaan tämän yhteisen toiminnan 10 artiklassa Komitea antaa lausuntonsa tästä ohjelmasta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 4 artiklan 3 kohdan 2 alakohdassa määrätyllä enemmistöllä. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista enintään yhdellä kuukaudella ilmoituksen tekopäiväs tä. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa 14 V JAKSO; LOPPUMÄÄRÄYKSET 12 artikla Arviointi Komissio arvioi joka vuosi kuluneen vuoden aikana toteutetut toimet ja esittää niistä kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. HadiUa Tämä yhteinen toiminta tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 15 RahoHusselvHys Alamomentti B5-800: Yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa Maksusitoumusmäärärahat on kirjattu lukuun BO40. 1. TCÄMENPTTEEN NIMI: Henkilötodistusalan koulutus-, vaihto- ja yhteistyöohjelmaa koskeva yhteinen toiminta (Sherlock-ohjelma). 2. BUDJETTIKOHTA: B5-800: Yhteinen toiminta oikeus- ja sisäasioita koskevassa yhteistyössä, erityisesti Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 1 artiklan 2 ja 3 kohtaan liittyvillä aloilla 3. O0ŒUDELUNEN PERUSTA: Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan 2 kohta 4. TOIMENPnEEN KUVAUS: 4. 1. Toimenpiteen yleistavoite Henkilötodistusten turvallisuuden parantaminen vaikuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa määrättyyn yhteistyöhön sisältyvältä painopistealalta varsinkin unionin ulkorajoilla tapahtuvien tarkastusten tehostamiseksi. Tiedonlähteiden kehittämisen lisäksi (petoksia käsittelevä tiedote, alkuperäisasiakirjoja koskeva käsikirja, asiakirjojen koodattu haku) on tärkeää kouluttaa näiden alojen henkilöstöä erityisesti siksi että siten lisätään jäsenvaltioiden välistä vaihtoa ja käytettyjen tekniikoiden, menetelmien ja välineiden parempaa tuntemusta Tästä aiheesta on jo järjestetty kaksi seminaaria asiantuntijoille heidän omien kokemustensa jakamiseksi. Näistä vuonna 1995 pidetyn seminaarin menot otettiin menoina yhteisöjen talousarvioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 8 artiklan määräysten nojalla Toiminnan yleistavoite on monivuotisen ohjelman avulla laajentaa tämän alan yhteistyötä, järkiperäistää aloitteita keskittymällä selkeisiin painopistealoihin sekä varmistaa tulosten pysyvyys pitkäkestoisella työllä. 4. 2. Toimenpiteen kestoaika Toiminnan suunniteltu kesto on viisi vuotta vuodesta 1996 alkaen. 16 5. MENOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot/Jaksotetut määrärahat 6. MENOLAJI Tuen osuus (korkeintaan 80 %) yhteisrahoituksesta muiden julkisen tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa 7. TAIXXJDElIJSETVAJKUTOKSEr: 7. 1. Toimenpiteen kokonaiskustajinu^ten laskentatapa Tuen piiriin kuuluvat seuraavat alat: - koulutus - vaihto- ja harjoitteluohjelma - tutkimukset ja tietojenvaihto. Mkäli tarvittavat määrärahat myönnetään vuosittain, ohjelman toteuttamiseen on tarkoitus varata 5 miljoonan ecun kokonaismääräraha vuosiksi 1996-2000 kohdassa 7. 2 esitetyn erääntymisaikataulun mukaisesti. Jo toteutettujen samantyyppisten toimien (Karolus- ja Matthaeus-ohjelmat mukaan lukien) tai meneillään olevien toimien perusteella arvioidaan, että vuosittaiset määrärahatarpeet olisivat seuraavat: -1996: - koulutus: * kouluttajien koulutusseminaari: 30 osallistujaa (2 x 15 jäsenvaltiota), kesto 15 päivää (seminaarin kustannukset koulutettavaa kohti: 6 300 ecua): 190 000 ecua * peruskoulutusseminaari Keski- Itä-Euroopan assosioiduille maille (7 valtiota) kolmen jäsenvaltion ohjauksessa: 20 osanottajaa (2 valtiota kohden), kesto 10 päivää (kustannukset koulutettavaa kohti: 4 200 ecua): 84 000 ecua, joka on pyöristettynä 90 000 ecua ja - tutkimukset, tietojenvaihto (opetusvälineiden kehittely, asiakirjojen julkaiseminen): 120 000 ecua - vuosittain ajanjaksoksi 1997/1998; - koulutus: * kouluttajien koulutusseminaari: 30 osallistujaa (2 x 15 jäsenvaltiota), kesto 15 päivää (seminaarin kustannukset koulutettavaa kohti: 6 300 ecua): 190 000 ecua 17 * %dennyskoulutusseminaari (15 päivää, yksi osanottaja jäsenvaltiota kohti, kustannukset koulutettavaa kohti 6 300 ecua): 94 500 ecua, pyöristettynä 95 000 ecua * peruskcÄilutusseminaari Keski- ja Itä-Euroopan assosioiduille maille (7 valtiota) kolmen jäsenvaltion ohjauksessa: 20 osanottajaa (2 valtiota kohden), kesto 10 päivää (kustannukset koulutettavaa kohti 4 200 ecua): 84 000 ecua, joka on pyöristettynä 90 000 ecua * kouluttajien koulutusseminaari Keski- Itä-Euroopan assosioiduille maille (7 valtiota) kolmen jäsenvaltion ohjauksessa: 20 osanottajaa (2 valtiota kohden), kesto 10 päivää (kustannukset koulutettavaa kohti 4 200 ecua): 84 000 ecua, joka on pyöristettynä 90 000 ecua ja - vaihdot: * viiden päivän harjoitteluja (kustannukset harjoittelijaa kohti 2 000 ecua) 150:11e jäsenvaltioiden virkamiehelle: 300 000 ecua * viiden päivän harjoitteluja (kustannukset harjoittelijaa kohti 2 000 ecua) 50:lle assosioitujen kolmansien valtioiden virkamiehelle: 100 000 ecua * muut vaihdot (vierailut tuotantolaitoksiin, tutkimuslaboratorioihin jne. ): kiinteä summa 60 000 ecua - tutkimukset, tietojenvaihto: 75 000 ecua - vuosittain ajanjaksoksi 1999/2000: - koulutus: * kouluttajien koulutusseminaari: 30 osallistujaa (2 x 15 jäsenvaltiota), kesto 15 päivää (seminaarin kustannukset koulutettavaa kohti: 6 300 ecua): 190 000 ecua täydennyskoulutusseminaari (15 päivää, yksi osanottaja * jäsenvaltiota kohti, kustannukset koulutettavaa kohti 6 300 ecua): 94 500 ecua, joka on pyöristettynä 95 000 ecua * peruskoulutusseminaari Keski- ja Itä-Euroopan assosioiduille maille (7 valtiota) kolmen jäsenvaltion ohjauksessa: 20 osanottajaa (2 valtiota kohden), kesto 10 päivää (kustannukset koulutettavaa kohti 4 200 ecua): 84 000 ecua, joka on pyöristettynä 90 000 ecua * kouluttajien koidutusseminaari Keski- Itä-Euroopan assosioiduille maille (7 valtiota) kolmen jäsenvaltion ohjauksessa: 20 osanottajaa (2 valtiota kohden), kesto 10 päivää (kustannukset ja 18 koulutettavaa kohti 4 200 ecua): 84 000 ecua, joka on pyöristettynä 90 000 ecua vaihdot: * viiden päivän harjoitteluja (kustannukset harjoittelijaa kohti 2 000 ecua) 150:11e jäsenvaltioiden virkamiehelle: 300 000 ecua * viiden päivän harjoitteluja (kustannukset harjoittelijaa kohti 2 000 ecua) 50:lle assosioitujen kolmansien valtioiden virkamiehelle: 200 000 ecua * muut vaihdot (vierailut tuotantolaitoksiin, tutkimuslaboratorioihin jne. ): kiinteä summa 100 000 ecua - tutkimukset, tietojenvaihto: 235 000 ecua 7. 2. Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan Maksusitoumusmäärärahat miljoonina ecuina (nykyiset hinnat) Erittely Koulutus (seminaarit) Koulutus (vaihdot) Muut vaihdot Tutkimus, tietojenvaihto 19% 1997 1998 1999 2000 Yht. 0,28 0,465 0,465 0,465 0,465 2,14 0,4 0,4 0,5 0,5 1,8 0,06 0,06 0,1 0,1 0,32 0,12 0,075 0,075 0,235 0,235 0,74 Yhteensä 0,4 1 1 1,3 1,3 5 7. 3. Maksusitoumusmäärärahojen/ maksumäärärahojen aikataulu Maksusitoumusmäärärahat miljoonina ecuina 19 1996 1997 1998 1999 2000 2001 Yht. 0,4 1 1 1,3 1,3 5 Maksusitoumus määrärahat Maksu määrärahat Vuosi 1996 1997 1998 1999 2000 0,1 0,3 0,7 0,3 0,7 0,3 1 1,3 0,3 1 1,3 0,3 0,3 0,4 1 1 1,3 1,3 5 Yhteensä 0,1 1 1 Suuntaa-antava kokonaismääräraha vuosiksi 1996-2000 on 5 miljoonaa ecua. Ohjelmassa on kolme vaihetta: Vuosi 1996: Koska ensimmäisiä kustannuksia ei voida sitoa ennen vuoden viimeistä kolmannesta, vuosittaisen määrärahan arvioinnissa on otettu huomioon se, mitä todella voidaan järjestää tarvittavaan valmisteluaikaan nähden. Vuodet 1997-1998: Alkuvaiheen tarkoituksena on saada aikaan voimakas vipuvaikutus jäsenvaltioiden kansallisiin koulutusohjelmiin. Niillä on käytössään unionin tasolla koulutettuja kouluttajia ja yhdessä kehiteltyjä opetusvälineitä. 1999-2000: Vipuvaikutuksen odotetut tulokset kansallisiin ohjelmiin synnyttävät uusia tarpeita unionin tasolla, minkä vuoksi on mahdollista syventää ja laajentaa toimintaa vuosikertomusta yksityiskohtaisemman puolivälin arvioinnin avulla (vuoden 1998 lopussa). 8. PETOSTENVASTAISET MÄÄRÄYKSET (JA NIIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANON VAIKUTUS) Komission yksiköt tarkastavat ennen maksamista tuet, saadut suoritukset ja valmistelevat, toteutettavuus- ja arviomtitutkimukset ottaen huomioon sopimusvelvoitteet sekä taloudellisuuden, moitteettoman varainhoidon ja moitteettoman yleisen hallinnon periaatteet. Petostenvastaiset määräykset (valvonta, kertomusten antaminen) kuuluvat osana kaikkiin komission ja tuensaajien välisiin sopimuksiin. 9. lOJSTANlWSVAIKIJrrAVUUSANALYYSI: Q 1 M ä l l i s et erityistavoitteet ja kohderyhmä - Erityistavoitteet: 20 Edellä 4. 1 kohdassa mainitun yleistavoitteen lisäksi komissio kiinnittää erityistä huomiota seuraaviin: * Asiakirjojen turvallisuutta koskevien koulutusseminaarien säännöllinen järjestäminen kolmella alalla: - kouluttajien koulutus - tunnustettujen asiantuntijoiden täydennyskoulutus - tiettyjen Keski- ja Itä-Euroopan maiden virkamiehille tarkoitettu peruskoulutus. Tällä tavoitteella pyritään yhdenmukaistamaan tämän alan henkilöstön koulutus keskittymällä eri tasoihin: unionin tasolla koulutetaan kouluttajia ja annetaan korkeatasoista koulutusta, jäsenvaltioiden tasolla välitetään koulutuksessa saatuja tietoja edelleen mahdollisimman monelle kansalliselle viranomaiselle. Samassa yhdenmukaistamisen hengessä ja mahdollisten liittymisten varalta unionin tasolla järjestetään koulutusta myös Keski- ja Itä-Euroopan maiden virkamiehille. * Edeltävän tavoitteen rinnalla kehitetään opetusvälineitä, joita voidaan käyttää koulutusohjelmissa jäsenvaltioissa ja siten hyödyntää unionin tasolla saatua koulutusta. Toimimalla unionin tasolla saavutetaan mittakaavaetuja sekä voidaan kehittää jäsenvaltioiden koulutusta yhdenmukaistettujen opetusvälineiden avulla. * Tutkimuksilla pyritään parantamaan välineitä, joilla voidaan välittää paremmin tietoa asiakirjojen tunnistamisesta ja havaituista petoksista. Viimeksi mainitulla tavoitteella voidaan välttää kaksinkertainen tutkimustyö alalla, jolla jäsenvaltioiden välinen tietojenvaihto on ensisijaisen tärkeää vapaan liikkuvuuden täydelliselle toteutumiselle. - Kohderyhmä: Asiakirjojen suunnittelusta, antamisesta ja tarkastamisesta vastaavat viranomaiset. Koulutuksesta vastaavat viranomaiset, erityisesti ne, jotka suunnittelevat ja toteuttavat asianomaisten yksiköiden koulutuksen ja kehittävät erityisesti kouluttajien koulutusta. 9. 2. Toimenpiteen perustelut Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastossa määritelty jäsenvaltioiden välinen yhteistyö, jossa komissio on täysin osallisena, käsittää asiat, joita jäsenvaltiot pitävät yhteistä etua koskevina. Näihin kuuluu myös asiakirjojen turvallisuus, joka on erityisen tärkeää ulkorajojen ylityksen valvonnalle. Jäsenvaltioiden hallinnollisten yksikköjen välinen yhteistyö täydentää siten unionin tasolla näiden yksikköjen oman toimivaltansa mukaisesti toteuttamia toimenpiteitä. Nopea tietojenvaihto ja tarve toimia reaaliajassa edellyttävät, että viranomaisilla on yhä tarkempaa tietoa toisten jäsenvaltioiden menettelyistä. Sherlock-ohjelma vastaa tähän tarpeeseen, sillä siihen sisältyvät, edellä eritystavoitteiden yhteydessä kuvatut toimenpiteet toteutetaan tasolla, joka noudattaa täysin toissijaisuusperiaatetta. 21 Hankkeiden valinnassa noudatetaan kahta periaatetta: - Noudatetaan yhteisen toiminnan n jaksossa määriteltyä ohjelman rakennetta, jonka mukaan toimet toistetaan säännöllisesti tehokkuuden saavuttamiseksi pitkällä aikavälillä ja kannustavan vaikutuksen aikaansaamiseksi jäsenvaltioissa. - Noudatetaan yhteisen toiminnan 10 artiklassa olevia arviointiperusteita, joiden mukaan ohjelman yhdenmukaisuuden lisäksi on otettava huomioon ehdotuksen uudistava luonne (esimerkiksi tekniikan kehitys) tai kiireellisyys (uudet asiakirjatyypit, väärennysreittien havaitseminen). 9. 3. Toimenpiteen seuranta ja arviointi Tavoitteiden toteutumisen arvioinnissa käytetään kahdentyyppisiä osoittimia: - unionin tasolla järjestettyjen päivien lukimäärä/osallistuja sekä seminaarien että vaihtojen osalta -jäsenvaltioiden järjestämien sellaisten päivien lukumäärä/osallistuja, joissa käytetään Sherlock-ohjelmalla koulutettuja kouluttajia sekä ohjelman yhteydessä kehitettyjä opetusvälineitä. Näitä kvantitatiivisia osoittimia täydennetään kvalitatiivisilla arvioilla siitä, millainen vaikutus koulutuksella on ollut henkilökuntaan (paneelikeskustelu ja väliajoin tehtävä arviointi koulutuksen jälkeen). Vuosikertomuksia täydennetään yksityiskohtaisemmalla opetusta koskevalla kertomuksella kolmen vuoden kuluttua ohjelman täytäntöönpanosta. 10. HALUNTOMENOT (Yleisen talousarvion pääluokan m kohta A) Tarvittavan henkilöstön palkkaaminen riippuu komission vuosittaisesta voimavarojen myöntämispäätöksestä sekä budjettivallan käyttäjän myöntämästä lisähenkilöstön ja lisävarojen määrästä. On tarpeen korostaa, että tällä yhteisellä toiminnalla hallinnoidaan noin 5 miljoonan ecun maksusitoumusmäärärahoja viiden vuoden aikana ja että toirnintarnäärärahoja koskevan moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi on varauduttava ottamaan käyttöön hallinnollisia määrärahoja, jotka vastaavat tähän yhteiseen toimintaan liittyvien toimien lisääntymisestä aiheutuvaa työmäärän kasvua kyseisenä ajanjaksona. 22 Lisävaroja koskeva arvio perustuu vuoden 1995 talousarviosta rahoitetuissa VI osastoon kuuluvissa koulutusta koskevissa pilottitoimissa todettuihin inhimillisten voimavarojen kustannuksiin. 10. 1. Vaikutus työpaikkojen lukumäärään Työpaikkojen laatu Toiminnan hallintaan tarvittava henkilöstö pysyviä työpaikko- yjflt aikaisia työpaik koja PO:n tai kyseisen yksikön käytettävissä olevista voimavaroista lisä voima varoista Virkamiehiä tai väliaikaisia toimenhaltijoita A B C 1 1/2 1/2 Miu henkilöstö Yhte< aisa 2 1 1/2 1/2 2 kesto 5v. alkaen syys kuusta 1996 10. 2. Lisähenkilöstön palkkaamisen taloudellinen kokonaisvaikutus sssa^ssassssBEasasssssssss^EsaBBEBasnHsssasBaBSSKSsassesEassaxsss^ Määrä Laskentatapa (ecua) Virkamiehiä Väliaikaisia Muuta henkilöstöä (Budjettikohta täsmennettävä) 765 000 toimenhaltijoita (92 000 ecua + 33 000 + 28 000) x 5 vuotta HUOM: PO IX:n ilmoittaman taulukon mukaan Yhteensä 765 000 Määrät ilmaisevat lisähenkilöstöstä aiheutuvat kokonaiskustannukset toiminnan koko ajalta 23 10. 3. Toiminnasta aiheutuva muiden toimintamenojen kasvu Budjettikohta (N:o ja nimike) A 2510 Määrät 12 000 50 000 Laskentatapa Työmatkat: 20 päivää/ virkamies: 20 x 120 ecua x 5 v. Matkat: 10 vuosittaista matkaa x 100 ecua x5 v. 156 375 11 artiklassa määrätty komitea: 15 henk x 695 ecua x 3 kokousta x 5 v. , 80 400 Asiantuntijat: 20 päivää/asiantuntijaa/vuosi x 805 ecua x 5 v. Y h t e a , Sä 298775 Määrät vastaavat toiminnan kokonaiskustannuksia Työmatkoilla on tarkoitus arvioida ohjelman toteuttamiseen liittyviä toimia ja yhteensovittaa niitä sekä varmistaa hankkeen riittävä seuranta paikan päällä. Näiden työmatkojen kustannukset ovat arviolta 62 000 ecua vuodessa. 24 ISSN 1024-4492 KOM(96) 297 lopullinen ASIAKIRJAT FI 06 11 Luettelonumero : CB-CO96-306-FI-C ISBN 92-78-05748-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg Is


title: Uredba Komisije (ES) št. 1158/96 z dne 26. junija 1996 o spremembi Uredbe (ES) št. 1372/95 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema izvoznih dovoljenj v sektorju perutninskega mesa

eurovoc_concepts:
export (EU)
export licence
poultry
poultrymeat

formats: html pdf print

text: 206 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 19 31996R1158 27. 6. 1996 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 153/25 UREDBA KOMISIJE (ES) št. 1158/96 z dne 26. junija 1996 o spremembi Uredbe (ES) št. 1372/95 o podrobnih pravilih za izvajanje sistema izvoznih dovoljenj v sektorju perutninskega mesa KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE SPREJELA NASLEDNJO UREDBO: ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, št. 2777/75 z dne ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) 29. oktobra 1975 o skupni ureditvi trga za perutninsko meso (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 2916/95 (2), in zlasti členov 3(2), 8(12) in 25 Uredbe, Člen 1 ker Uredba Komisije (ES) št. 1372/95 (3), kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 180/96 (4), določa podrobna pravila za izvajanje sistema izvoznih dovoljenj v sektorju perut- ninskega mesa; Uredba (ES) št. 1372/95 se spremeni: 1. Člen 3 se spremeni: ker je glede na izkušnje primerno, da se podaljša obdobje za vlaganje zahtevkov in spremeni dan za izdajanje dovoljenj ter izboljša potek vlaganja zahtevkov in izdajanja dovoljenj, in ker je treba te spremembe vključiti v razne določbe Uredbe (ES) št. 1372/95; ker je treba Komisiji omogočiti, da določi drug dan za izdajo izvoznih dovoljenj, kadar zaradi upravno-tehničnih razlogov to ni mogoče v sredo; ker je treba poenostaviti postopek v zvezi s takojšnjo izdajo iz člena 4, tako da se odpravi količinska omejitev dovoljenj zahtevkov in omogoči samodejna potrditev teh dovoljenj, kadar Komisija ne sprejme posebnih ukrepov; ker je upravičeno, da za ta dovoljenja ni možnosti umika zahtevka ob določanju enotnega odstotka za sprejem, da bi se izognili upravno- tehničnim težavam; ker je treba pri dovoljenjih, ki se izdajo takoj, upoštevati čakalno dobo za dodelitev nadomestila, v kateri se lahko dovol- jenja po potrebi spremenijo v skladu s posebnimi ukrepi, ki jih sprejme Komisija; ker je treba prilagoditi stopnje varščin, navedenih v Prilogi I, da bodo usklajene z nedavnimi spremembami stopenj nadomestil; ker bi bilo treba nekoliko podaljšati roke za vlaganje zahtevkov za naknadnaizvozna dovoljenja za piščance, da bi olajšali delo malim izvoznikom; ker so ukrepi, določeni v tej uredbi, skladni z mnenjem Uprav- ljalnega odbora za perutninsko meso in jajca, (1) UL L 282, 1. 11. 1975, str. 77. (2) UL L 305, 19. 12. 1995, str. 49. (3) UL L 133, 17. 6. 1995, str. 26. (4) UL L 25, 1. 2. 1996, str. 27. (a) odstavek 1 se nadomesti z naslednjim besedilom: „1. Zahtevki za izvozna dovoljenja se lahko predlo- žijo pristojnim organom vsak teden od ponedeljka do petka;“ (b) v odstavku 3 se „ponedeljek“ nadomesti s „sredo“; (c) besedilo v drugi alinei odstavka 6 se nadomesti z nasled- njim besedilom: „— ali zahteva takojšnjo izdajo dovoljenja in ga v tem primeru pristojni organ izda takoj, vendar ne prej, kakor na običajni dan za izdajanje v tistem tednu“; (d) doda se naslednji odstavek: „7. Z odstopanjem od odstavka 3 lahko Komisija namesto srede, če takrat to ni mogoče, določi kak drug dan za izdajanje izvoznih dovoljenj. “ 2. Člen 4 se nadomesti z naslednjim besedilom: „Člen 4 Na pisno zahtevo izvoznika ob predložitvi zahtevka izda zahtevano dovoljenje in v 1. pristojni organ takoj razdelku 22 označi vsaj eno od naslednjega: — Certificado de exportación expedido sin perjuicio de medidas especiales de conformidad con el apartado 4 del artículo 3 del Reglamento (CE) no 1372/95; la restitución deberá concederse al menos quince días laborables después de la fecha de su expedición — Eksportlicens udestedt med forbehold af særforanstalt- ninger i henhold til artikel 3, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1372/95; restitution ydes tidligst 15 dage efter udste- delsesdagen 03/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 207 — Ausfuhrlizenz, erteilt unter Vorbehalt der besonderen Maßnahmen gemäß Artikel 3 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1372/95; Erstattung frühestens fünfzehn Arbeitstage nach dem Tag der Erteilung zu gewähren V ta namen prekliče označbo, navedeno v odstavku 1, in v razdelku 22 označi vsaj eno od naslednjega: (a) če je bil določen enoten odstotek za sprejem: — Πιστoπoιητικό εζαγωγής πoυ εκδίδεται µε την επιφύλαζη των ειδικών µέτρων σύµφωνα µε τo άρδρo 3 παράγραφoς 4 τoν κανoνιµoν (EK) αριδ. 1372/95, η επιoτρoφή τoυ τρέπει να χoρηγηδεί τo ενωρίτερo δεκαπέντε εργάσιµες ηµέρες µετά από τηυ ηµερoµυία εκδόσεώς τoυ — Export licence issued subject to any particular measures taken under Article 3(4) of Regulation (EC) No 1372/95; refund to be granted at the earliest fifteen working days after the date of issuing — Certificat d'exportation délivré sous réserve de mesures particulières en vertu de l'article 3 paragraphe 4 du règlement (CE) no 1372/95; restitution à octroyer au plus tôt quinze jours ouvrables après la date de sa déli- vrance — Titolo d’esportazione rilasciato sotto riserva d’adozione di misure specifiche a norma dell’articolo 3, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1372/95; restituzione da conce- dere non prima che siano trascorsi quindici aiorni lavo- rativi dalla data di rilascio del titolo — Uitvoercertificaat afgegeven onder voorbehoud van bijo- zondere maatregelen als bedoeld in artikel 3, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1372/95; de restitutie wordt niet vroeger dan 15 wekdagen na de datum van afgifte van het certificaat toegekend — Cerficado de exportação emitido sem prejuízo de medidas especiais em conformidade com o no. 4 do artigo 3o. do Regulamento (CE) no. 1372/95; restituição a conceder nunca antes de quinze dias úteis após a data da sua emissão — Vientitodistus annettu, (EY) N:o jollei 1372/95 3 artiklan 4 kohdan mukaisista erityistoimen- piteistä muuta johdu; tuki myönnetään aikaisintaan viidentoista työpäivan kuluttua antamispäivästä asetuksen — Exportlicens utfärdad med förbehåll särskilda åtgärder enligt artikel 3. 4 i förordning (EG) nr 1372/95. femton arbetsdagar efter Bidrag skall beviljas tidigast dagen för utgärdandet. för Če Komisija ne sprejme posebnih ukrepov pod pogoji je dovoljenje brez drugih 2. člena 3(4) za zadevni formalnosti veljavno od naslednje srede po tem tednu. teden, Če Komisija sprejme posebne ukrepe pod pogoji člena 3. 3(4) za zadevni teden, pristojni organ v petih delovnih dneh od dneva njihove objave zahteva od izvoznika, da vrne dovoljenje, zato da ga spremeni na podlagi teh ukrepov. — Certificado de exportación con fijación anticipada de la restitución por una cantidad de […] toneladas de los productos que se indican en las casillas 17 y 18 — Eksportlicens med forudfastsættelse af eksportrestitu- tion for en mængde på […] tons af de i rubrik 17 og 18 anførte produkter — Ausfuhrlizenz mit Vorausfestsetzung der Erstattung für eine Menge von […] Tonnen der in Feld 17 und 18 genannten Erzeugnisse — Πιστoπoιητικό εζαγωγής πoυ περιλτιµδάνει τoυ πρoκτι- δoρισµό της επιστρoφής για πoσότητα […] τόυωυ πρoϊόυτωυ τoυ εµφαίυoυται στα τετραγωυια 17 και 18 — Export licence with advance fixing of the refund for a quantity of […] tonnes of the products shown in sections 17 and 18 — Certificat d’exportation à l’advance de la restitution pour une quantité de […] tonnes de produits figurant aux cases 17 et 18 comportant fixation — Titolo d’esportazione recante fissazione anticipata della restituzione per un quantitativo di […] t di prodotti indicati nelle caselle 17 e 18 — Uitvoercertificaat met vaststelling vooraf van de restitutie voor. ton produkt vermeld in de vakken 17 en 18 — Certificado de exportação com prefixação da resti- tuição para uma quantidade de […] toneladas de produtos constantes das casas 17 e 18 — Vientitodistus, johon sisältyy tuen ennakkovahvistus […] tonnille kohdassa 17 ja 18 mainittuja tuotteita — Exportlicens med förutfastställelse av exportbidrag för en kvantitet av […] ton av de produkter som nämns i fält 17 och 18 (b) če so bili zahtevki za dovoljenja zavrnjeni: — Certificado de exportación sin derecho a restitución — Eksportlicens, der ikke giver ret til eksportrestitution — Ausfuhrlizenz ohne Anspruch auf Erstattung — Πιστoπoιητικό εζαγωγής χωαγίς δικαίωµα για oπoιαδή- πoτε επιoτρoτφή — Export licence without entitlement to any refund — Certificat d’exportation ne donnant droit à aucune restitution — Titolo d’esportazione che non dà diritto ad alcuna restituzione 208 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 19 — Uitvoercertificaat dat geen recht op een restitutie (b) količinah, za katere so bila predhodno sredo izdana geeft izvozna dovoljenja; — Certificado de exportação que não dá direito a qual- quer restituição — Vientitodistus ei oikeuta tukeen — Exportlicens som inte ger rätt till exportbidrag. Določbe, navedene v členu 3(6), se ne uporabljajo za 4. dovoljenja, izdana pod pogoji določb tega člena. 5. Nadomestila za dovoljenja, izdana na podlagi določb tega člena, se lahko dodelijo najmanj petnajst delovnih dni po dnevu njihove izdaje. “ 3. Člen 7(1) se nadomesti z naslednjim besedilom: Države članice vsak petek od 13. ure po telefaksu „1. obvestijo Komisijo za predhodno obdobje o: (a) zahtevkih za izvozna dovoljenja z vnaprejšnjo določit- vijo nadomestil iz člena 1, ki so bili vloženi od pone- deljka do petka v tistem tednu; (c) količinah, za katere so bili na podlagi člena 3(6) v pred- hodnem tednu umaknjeni zahtevki za izvozna dovo- ljenja. “ 4. Člen 9 se spremeni: (a) v prvem stavku odstavka 2 se besede „en delovni dan“ nadomestijo z „dva delovna dneva“; (b) v odstavku 3 se sklicevanje na Prilogo III nadomesti s sklicevanjem na Prilogo II. 5. Priloge se nadomestijo s prilogami k tej uredbi. Člen 2 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Uporablja se za izvozna dovoljenja, ki so v uporabi od 1. julija 1996. Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah. V Bruslju, 26. junija 1996 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije 03/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 209 PRILOGA I „PRILOGA I Proizvodna oznakapo nomenklaturi kmetijskih proizvodovza izvozna nadomestila (1) Kategorija Stopnja varščine (eku/100 kg) Neto masa 0105 11 11 000 0105 11 19 000 0105 11 91 000 0105 11 99 000 0105 12 00 000 0105 19 20 000 0207 12 10 900 0207 12 90 190 0207 25 10 000 0207 25 90 000 0207 14 20 900 0207 14 60 900 0207 14 70 190 0207 14 70 290 0207 27 10 990 0207 27 60 000 0207 27 70 000 1 2 3 4 5 6 7 8 — — 12 (2) 3 (3) 12 (2) 3 (3) 3 3 3 3 (1) Uredba Komisije (EGS) št. 3846/87 (UL L 366, 24. 12. 1987, str. 1), del 7. (2) Za destinacije, prikazane v Prilogi III. (3) Druge destinacije. “ 210 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 19 PRILOGA II „PRILOGA II 03/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 211 PRILOGA III „PRILOGA III Angola Savdska Arabija Kuvajt Bahrajn Katar Oman Združeni arabski emirati Jordanija Jemen Libanon Iran“


title: Id-Direttiva tal-Kunsill 96/43/KE tas-26 ta’ Ġunju 1996 li temenda u tikkonsolida d-Direttiva 85/73/KEE sabiex tassigura l-finanzjament ta’ l-ispezzjonijiet veterinarji u l-kontrolli fuq l-annimali ħajjin u fuq ċerti prodotti ta’ l-annimali u li temenda d-Direttivi 90/675/KEE u 91/496/KEE

eurovoc_concepts:
animal product
financing method
health control
import
live animal
veterinary inspection

text: 212 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 19 31996L0043 1. 7. 1996 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 162/1 ID-DIRETTIVA TAL-KUNSILL 96/43/KE tas-26 ta’ Ġunju 1996 li temenda u tikkonsolida d-Direttiva 85/73/KEE sabiex tassigura l-finanzjament ta’ l-ispezzjonijiet veterinarji u l-kontrolli fuq l-annimali ħajjin u fuq ċerti prodotti ta’ l-annimali u li temenda d- Direttivi 90/675/KEE u 91/496/KEE IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra t-Trattat li mika Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 43 tiegħu, jistabbilixxi l-Komunità Ekono- l-prinċipji minn pajjiżi terzi (6) u d-Direttiva tal-Kunsill 91/496/KEE tal-15 jirregolaw l- ta’ Lulju 1991 li tistabbilixxi jidħlu organizzazjoni tal-kontrolli veterinarji fuq l-annimali li fil-Komunità minn pajjiżi temenda d-Direttivi 89/662/KEE, 90/425/KEE u 90/675/KEE (7), tistabbilixxu b’mod partikolari l-ħtiġiet għall-identità dokumentarja, l-identità u l- kontrolli fiżiċi li għandhom jitwettqu fuq l-annimali mill-pajjiżi terzi; terzi u li li Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (2), li kkunsidra Wara Soċjali (3), l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Billi l-finanzjament ta’ l-ispezzjonijiet ta’ dan it-tip u l-kontrolli tas-saħħa jvarjaw fl-Istati Membri differenti, u huma mwettqa b’mod partikolari billi jintalbu ħlasijiet li jistgħu jvarjaw; billi differenzi ta’ dan it-tip jistgħu jaffettwaw il-kondizzjonijiet tal- kompetizzjoni bejn il-prodotti li huma fil-biċċa l-kbira tagħhom koperti mill-organizzazzjonijiet komuni tas-suq; Billi l-annimali ħajjin u l-prodotti ta’ l-annimali huma inklużi fil-lista ta’ prodotti l- annimali ta’ dan it-tip u l-prodotti magħmula mill-annimali ta’ dħul għall-parti mill-popolazzjoni jikkostitwixxu sors agrikola; jinsabu f’Anness II tat-Trattat; billi li Billi d-Direttiva tal-Kunsill 85/73/KEE tad-29 ta’ Jannar 1985 dwar il-finanzjament ta’ l-ispezzjonijiet veterinarji u l-kontrolli fuq il-prodotti magħmula mill-annimali koperti mill-Anness A tad-Direttiva 89/662/KEE u mid-Direttiva 90/675/KEE (4), stabbilew il-prinċipji tal-ħlasijiet għall-kontrolli ta’ dan it-tip; jirregolaw l-imponiment li Billi d-Direttiva tal-Kunsill 90/425/KEE tas-26 ta’ Ġunju 1990 fir-rigward tal-kontrolli veterinarji u żootekniċi applikabbli għall-kummerċ intra-Komunitarju f’ċerti annimali ħajjin u prodotti bil-ħsieb tat-twettieq tas-suq intern (5), tistabbilixxi il-ħtiġiet b’mod li għandhom jitwettqu fl-Istat Membru kunsinnatarju għall- annimali ħajjin u ċerti prodotti magħmula mill-annimali; għall-kontrolli partikolari veterinarji Billi d-Direttiva tal-Kunsill 90/675/KEE ta’ 1990 li tistabbilixxi tal-kontrolli veterinarji l-10 ta’ Diċembru jirregolaw l-organizzazzjoni jidħlu fil-Komunità fuq il-prodotti l-prinċipji li li (1) ĠU C 219, tat-3. 8. 1993, p. 15. (2) ĠU C 315, tat-22. 11. 1993, p. 630. (3) ĠU C 34, tat-2. 4. 1994, p. 23. (4) ĠU L 32, tal-5. 2. 1985, p. 14. mid-Direttiva 96/17/KE (ĠU L 78, tat-28. 3. 1996, p. 30). (5) ĠU L 224, 18. 8. 1990, p. 29. Id-Direttiva kif l-aħħar emendata mid-Direttiva 92/118/KEE (ĠU L 62, tal-15. 3. 1993, p. 49). Id-Direttiva kif l-aħħar emendata Billi, fil-każ ta’ pajjiżi terzi, differenti jista’ jwassal għall-bidliet fid-direzzjoni tal-kummerċ; jidħlu fil-Komunità minn jkunu mitluba jħallsu miżati l-annimali ħajjin li l-operaturi il-fatt li Billi sabiex jinstab rimedju għal din is-sitwazzjoni għandha ssir disposizzjoni għar-regoli armonizzati fuq il-finanzjament ta’ l- ispezzjonijiet u l-kontrolli ta’ dan it-tip; Billi l-awtoritajiet pubbliċi huma responsabbli għat-twettiq ta’ l- ispezzjonijiet u l-kontrolli ta’ dan it-tip; billi, b’dana kollu, għandhom isiru disposizzjonijiet jħallsu kontribuzzjoni għall-finanzjament l-ispezzjonijiet u l- kontrolli ta’ dan it-tip; sabiex l-operaturi ta’ Billi d-Direttivi 90/675/KEE u 91/496/KEE għandhom jiġu addattati sabiex jittieħed akkont ta’ dawn il-prinċipji; (6) ĠU L 373, 31. 12. 1990, p. 1. Id-Direttiva kif l-aħħar emendata mid-Direttiva 95/52/KE (ĠU L 265, tat-8. 11. 1995, p. 16). (7) ĠU L 268, 24. 9. 1991, p. 56. If-Direttiva kif l-aħħar emendata mid-Deċiżjoni 92/438/KEE (ĠU L 243, tal-25. 8. 1992, p. 27). 03/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 213 jsiru disposizzjonijiet għall-finanzjamnet Billi hemm bżonn li tal-kontrolli stabbiliti fid-Direttiva tal-Kunsill 96/23/KE tas-29 ta’ April 1996 dwar il-miżuri għall-monitoraġġ ta’ ċerti sustanzi u r-residwi tagħhom fl-annimali ħajjin u l-prodotti magħmula mill-annimali u l-abrogazzjoni tad-Direttivi 85/358/KEE u 86/496/KEE u d-Deċiżjonijiet 89/187/KEE u 91/664/KEE (1); Billi għandhom isiru wkoll aġġustamenti tekniċi għall-Annessi eżistenti tad-Direttiva 85/73/KEE sabiex jittieħed akkont ta’ l- esperjenza miksuba; ssir joriġinaw mill-annimali b’eċċezzjoni tal- Billi għall-prodotti li laħam li referenza għalih fid-Direttivi 64/433/KEE (2), 71/118/KEE (3) u 72/462/KEE (4), ir-regoli ddettaljati meħtieġa għall-finanzjament ta’ l-ispezzjonijiet veterinarji għad iridu jiġu stabbiliti; Billi, sabiex jiġi assigurat il-funzjonament effettiv tas-sistema ta’ l-ispezzjoni għall-prodotti tas-sajd u sabiex jiġi evitat tgħawwiġ fil-qasam tal-kompetizzjoni, għandhom jiġu stabbiliti regoli ddettaljati tas-sajd koperti mid- Direttiva tal-Kunsill 91/493/KEE tat-22 ta’ Lulju 1991 li l-kondizzjonijiet tas-saħħa għall-produzzjoni u t- tistabbilixxi tqegħid fis-suq tal-prodotti tas-sajd (5); ta’ dan it-tip għall-prodotti ir-regoli ddettaljati proposti sabiex jittieħed akkont tan- Billi natura speċifika tal-prodotti in-natura tal-kontrolli tas-sajd, stipulati fid-Direttiva 91/493/KEE u l-importanza tat-twaqqif ta’ tal- miżati Komunitarji kompetizzjoni; f’dak li għandu x’jaqsam mar-regoli Billi dawn l-arranġamenti m’għandhomx jinkludu l-prodotti tas- t-tqegħid fis-suq tagħhom m’hux kopert mir-regoli sajd li stabbiliti fid-Direttiva 91/493/KEE; Artikolu 2 Fl-Artikolu 3 (ii) tad-Direttiva 90/675/KEE it-termini fid-Direttiva 96/23/KE (*)” għandhom jiġu miżjuda l-kontrolli veterinarji” u qabel “… ikunu ġew li 1. “stipulati wara “(ii) imħallsa u li …”. (*) ĠU L 125, tat-23. 5. 1996, p. 10. L-Artikolu 15 tad-Direttiva 91/496/KEE għandhu jaqra 2. kif ġej: “L-Artikolu 15 L-Istati Membri għandhom jiġbru miżata għall-kontrolli veterinarji u tas-saħħa meta l-annimali li ssir referenza dwarhom f’din id-Direttiva ikunu impurtati, bi qbil mad- Direttiva 96/23/KE (*). (*) ĠU L 125, tat-23. 5. 1996, p. 10. ” Artikolu 3 Billi, għall-prodotti li joriġinaw mill-annimali minn pajjiżi terzi, għandu jitwaqqaf kollegament mad-data li minnha l-ftehim fuq l-ekwivalenza tal-garanziji veterinarji għandhom ikun konklużi, l-1 ta’ Jannar 1999 il-Kunsill għandu jirrevedi din id- Qabel Direttiva fuq il-bażi ta’ rapport mill-Kummissjoni flimkien ma’ proposti jekk ikun xieraq. ADOTTA DIN ID-DIRETTIVA: Artikolu 4 Artikolu 1 l-Artikoli u l-Annessi għad-Direttiva 85/73/KEE It-Titolu, għandhom jiġu ssostitwiti mit-test dispost fl-Anness għall-din id-Direttiva. (1) ĠU L 125, tat-23. 5. 1996, p. 10. (2) ĠU C 121, tad-29. 7. 1964, p. 2012/64. Id-Direttiva kif l-aħħar emendata mid-Direttiva 92/5/KEE (ĠU L 57, tat-2. 3. 1992, p. 1). (3) ĠU L 55, 8. 3. 1971, p. 23. Id-Direttiva kif l-aħħar emendata mid- Direttiva 92/116/KEE (ĠU L 62, tal-15. 3. 1993, p. 1). (4) ĠU L 302, tal-31. 12. 1972, p. 28. Id-Direttiva kif l-aħħar emendata tas- (KEE) Nru 1601/92 (ĠU L 173, permezz tar-Regolament 27. 6. 1992, p. 13). (5) ĠU L 268, ta’ l-24. 9. 1991, p. 15. L-Istati Membri għandhom iġibu fis-seħħ il-liġijiet, ir- amministrativi meħtieġa 1. regolamenti u d-disposizzjonijiet sabiex ikunu konformi ma’: (i) d-disposizzjonijiet ta’ l-Artikolu 7 u tal-Kapitolu I (1) (e) ta’ l-Anness A sa l-1 ta’ Lulju 1996; (ii) d-disposizzjonijiet tal-Kapitolu II, is-Sezzjoni II tal-Kapitolu III ta’ l-Anness A u tal-Kapitolu II ta’ l-Anness Ċ sa l-1 ta’ Jannar 1997; 214 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 19 (iii) l-emendi l-oħrajn sa l-1 ta’ Lulju 1997. L-Istati Membri għandhom ikollhom perjodu ulterjuri jestendi sa l-1 ta’ Lulju 1999 li disposizzjonijiet tas-Sezzjoni I tal-Kapitolu III ta’ l-Anness A. li jista’ fih ikunu konformi mad- Meta l-Istati Membri jadottaw dawn id-disposizzjonijiet, dawn għandhom ikollhom referenza għal din id-Direttiva jew għandhom ikunu akkumpanjati minn referenza ta’ dan it-tip fl- okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tagħhom. Il-metodi ta’ kif issir referenza ta’ dan it-tip għandhom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri. Artikolu 5 Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikaz- zjoni tagħha fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Din id-Direttiva hija indirizzata lejn l-Istati Membri. Artikolu 6 Magħmula fil-Lussemburgu, fis-26 ta’ Ġunju 1996. L-Istati Membri 2. Kummissjoni jkunu adottaw fil-qasam irregolat minn din id-Direttiva. tad-disposizzjonijiet għandhom jikkomunikaw lejn tal-liġi nazzjonali it-test il- li Għall-Kunsill Il-President M. PINTO 03/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 215 ANNESS ID-DIRETTIVA TAL-KUNSILL 85/73/KEE tad-29 ta’ Jannar 1985 dwar il-finanzjament ta’ l-ispezzjonijiet veterinarji u l-kontrolli koperti mid-Direttivi 89/662/KEE, 90/425/KEE, 90/675/KEE u 91/496/KEE (emendati u kkonsolidati) Artikolu 1 L-Istati Membri għandhom jassiguraw, skond l-arranġamenti l-miżata Komunitarja tkun miġbura stabbiliti fl-Anness A, sabiex tkopri l-ispejjeż okkażjonati mill-ispezzjonijiet tal-, u l- kontrolli fuq il-prodotti elenkati f’dak l-Anness, inklużi dawk immirati biex tkun assigurata l-produzzjoni ta’ l-annimali fil- biċċeriji, bi qbil mal-ħtiġiet tad-Direttiva 93/119/KEE. li Artikolu 2 L-Istati Membri għandhom jassiguraw, skond l-arranġamenti li tinġabar miżata Komunitarja sabiex stabbiliti fl-Anness B, tkopri l-ispejjeż okkażjonati mill-ispezzjonijiet u l-kontrolli stipulati mid-Direttiva 96/23/KE (1). Artikolu 3 L-Istati Membri għandhom jassiguraw, skond l-arranġamenti stabbiliti fl-Anness Ċ, li tinġabar miżata Komunitarja sabiex tkopri l-ispejjeż okkażjonati mill-ispezzjonijiet tal-, u l-kontrolli fuq l-annimali ħajjin elenkati f’dak l-Anness. Artikolu 4 l-adozzjoni jirregolaw il- 1. Matul l-Istati Membri għandhom jassiguraw il- miżati Komunitarji, finanzjament ta’ l-ispezzjonijiet u l-kontrolli mhux koperti mill- Artikoli 1, 2 u 3. tad-disposizzjonijiet li Għall-finijiet jistgħu 2. jitolbu miżati nazzjonali bi qbil mal-prinċipji adottati għall- miżati Komunitarji. l-Istati Membri tal-paragrafu 1, Artikolu 5 Il-miżati Komunitarji għandhom jiġu ffissati 1. li jkopri l-ispejjeż sostenuti mill-awtorità kompetenti fir-rigward ta’: f-livell — l-ispejjeż tas-salarji u l-ispejjeż tas-sigurtà soċjali involuti fis- servizz ta’ l-ispezzjoni, — l-ispejjeż amministrattivi jkunu ntefqu fit-twettiq tal- li jistgħu jinkludu n-nefqa li li kontrolli u l-ispezzjonijiet, hemm bżonn għat-taħriġ matul l-ispetturi, għall-kontrolli u l-ispezzjonijiet li ssir referenza dwarhom fl-Artikoli 1, 2 u 3. is-servizz ta’ 2. L-ebda rimbors dirett jew indirett tal-miżati stipulati f’din id-Direttiva m’għandu jkun permissibbli B’dana kollu l- applikazzjoni possibbli minn Stat Membru tal-medja tan-normi stipulata fl-Annessi A, B u Ċ m’għandhiex tiġi kkunsidrata rimbors indirett fl-estimi tal-każi individwali. L-Istati Membri għandhom ikunu awtorizzati 3. jitolbu ammont li jeċċedi l-livelli tal-miżati Komunitarji bil-kondizzjoni li l-miżati totali mitluba minn kull Stat Membru ma jeċċedux l- ispiża reali ta’ l-ispezzjoni. li 4. Mingħajr preġudizzju għall-għażla ta’ l-awtorità awtoriz- zata sabiex titlob il-miżati Komunitarji, il-miżati Komunitarji għandhom jissostitwixxu t-tariffi l-oħra kollha ta’ l-ispezzjoni- jiet sanitarji jew il-miżati mitluba mill-awtoritajiet nazzjonali, reġjonali, jew lokali ta’ l-Istati Membri għall-ispezzjonijiet u l- kontrolli li ssir referenza dwarhom fl-Artikoli 1, 2 u 3 u ċ- ċertifikazzjoni tagħhom. Din id-Direttiva m’għandhiex timpedixxi lill-Istati Membri milli jitolbu miżati għall-ġlieda kkontra l-mard epiżootiċi u enżoo- tiċi. Artikolu 6 L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw regolarment 1. lejn il-Kummissjoni — id-dati li jikkonċernaw id-distribuzzjoni u l-użu tal-miżati jiġġustifikaw il- Komunitarji; għandhom ikunu kapaċi metodi tal-kalkolazzjoni tagħhom, (1) ĠU L 125, tat-23. 5. 1996, p. 10. — ir-rati tal-kambju adottati kull sena bi qbil ma’ l-Artikolu 7, 216 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 19 jkunu Artikolu 8 — il-post jew postijiet meta l-miżati Komunitarji mitluba, u jagħtu l-ispjegazzjonijiet neċessarji. Bħala parti mill-kontrolli li għandhom 2. jitwettqu mill-Kummissjoni, il-Kummissjoni tista’, b’kollaboraz- zjoni ma’ l-awtoritajiet nazzjonali kompetenti, tivverifika jekk id-disposizzjonijiet ta’ din id-Direttiva ikunux qed jiġu applikati. fuq il-post 3. Meta l-Istat Membru jikkunsidra li fi Stat Membru ieħor m’humiex imwettqa b’mod sodisfaċenti u li l- miżati stipulati f’din id-Direttiva ma jkoprux l-ispejjeż tal- kontrolli, jew ma jkopruhomx b’mod adegwat, għandu jirrikorri għad-disposizzjonijiet tad-Direttiva 89/608/KEE u b’mod partikolari l-Artikolu 10 u 11 tagħha. l-kontrolli rilevanti Artikolu 7 Ir-rata tal-kambju fil-munita nazzjonali 1. l-ammonti f’eku speċifikati f’din id-Direttiva għandu jkun dak ippubblikat ta’ kull sena fl-ewwel jum tax-xogħol ta’ Settembru fis-serje Ċ tal-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Ir-rata għandha tapplika b’effett mill-1 ta’ Jannar fis-sena ta’ wara. ta’ Bħala deroga mill-paragrafu 1: 2. — għall-1994, l-Istati Membri għandhom jużaw ir-rata tal- kambju applikabbli fl-1 ta’ Settembru 1992, — għas-snin 1995 sa1998 l-Istati Membri għandhom jużaw tal-kambju ppubblikata bi qbil mal- il-medja paragrafu 1 għat-tliet snin preċedenti. tar-rati Billi jaġixxi permezz ta’ maġġoranza kkwalifikata fuq proposta mill-Kummissjoni, il-Kunsill jista’ jemenda l-Annessi A, B u Ċ għal din id-Direttiva bil-ħsieb, b’mod partikolari, li jistabbilixxi livelli normali għall-miżati Komunitarji, u jistabbilixxi regoli ddettaljati għall-implimentazzjoni tagħhom u jaħseb għall- eċċezzjonijiet. Artikolu 9 Ir-Repubblika Ellenika għandha li tkun awtorizzata 1. tidderoga mill-prinċipji f’din id-Direttiva meta, stabbiliti minħabba l-karatteristiċi ġeografiċi, l-ispejjeż tat-talb ta’ miżata f’reġjuni ġeografikament remoti huma akbar mill-qligħ mill- miżata. L-awtoritajiet Griegi għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni bl- estensjoni territorjali tad-derogi mogħtija. Dik l-informazzjoni għandha tkun akkumpanjata mill-ispjegaz- zjonijiet neċessarji. Fil-każ tar-reġjuni l-aktar imbiegħda, Istati Membri l-oħra 2. jistgħu jkunu awtorizzati, bi qbil mal-proċedura stabbilita fl- Artikolu 18 tad-Direttiva 89/662/KEE, jibbenefikaw mill- istess derogi. li 03/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 217 Anness A KAPITOLU I Il-miżati applikabbli għal-laħam kopert mid-Direttivi 64/433/KEE, 71/118/KEE, 91/495/KEE u 92/45/KEE Il-miżata li ssir referenza dwarha fl-Artikolu 1 hija ffissata bi qbil ma’ l-Artikolu 5(1), kif ġej: 1. Mingħajr preġudizzju għall-punti 4 u 5, l-Istati Membri għandhom jiġbru għall-ispejjeż ta’ l-ispezzjoni li għandhom x’jaqsmu mal-qatla, l-ammonti normali li ġejjin: (a) iċ-ċanga u l-vitella: — l-annimali ta’ l-ifrat adulti: ECU 4,5 kull annimal, — l-annimali ta’ l-ifrat żgħar: ECU 2,5 kull annimal; (b) l-annimali b’difer wieħed/tar-razza taż-żwiemel: ECU 4,4 kull annimal; (ċ) il-laħam tal-majjal: annimali bil-piż tal-karkassa — ta’ anqas minn 25 kg: ECU 0,5 kull annimal, — egwali għal, jew aktar minn 25 kg: ECU 1,30 kull annimal; (d) laħam tan-nagħaġ u laħam tal-mogħoż: annimali bil-piż tal-karkassa — ta’ anqas minn 12-il kg: ECU 0,175 kull annimal, — ta’ bejn 12 u 18-il kg: ECU 0,35 kull annimal, — ta’ aktar minn 18-il kg: ECU 0,5 kull annimal; (e) il-laħam tat-tjur: (i) jew b’rata normali kif ġej: — għall-kapuċċelli, tjur oħra żgħar għas-simna li jkunu jiżnu anqas minn 2 kg u għat-tiġieġ imsawra: ECU 0,01 kull annimal, — tjur żgħar oħra għas-simna bil-piż tal-karkassa egwali għal jew akbar minn 2 kg: ECU 0,02 kull annimal, — tjur adulti tqal oħra li jkunu jiżnu 5 kg jew aktar: ECU 0,04 kull annimal; (ii) jew, meta l-Istat Membru jiddeċiedi li ma jagħmilx distinzjoni bejn il-kategoriji tat-tjur kif fi (i), ta’ ECU 0,03 kull għasfur; (f) il-laħam tal-fniek u l-laħam ta’ tjur tal-kaċċa żgħar jew l-anniamli tal-kaċċa ma’ l-art: — għall-fniek jew tjur tal-kaċċa żgħar u l-annimali tal-kaċċa ma’ l-art, ir-rati normali stabbiliti f’(e); — għall-annimali ta’ l-art li ġejjin: — il-ħanżir selvaġġ: ir-rati stabbiliti fi (ċ), miżjuda jekk il-livelli ma jkunux suffiċjenti sabiex ikopru l- ispejjeż, l-ispejjeż ta’ l-eżami trikinoskopiku stipulat fid-Direttiva 92/45/KEE, — annimali li jixtrarru: ir-rati stabbiliti f’(d). 2. Il-kontrolli u l-ispezzjonijiet konnessi ma’ l-operazzjonijiet Artikolu 3(1)(B) tad-Direttiva 64/433/KEE u l-Artikolu 3(1)(B) tad-Direttiva 71/118/KEE għandhom ikunu koperti (a) jew: f’rata normali biż-żieda ta’ l-ammont normali ta’ ECU 3 kull tunnellata fuq il-laħam li jidħol fl-impjant tat- tat-tqattiegħ li hemm referenza dwarhom fl- tqattiegħ. Dak l-ammont huwa miżjud ma’ l-ammonti li hemm referenza dwarhom fi 1 hawn fuq; (b) jew: billi jintalbu l-ispejjeż reali ta’ l-ispezzjoni kull siegħa maħduma. Meta l-operazzjonijiet tat-tqattiegħ ikunu mwettqa fl-istabbiliment fejn il-laħam ikun miksub, l-ammonti stabbiliti fl- ewwel subparagrafu għandhom jitnaqqsu sa massimu ta’ 55 %. L-Istat Membru li jagħżel li jimponi miżati kull siegħa maħduma għandhu jkun kapaċi juri lill-Kummissjoni li l- ispejjeż reali ma jistgħux jiġu koperti billi jintalbu miżati bi qbil ma’ (a). 218 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 19 3. L-Istati Membri għandhom jitolbu ammont korrispondenti man-nefqa reali meħtieġa għall-kontrolli inter alia, jew l- l-Artikolu 3(1)(D) tad-Direttiva ispezzjonijiet tal-laħam li 64/433/KEE u l-Artikolu 3(1)(Ċ) tad-Direttiva 71/118/KEE. jkun qiegħed jinħażen b’mod konformi ma’, Ir-regoli ddettaljati għall-applikazzjoni ta’ dan il-paragrafu jistgħu jiġu stabbiliti bi qbil mal-proċedura stipulata fl- Artikolu 16 tad-Direttiva 64/433/KEE jew l-Artikolu 21 tad-Direttiva 71/118/KEE bil-ħsieb li b’mod partikolari jiġu deċiżi l-każi tal-laħam ta’ l-intervent u tal-laħam soġġett għall-ħażna għal żmien qasir fi mħażen imkessħa suċċessivi. 4. Sabiex jiġu koperti l-ispejjeż li jkunu żdiedu, l-Istati Membri jistgħu: (a) jew iżidu l-ammonti normali tal-miżati kif stabbilit fil-punti 1 u 2 (a) għall-istabbilimenti individwali. Minbarra minn dak stabbilit fil-punt 5 (a), il-kondizzjonijiet li għandhom jintlaħqu jistgħu jkunu dawn li ġejjin: — l-ispejjeż ta’ l-ispezzjoni ogħla minħabba nuqqas partikolari ta’ uniformità fl-annimali għall-qatla f’dak li għandu x’jaqsam ma’ l-età, daqs, piż u stat tas-saħħa, — perjodi ta’ stennija jew inkella perjodi mhux produttivi għall-personal ta’ l-ispezzjoni minħabba ppjanar bil- jew tal- jew tan-nuqqasijiet tekniċi l-annimali quddiem mhux adegwat mill-istabbiliment tal-kunsinni ta’ fallimenti, per eżempju fi stabbilimenti aktar qodma, — dewmien frekwenti fil-proċess tal-qatla, e. g. bħala riżultat ta’ nuqqas fil-personal tal-qatla u minħabba f’hekk it-tħaddim ta’ anqas personal ta’ l-spezzjoni milli jkun hemm bżonn, — spejjeż akbar minħabba ħinijiet ta’ l-ivjaġġar speċjali, — aktar ħin meħud mill-ispezzjonijiet minħabba l-perjodu tal-qatla li jinbidlu spiss li ma jkunux fil-kontroll tal- personal ta’ l-ispezzjoni, — interruzzjonijiet frekwenti fil-proċess tal-qatla sabiex jintlaħqu l-obbligi tat-tindif u diżinfettazzjoni, — l-ispezzjonijiet ta’ l-annimali li, fuq talba tas-sid, ikunu maqtula ’l barra mis-sigħat tal-qatla normali. L-ammont taż-żidiet fir-rata normali ċentrali għall-miżati jiddependi fuq il-livell ta’ l-ispejjeż li jkunu jridu jiġu koperti; (b) jew tintalab miżata speċjali li tkopri l-ispejjeż reali. 5. L-Istati Membri li fihom l-ispejjeż tas-salarji, l-istruttura ta’ l-istabbilimenti u r-relazzjoni bejn il-veterinarji u l-ispetturi jvarjaw mill-medja Komunitarja meħuda bħala bażi għall-kalkolazzjoni ta’ l-ammonti normali ffissati fil-punti 1u 2 (a) jistgħu b’mod eċċezzjonali jnaqqsuhom sabiex jintlaħqu l-ispejjeż reali ta’ l-ispezzjoni: (a) b’mod ġenerali, billi hemm differenzi sostanzjali fl-għoli tal-ħajja u l-ispejjeż tas-salarji; (b) għall-istabbilimenti individwali, fejn jintlaħqu l-kondizzjonijiet li ġejjin: — ir-rata tal-qatla minima kull jum li tippermetti li l-użu tal-personal ta’ l-ispezzjoni relevanti jiġi ppjanat bil- quddiem, — in-numru ta’ l-annimali maqtula jkun kostanti, sabiex il-kunsinni ta’ l-annimali jkunu jistgħu jiġu ppjanati bil- quddiem, b’hekk ikun permissibbli li jsir użu razzjonali mill-personal ta’ l-ispezzjoni, — organizzazzjoni stretta u ppjanar fi ħdan l-istabbiliment flimkien mar-rata tal-qtil ta’ malajr, li jippermettu l- aħjar użu tal-personal ta’ l-ispezzjoni, — l-ebda perjodi ta’ stennija jew perjodi mhux produttivi għall-personal ta’ l-ispezzjoni; — l-annimali għall-qatla jkunu uniformi kemm jista’ jkun fl-età, fid-daqs, fil-piż u fl-istat tas-saħħa. Fl-ebda każ l-applikazzjoni ta’ dawn l-eżenzjonijiet ma għandha tirriżulta fi tnaqqis ta’ aktar minn 55 % tal-livelli indikati fil-punti 1 u 2 (a). 6. (a) Il-miżati li ssir referenza dwarhom fil-punti 1, 2 u 3 għandhom jinġabru, kif xieraq, fil-biċċerija, fl-impjant tat- tqattiegħ jew fil-maħżen imkessaħ. Għandhom ikunu dovuti mill-operatur jew mis-sid li jkun qiegħed iwettaq l- operazzjonijiet imsemmija qabel, li jista’, b’dana kollu, jgħaddi l-miżata imposta għall-operazzjoni kkonċernata lill-persuna naturali jew legali li akkont tagħha l-operazzjoni tkun ġiet imwettqa. Billi l-ispezzjoni sanitarja tat- tjur ħajjin titwettaq fir-razzett ta’ l-oriġini, bi qbil mad-Direttiva 1/118/KEE, ammont sa 20 % tar-rati normali stabbiliti fil-punt 1 (e) jistgħu jiġu imposti fir-razzett ta’ l-oriġini. 03/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 219 (b) Bħala deroga mill-kunċett ta’ post ta’ l-impożizzjoni li ssir referenza dwaru fl-ewwel sentenza ta’ (a), fil-każ ta’ jwettqu aktar minn operazzjoni waħda u tal-ktajjen tal-produzzjoni jkopru aktar minn jistgħu jimponu miżata komplessiva totali li tinkludi d-diversi ammonti li li stabbilimenti operazzjoni waħda, l-Istati Membri simultanjament f’post wieħed. (ċ) Jekk il-miżata imposta f’biċċerija tkun tkopri l-ispezzjonijiet kollha li ssir referenza dwarhom f’(a), l-Istati Membri m’għandhom jimponu l-ebda miżata fl-impjant tat-tqattiegħ jew fil-maħżen imkessaħ. Il-miżati applikabbli għal-laħam koperti mid-Direttiva 72/462/KEE, il-Kapitolu III tad-Direttiva 71/118/KEE, il- Kapitolu III tad-Direttiva 92/45/KEE u l-Kapitolu 11 ta’ l-Anness I tad-Direttiva 92/118/KEE KAPITOLU II 1. Il-miżata li hemm referenza dwarha fl-Artikolu 1 hija ffissata fil-livell normali minimu ta’ ECU 5 kull tunnellata (bl- għadam), b’ammont minimu ta’ ECU 30 kull kunsinna. L-Istati Membri jistgħu, b’dana kollu, iżidu dak l-ammont b’mod eċċezzjonali sabiex jifdu l-ispejjeż reali. 2. B’dana kollu, għall-importazzjoni minn kwalunkwe wieħed mill-pajjiżi li fl-20 ta’ Frar 1995 ikunu bdew in-negozjati ma’ l-Unjoni Ewropea bil-ħsieb li jikkonkludu ftehim komprensiv dwar l-ekwivalenza tal-garanziji veterinarji (is-saħħa ta’ l-annnimali u s-saħħa pubblika) ibbażati fuq il-prinċipju tat-trattamement reċiproku u li bih il-ftehim ta’ dan it-tip ikun ġie konkluż qabel il-31 ta’ Diċembru 1996, l-Istati Membri jistgħu, sat-30 ta’ Ġunju 1997 iżommu dan il-livell imnaqqas ta’ miżati. L-ammont tal-miżata li għandha tiġi imposta fuq l-importazzjonijiet minn kwalunkwe pajjiż terz li ssir referenza għalih fl-ewwel subparagrafu għandu jiġi ffissat, wara l-konklużjoni tal-ftehim komprensiv ta’ l-ekwivalenza ma’ l- imsemmi pajjiż terz, permezz tal-proċedura li hemm referenza dwarha fil-paragraph 3, wara li jiġu kkunsidrati l- prinċipji li ġejjin: — il-frekwenza tal-kontrolli, — il-livell tal-miżata applikata mill-imsemmi pajjiż terz għall-importazzjoni li toriġina fl-Unjoni Ewropea, — l-abolizzjoni ta’ tariffi oħrajn imposti mill-pajjiż terz, bħalma hi l-preżentazzjoni jew il-ġabra obbligatorja ta’ l- obbligazzjoni tas-saħħa. 3. Meta d-deċiżjonijiet li hemm provvediment dwarhom fl-Artikolu 8(3) tad-Direttiva 90/675/KEE jkunu adottati bi qbil fid-dawl tal-frekwenza l-istess proċedura li hemm referenza dwarha fil-punt 1 għandhom ikunu aġġustati ma’ mnaqqsa tal-kontrolli li tkun saret deċiżjoni dwarhom. Meta tieħu dawn id-deċiżjonijiet il-Kummissjoni għandha tieħu akkont b’mod partikolari tal-garanziji mogħtija minn pajjiżi terzi rigward l-aċċettazzjoni tal-prinċipji tar-reġjonalizzazjoni u tal-prinċipji Komunitarji l-oħra. 4. Il-miżata li hemm referenza dwarha fil-punt 1 hija dovuta mill-importatur jew mill-aġent doganali tiegħu u imposta fl-uffiċċju doganali responsabbli mill-post ta’ l-ispezzjoni fil-fruntiera jew direttament fil-post ta’ l-ispezzjoni. 5. L-Istati Membri jistgħu jallokaw parti mill-qligħ tal-miżati stipulati f’dan il-Kapitolu għall-fond ta’ solidarjetà sanitarja intiż sabiex isaħħaħ is-servizzi veterinarji sabiex ikunu jistgħu jirreaġixxu b’mod aktar effettiv għal kull ħjiel ta’ mard eżotiku. KAPITOLU III Il-miżati applikabbli għall-prodotti tas-sajd koperti mid-Direttiva 91/493/KEE S e z z j o n i I Il-prodotti tas-sajd li jaqgħu taħt il-Kapitolu I tad-Direttiva 91/493/KEE Il-miżata li hemm referenza dwarha fl-Artikolu 1 għandha tiġi ffissata bi qbil ma’ l-Artikolu 5(1) kif ġej: 1. (a) L-Istati Membri għandhom jiġbru l-miżata għall-ispejjeż ta’ l-ispezzjonijiet li għandhom x’jaqsmu mal-kontrolli uffiċjali stipulati fil-Kapitolu V (II) ta’ l-Anness għad-Direttiva 91/493/KEE; 220 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 19 (b) il-miżata stipulata fi (a) għandha tiġi ffissata fi ECU 1 kull tunnellata tal-prodotti tas-sajd għall-ewwel 50 tunnellata u f’ECU 0,5 kull tunnellata segwenti. Għandha tinġabar fi żmien l-ewwel tqegħid fis-suq, kemm-il darba ma tkunx diġà nġabret ma’ l-inżul, u għandha, f’kull każ, tiġi imposta fuq l-ewwel xerrej. L-Istati Membri għandhom jistipulaw sistema li tippermetti l-ġmigħ tal-kwantitajiet tal-prodotti tas-sajd fuq ċertu perjodu u l- arranġamenti għall-ġbir ċentralizzat fiż-żmien ta’ l-ewwel bejgħ; (ċ) bħala deroga minn (b), il-miżati miġbura fuq l-ispeċi li hemm referenza dwarhom fl-Anness II tar-Regolament (KEE) Nru 3703/85 m’għandhomx jeċċedu ECU 50 kull kunsinna maħtuta jekk l-ispejjeż reali ma jeċċedux dak l-ammont; (d) il-ġbir tal-miżata stipulata f’(a) għandha tkun mingħajr preġudizzju għall-ġbir ta’ dik stipulata fil-punt 2 fil-każ ta’ l-ipproċessar sussegwenti tal-prodotti tas-sajd, mingħajr preġudizzju għall-punt 7 (b). 2. (a) L-Istati Membri għandhom jiġbru l-miżata għall-ispejjeż ta’ partikolari mal-kontrolli uffiċjali mwettqa bi qbil mal-punt 91/493/KEE u l-kontrolli uffiċjali stipulati fil-punt II ta’ l-imsemmi Kapitolu V. l-ispezzjoni I f’dak li għandu x’jaqsam b’mod l-Anness tad-Direttiva tal-Kapitolu V ta’ (b) Il-miżata stipulata f’(a) għandha tiġi ffissata f’ECU 1 u għandha tiġi imposta fuq kull tunnellata tal-prodotti tas- sajd li jidħlu fi stabbiliment tal-preparazzjoni u/jew ta’ l-ipproċessar jew li jkunu ġejjin minn vapur fabbrika. Barra minn hekk, fil-każ ta’ l-ispezzjoni fuq vapur fabbrika barra mill-pajjiż, l-Istati Membri għandhom jimponu l-ispiża reali ta’ l-ispezzjoni msemmija. (ċ) Fuq talba ta’ l-Istat Membru, akkumpanjata mid-dokumenti ta’ appoġġ neċessarji, jista’ jiġi ffissat livell aktar baxx ta’ miżati li hemm referenza dwarhom fil-punt 1 (ċ) bi qbil mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 18 tad- Direttiva 89/662/KEE. 3. (a) Meta, wara eżami ddettaljat ta’ l-ispejjeż tal-kontrolli li hemm referenza dwarhom fil-punt 1 (a) għal ċerti prodott fit-territorju tiegħu, l-Istat Membru li jikkunsidra li l-ispejjeż reali ma jistgħux ikunu koperti permezz tal-ġbir tal- miżati bi qbil mal-punt 1 (b), huwa għandu jkun awtorizzat li jistabbilixxi arranġamenti għall-impożizzjoni ta’ miżati fuq kull siegħa maħduma għal dak il-prodott. (b) Meta, wara l-eżami ddettaljat ta’ l-ispejjeż tal-kontrolli li hemm referenza dwarhom fil-punt 2 (a) għall-ċerti prodott fit-territorju tiegħu, l-Istat Membru jikkunsidra li l-ispejjeż reali ma jistgħux jiġu koperti permezz tal-ġbir tal-miżati bi qbil mal-punt 2 (b) f’ċertu stabbiliment, huwa għandu jkun awtorizzat li jistabbilixxi arranġamenti għall-impożizzjoni tal-miżati fuq kull siegħa maħduma għall-istabbilimenti li jieħdu ħsieb dak il-prodott. L-Istat Membru li jagħżel li jimponi miżati kull siegħa maħduma għandu jkun kapaċi juri lill-Kummissjoni li l- ispejjeż reali ma jistgħux jiġu koperti permezz tal-ġbir ta’ miżati bi qbil mal-punti 1 (b) u 2 (b). 4. (a) L-Istati Membri għandhom ikunu awtorizzati kontrolli stipulati fil-punt 1 ikunu ffaċilitati bil-fatt li: li jnaqqsu l-ammont tal-miżata stipulata fil-punt 1 (b) meta l- — il-ħut huma kklassifikati għall-freskezza u/jew id-daqs bi qbil mar-Regolamenti (KEE) Nru 103/76 u Nru 104/76, jew irrikonoxxuti bi qbil mar-regoli nazzjonali, u/jew — it-tranżazzjonijiet ta’ l-ewwel bejgħ huma kklassifikati flimkien, b’mod partikolari f’irkant tal-ħut jew fis-suq bl-ingrossa. Taħt l-ebda ċirkostanza ma tista’ l-applikazzjoni tad-disposizzjonijiet ta’ hawn fuq twassal għall-tnaqqis ta’ aktar minn 55 %. B’dana kollu, fuq talba ta’ Stat Membru, akkumpanjata mid-dokumenti ta’ l-appoġġ addattati, jista’ jkun deċiż tnaqqis addizzjonali bi qbil mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 18 tad-Direttiva 89/662/KEE. (b) L-Istati Membri għandhom ikunu awtorizzati li jnaqqsu l-ammont tal-miżata stipulata fil-punt 2 meta: — il-preparazzjoni jew l-ipproċessar ikun imwettaq fuq l-istess sit ta’ l-ewwel bejgħ jew l-ipproċessar, u/jew — f’ċertu stabbiliment, il-kondizzjonijiet ta’ huma tali li l-personal ta’ l-ispezzjoni jkun jista’ jiġi mnaqqas. l-operazzjoni u l-garanziji tal-kontrolli ta’ l-istabbiliment innifsu 03/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 221 Taħt l-ebda ċirkustanza ma tista l-applikazzjoni tad-disposizzjonijiet msemmija hawn fuq ma’ twassal għall- tnaqqis ta’ aktar minn 55 %. B’dana kollu, fuq talba ta’ Stat Membru, akkumpanjati minn dokumenti ta’ appoġġ addattati, tnaqqis addizzjonali bi qbil mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 18 tad-Direttiva 89/662/KEE. jista’ jiġi deċiż 5. L-Istati Membri għandhom jiġbru ammont korrispondenti għall-ispiża reali tal-kontrolli fuq il-prodotti tas-sajd fl- jippakkjaw jew jaħżnu biss. B’dana kollu, jekk il-miżata miġbura bi qbil mal- istabbilimenti punti 1 u 2 tkopri l-ispejjeż ta’ l-ispezzjoni kollha fir-rigward tal-kontrolli stipulati fil-Kapitolu V ta’ l-Anness tad- Direttiva 91/493/KEE, l-Istat Membru m’għandux jiġbor il-miżata li hemm referenza dwarha f’dan il-punt. li jkessħu, jiffriżaw, 6. (a) Il-miżati stipulati fil-punti 2 u 5 għandhom ikunu dovuti mill-operatur jew mis-sid ta’ l-istabbiliment li jkun l-miżata imposta għall- li qiegħed iwettaq l-operazzjonijiet operazzjoni kkonċernata lill-persuna naturali jew legali li akkont tagħha l-operazzjoni tkun twettqet. jista’, b’dana kollu, imsemmija qabel, jgħaddi (b) Fil-każ tal-prodotti tas-sajd intiżi għall-preparazzjoni sussegwenti u/jew l-ipproċessar fi ħdan it-territorju tagħhom, l-Istati Membri jistgħu jiġbru l-miżata totali li tkopri l-ammonti differenti f’okkażjoni waħda u f’post wieħed. L-Istati Membri li jkunu jixtiequ japprofittaw ruħhom minn din il-possibbiltà għandhom l-ewwel jinfurmaw lill- Kummissjoni. 7. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu sistemi sabiex jikkontrollaw li l-miżati stipulati f’dan il-Kapitolu jkunu tħallsu mill-operaturi kkonċernati. l-Istati Membri għandhom jassiguraw li, permezz tar-regoli nazzjonali tagħhom, B’mod partikolari, l-operaturi jirċievu attestazzjonijiet bil-miktub jew xi tip ta’ prova oħra ta’ ħlas individwali jew globali jew għall-ordni għall-ħlas jkunu intiżi għall- stipulat preparazzjoni jew għall-ipproċessar fi ħdan it-territorju ta’ l-Istat Membru fejn ikunu tniżżlu, u bil-kondizzjoni li l- ammont kollhu tal-miżata tkun ġiet imħallsa fl-istabbiliment ta’ l-ipproċessar jew ta’ l-istabbiliment tal-preparazzjoni. ta’ dan il-Kapitolu, kemm-il darba l-prodotti tas-sajd kkonċernati fil-punt 1 (a) li Jekk ikun meħtieġ, għandhom jiġu adottati regoli ddettaljati ta’ l-implimentazzjoni bi qbil mal-proċedura stabbilita fl- Artikolu 18 tad-Direttiva 89/662/KEE. Huma għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni b’dan. 8. Meta jittieħed akkont tad-derogi strutturali konċessi lill-Finlandja u lill-Isvezja fil-kuntest ta’ l-organizzazjoni komuni tas-swieq permezz tar-Regolament (KEE) Nru 3759/92, u mingħajr preġudizzju għall-konformità mal-livelli tal-miżati stipulati f’din is-Sezzjoni, il-Finlandja u l-Isvezja jistgħu, bi qbil mal-proċedura stabbilita fl-Artikolu 18 tad-Direttiva 89/662/KEE, ikunu awtorizzati, fuq il-bażi tad-dokumenti ta’ appoġġ addattati, japplikaw mezzi alternattivi ta’ ġbir sa kemm ikun hemm ir-riżultat tar-reviżjoni stipulata fl-Artikolu 3 tad-Direttiva 96/43/KE. S e z z j o n i I I Il-prodotti tas-sajd li jaqgħu taħt il-Kapitolu II tad-Direttiva 91/493/KEE 1. Fil-każ tal-prodotti tas-sajd li hemm referenza dwarhom fit-tieni paragrafu ta’ l-Artikolu 10 tad-Direttiva 91/493/KEE, id-disposizzjonijiet stabbiliti fil-punt 1 tas-Sezzjoni I ta’ dan l-Anness għandhom japplikaw. L-Istati Membri għandhom ukoll jiġbru ammont addizzjonali sabiex ikopru l-ispejjeż ta’ l-ispezzjoni inerenti f’dan it- tip ta’ bastiment u l-ħatt, b’minimu ta’ ECU 1 kull tunnellata maħtuta. 2. Għall-prodotti tas-sajd bl-eċċezzjoni ta’ dawk li hemm referenza dwarhom fil-punt 1, l-prodotti tas-sajd kollha li jridu jgħaddu minn postijiet ta’ l-ispezzjoni fil-fruntieri, il-miżata stipulata fl-Artikolu 1 għandha tiġi ffissata bi qbil ma’ l-Artikolu 5(1) fil-livell normali minimu ta’ ECU 5 kull tunnellata, b’minimu ta’ ECU 30 kull kunsinna, għalkemm, ’il fuq minn 100 tunnellata, l-ammont minimu normali ta’ ECU 5 għandu jitnaqqas għal: jiġifieri — ECU 1,5 kull tunnellata addizzjonali għall-prodotti tas-sajd li ma jkunux għaddew mill-ebda preparazzjoni ħlief it-tindif mill-garġi; — ECU 2,5 kull tunnellata addizzjonali għall-prodotti l-oħra tas-sajd. 222 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 19 3. Meta d-deċiżjonijiet stipulati fl-Artikolu 8(3) tad-Direttiva 90/675/KEE jkunu adottati bi qbil ma’ l-istess proċedura, l- li hemm referenza dwarhom fil-punt 2 għandhom jiġu aġġustati fid-dawl tal-frekwenza mnaqqsa tal- ammonti kontrolli miftiehma. Meta d-deċiżjonijiet ikunu ttieħdu, il-Kummissjoni għandha tieħu akkont tal-garanziji mogħtija minn pajjiżi terzi fir- rigward ta’ l-aċċettazzjoni tal-prinċipji tar-reġjonalizzazzjoni, l-ekwivalenza, ir-reċiproċità u l-prinċipji Komunitarji l- oħra, b’mod partikolari billi dawn il-pajjiżi terzi huma koperti minn ftehim komprensiv mal-Komunità fuq l- ekwivalenza tal-garanziji veterinarji (is-saħħa ta’ l-animali u pubblika). Taħt l-ebda ċirkustanzi l-applikazzjoni ta’ din il-varjazzjoni ma tista’ twassal għall-miżati ta’ anqas mill-ammonti imposti bi qbil mas-Sezzjoni I (1) (b) u (2) (b) għall-prodotti maħtuta minn fuq bastimenti li jtajru l-bnadar tal- Komunità. Il-ġbir ta’ din il-miżata għandu jkun mingħajr preġudizzju għall-ġbir tal-miżata stipulata fil-punt 2 (b) tal-Kapitolu I fl-eventwalità ta’ proċessar ulterjuri. Għall-finijiet ta’ l-implimentazzjoni ta’ dan il-Kapitolu, l-Istati Membri għandhom japplikaw il-miżati stipulati taħt is- Sezzjoni I għall-importazzjoni maħtuta minn fuq bastimenti li jtajru l-bandiera ta’ Greenland. 4. L-Istati Membri jistgħu jidderogaw mill-punt 2 billi jiġbru l-miżati sal-livell reali ta’ l-ispejjeż. 5. Il-miżata stipulata fil-punt 2 għandha tkun dovuta mill-importatur, jew mill-aġent doganali tiegħu, u miġbura fl- l-ispezzjoni fil- l-ispezzjoni fil-fruntiera jew direttament fil-post ta’ uffiċċju doganali responsabbli għall-post ta’ fruntiera. 6. L-Istati Membri għandhom ikunu awtorizzati li japplikaw sal-31 ta’ Diċembru 1999 il-miżati stipulati permezz tas- Sezzjoni I għall-importazzjoni maħtuta minn fuq bastimenti tas-sajd li jappartjeni għal negozji konġunti rreġistrati bi qbil mad-disposizzjoni Komunitarja relevanti. 03/Vol. 19 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 223 ANNESS B IL-MIŻATI INTIŻI SABIEX JASSIGURAW LI L-KONTROLLI FUQ L-ANNIMALI ĦAJJIN U L-PRODOTTI LI JORIĠINAW MILL-ANNIMALI LI HEMM PROVVEDIMNT DWARHOM FID-DIRETTIVA 96/23/KEE JKUNU MWETTQA 1. Il-miżata li hemm referenza dwarha fl-Artikolu 2 għandha tiġi ffissata kif ġej: (a) għall-annimali ħajjin għall-qatla u l-laħam kopert mill-Kapitolu I ta’ l-Anness A: ECU 1,35 kull tunnellata ta’ laħam maqtul; (b) għall-prodotti tal-biedja koperti mill-Kapitolu III ta’ l-Anness A: ECU 0,1 kull tunnellata ta’ prodott imqiegħed fil-kummerċ; (ċ) għall-ħalib u l-prodotti magħmula mill-ħalib: ECU 0,02 kull 1 000 litru ta’ ħalib nej; (d) għall-prodotti magħmula mill-bajd: l-ammont korrispondenti għall-ispiża reali tal-kontroll; (e) għall-għasel: L-Istati Membri jistgħu jimponu ammont li jkopri l-ispiża reali ta’ l-ispezzjoni jew tal-kontroll. 2. B’mod konformi mal-livelli ffissati fil-punt 1, l-Istati Membri jistgħu jagħżlu waħda mill-iskemi li ġejjin: (a) il-miżata li hemm referenza dwarha fil-punt 1 tkun miġbura kollha fl-istabbiliment li jifforma parti mill-katina tal-produzzjoni: — il-biċċeriji fil-każ tal-miżata stipulata fil-punt 1 (a), — l-istabbilimenti li jwettqu l-preparazzjoni u/jew l-ipproċessar fil-każ tal-miżata stipulata fil-punt 1 (b), — l-istabbiliment tal-ġbir tal-ħalib nej fil-każ tal-miżata stipulata fil-punt 1 (c); (b) parti mill-miżata li hemm referenza dwarha fil-punt 1 tkun miġbura f’kull stadju tal-katina tal-produzzjoni, inkluża l-fażi tat-trobbija, skond il-kriterji li għandhom jiġu ddefiniti mill-Istati Membri. 3. Il-miżata li hemm referenza dwarha fil-punt 1 għandha tkun dovuta mill-operatur jew mis-sid ta’ l-istabbiliment jew ta’ l-istabbilimenti kkonċernati, li jistgħu, b’dana kollu, jgħaddu l-miżata mposta lill-persuna naturali jew legali li akkont tagħha l-operazzjonijiet ikkonċernati jkunu mwettqa. 224 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 19 ANNESS Ċ IL-MIŻATI LI GĦANDHOM IKUNU IMPOSTI GĦALL-ANNIMALI ĦAJJIN KAPITOLU I L-annimali ħajjin u l-prodotti li joriġinaw mill-annimali koperti mid-Direttiva 90/425/KEE 1. Sabiex jiġu ffinanzjati l-kontrollli fl-oriġini għandha tiġi imposta miżata. r-regoli ddettaljati għall-applikazzjoni 2. L-ambitu u l-livell tal-miżata, determinazzjoni ta’ min għandu jħallas, u kull stennija għandha tiġi stabbilita bi qbil mal-proċedura fl-Artikolu 8. tagħhom, inkluża b’mod partikolari d- KAPITOLU II L-annimali ddestinati għall-importazzjoni koperti mid-Direttiva 91/496/KEE 1. Il-miżata li hemm referenza dwarha fl-Artikolu 3 hija ffissata: (a) għall-annimali ta’ l-ispeċi li hemm referenza dwarhom fil-Kapitolu I ta’ l-Anness A bir-rata normali ta’ ECU 5 kull tunnellata ta’ annimali ħajjin b’ammont minimu ta’ ECU 30 kull kunsinna; (b) għall-annimali ta’ speċi oħra fl-ispiża reali ta’ jew għal kull tunnellata importata, b’minimu ta’ ECU 30 kull kunsinna wara li jkun miftieħem li dan il-minimu ma japplikax għall-importazzjoni ta’ speċi li hemm referenza dwarhom fid-deċiżjoni tal-Kummissjoni 92/432/KEE. l-ispezzonijiet espressa jew għal kull annimal B’dana kollu, l-Istati Membri jistgħu bħala deroga jżidu dawn l-ammonti sal-livell ta’ l-ispejjeż reali. 2. Għall-importazzjoni minn kull wieħed mill-pajjiżi li fl-20 ta’ Frar 1995 ikunu bdew negozjati ma’ l-Unjoni Ewropea bil-ħsieb li jikkonkludu ftehim komprensiv dwar l-ekwivalenza tal-garanziji veterinarji (is-saħħa ta’ l-annimali u s- saħħa pubblika) ibbażati fuq il-prinċipju ta’ trattament reċiproku u li bih ftehim ta’ dan it-tip ikun ġie konkluż qabel il-31 ta’ Diċembru 1996, l-Istati Membri jistgħu, sat-30 ta’ Ġunju 1997, iżommu dan il-livell imnaqqas ta’ miżati. L-ammont tal-miżata li għandha tiġi imposta fuq l-importazzjonijiet minn kull wieħed mill-pajjiżi terzi li hemm referenza dwaru fl-ewwel subparagrafu għandu jiġi ffissat fil-ftehim ta’ l-ekwivalenza komprensiv ma’ l-imsemmi pajjiż terz u għandhom jiġu kkunsidrati l-prinċipji li ġejjin: — il-frekwenza tal-kontrolli, — il-livell tal-miżata applikata mill-imsemmi pajjiż terz għall-importazzjoni li toriġina fl-Unjoni Ewropea, — l-abolizzjoni tat-tariffi l-oħra imposti mill-pajjiz terz, bħalma hi l-akkomodazzjoni obbligatorja jew il-ġbir tal- garanzija tas-saħħa. 3. Il-miżata li hemm referenza dwarha fil-punt 1 hija dovuta mill-importatur jew mill-aġent doganali tiegħu u miġbura jew direttament fil-post ta’ l-ispezzjoni fil- fl-uffiċċju doganali responsabbli għall-post ta’ l-ispezzjoni fil-fruntiera, fruntiera. 4. Fuq talba ta’ Stat Membru, akkumpanjata minn dokumenti ta’ appoġġ xierqa u bi qbil mal-proċedura stabbilita fl- Artikolu 18 tad-Direttiva 89/662/KEE, jista’ jiġi applikat livell aktar baxx ta’ miżati għall-importazzjoni minn pajjiżi terzi. 5. L-Istati Membri jistgħu jallokaw parti mid-dħul mill-miżati stipulati f’dan il-Kapitolu għall-fond ta’ solidarjetà tas- saħħa intiż sabiex isaħħaħ is-servizzi veterinarji ħalli jkunu jistgħu jirreaġixxu b’mod aktar effettiv għal kull ħjiel ta’ mard eżotiku