title: Komission kertomus neuvostolle - Tomaattien markkinatilanne Euroopan unionissa

eurovoc_concepts:
fresh vegetable
fruit vegetable
market
production aid
report

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 10. 06 1996 KOM(96) 247 lopull KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE TOMAATTIEN MARKKINATILANNE EUROOPAN UNIONISSA PERUSTELUT Neuvosto on pyytänyt 19/22 päivän kesäkuuta 1995 maatalousneuvostossa ja vuoden 1995/1996 hintapakettia koskevien neuvottelujen yhteydessä komissiota esittämään kertomuksen unionin tomaatti ai an tilanteesta. Komissio on nyt kykenevä esittämään neuvostolle tämän kertomuksen, joka on laadittu sellaisen tietojen keruun perusteella, jonka komissio on suorittanut jäsenvaltioissa saadakseen ja varmistaakseen olemassa olevat tiedot sekä kerätäkseen tietoja, joita komission yksiköillä ei aiemmin ole ollut käytettävissä. Tämä kertomus rajoittuu tuorekulutukseen tarkoitetun tomaatin markkinatilanteen tarkasteluun, eikä siinä oteta huomioon jalostukseen tarkoitettua tomaattia. Tomaatin markkinatilanteessa on ilmennyt vaikeuksia viime markkinointivuosina erityisesti kasvihuonetuotannossa, jossa on tapahtunut markkinoiden voimakasta uudelleen järjestäytymistä vuodesta 1993, jolloin Espanjan siirtymäajan päättyminen kyseisen tuotteen osalta aiheutti uuden tilanteen. Tässä kertomuksessa tarkastellaan myös yhteisön tukea tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyville rakenteille, jolla ei näytä olevan merkittävää vaikutusta tuotannon kehitykseen. Toisaalta tässä kertomuksessa käsitellään myös jäsenvaltioiden kokonaisuudessaan rahoittamia kansallisten erityisesti tomaattialalle myönnettyjen tukien järjestelmiä. Yksi tämän kertomuksen päätelmistä on, että markkinoiden luonnollisen kehityksen olisi löydettävä riittävä tasapaino ilman, että yhteisön toimenpiteitä tarvitaan. Komissio ei kuitenkaan ole aikaisemmin esittänyt kansallisia tukia koskevia vastalauseita vähentääkseen tuotantopotentiaalia, mikä olisi voinut tapahtua kasvihuoneiden ollessa kyseessä. 9, JOHDANTO TIIVISTELMÄ 1. YHTEISÖN TOMAATTIMARKKINOIDEN TARKASTELU 1. 2. Maailmanmarkkinat Euroopan markkinat: 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 Tomaatin suhteellinen taloudellinen merkitys maatalousalalla Yhteisön tuotanto Tuotantorakenteiden tilanne ja kehitys Kulutus ja kaupan pitäminen Tuotantohinnat 3. Kauppa 3. 1 3. 2 3. 3 EY:n sisäinen kauppa Tuonti EY:n ulkopuolelta Yhteisön vienti 2. Kansalliset tuet PÄÄTELMÄT LIITTEET: 1. Tuotantoalueet: -Belgia -Alankomaat -Espanja -Ranska 2. Tilastot 3. Rakenteellinen liite JOHDANTO Neuvosto on pyytänyt 19-22 päivän kesäkuuta 1995 maatalousneuvostossa ja hintapakettia koskevien neuvottelujen 1995/1996 yhteydessä komissiota esittämään kertomuksen unionin tomaattialan tilanteesta. Tämä kertomus on laadittu sellaisen tietojenkeruun perusteella, jonka komissio on suorittanut jäsenvaltioissa saadakseen ja varmistaakseen olemassa olevat tiedot sekä kerätäkseen tietoja, joita komission yksiköillä ei aiemmin ole ollut käytettävissä. Tarkasteltu ajanjakso on viiden vuoden pituinen, 1990 - 1994. Tähän ajanjaksoon kuuluu kolme sellaista markkinointivuotta, jolloin Espanjalla oli vielä siirtymäkausi kyseisen tuotteen osalta ja jolloin sovellettiin tarjoushintaa, sekä kaksi markkinointivuotta 1993 ja 1994, jolloin Espanjalla oli ainoastaan lähetysten tilastollinen seurantajärjestelmä (MCE). Tämä kertomus rajoittuu tuorekulutukseen tarkoitetun tomaatin markkinatilanteen tarkasteluun, eikä siinä oteta huomioon jalostukseen tarkoitettua tomaattia, jota pidetään eri tuotteena sekä tuotantoedellytystensä että kaupan pitämisensä vuoksi. TIIVISTELMÄ Tomaatista on tullut yhä enemmän eurooppalaisen ruokavalion perusvihannes. Sen taloudellinen merkitys (14,7 prosenttia vihannesten kokonaismäärästä) yhteisön maatalousalalla on suuri. Sen osuus yhteisön talousarviossa on 9,4 miljoonaa ecua, joka käytetään yhteisön markkinoiden interventioihin. Vuodesta 1990 alkaen yhteisön tomaatintuotanto ja tomaatin viljelyala ovat pienentyneet. Tuotokset ovat sitä vastoin kasvaneet huomattavasti, mikä johtuu viljelytekniikan kehittymisestä. Tulevaisuuden suuntaus on tuotannon erikoistuminen ja yritysten lukumäärän väheneminen. Vuodesta 1990 alkaen havaittu kulutuksen kasvu näyttää saavuttaneen huippunsa ja vakiintuvan tulevaisuudessa. Kulutuskysyntä kehittyy kuitenkin kohti entistä monipuolisempaa ja laadukkaampaa tuotantoa, kuten uudet tyypit ja lajikkeet, joiden maku muistuttaa enemmän avomaan tomaatin makua. Tuotannon mukauttaminen tähän uuteen kysyntään vaikuttaa yhdeltä sellaiselta tekijältä, joka mahdollistaa pohjoisten maiden tuotannon elinvoimaisuuden lisäämisen eteläisten maiden voimakasta kilpailua vastaan. Korostunut kausiluonteisuus on edelleen yksi tärkeimmistä tätä alaa kuvaavista ominaispiirteistä. Tukkumarkkinoiden rantatilanteen yleinen suuntaus on laskeva; kuitenkin vuonna 1994 hinnat nousivat suhteellisesti. Vaikka lopullisia tietoja ei ole saatavilla, hinnat näyttävät laskeneen vuonna 1995 erityisesti Pohjoisessa viljellyn kasvihuonetomaatin osalta. Tämä lasku on seurausta erityisesti tavallisen pyöreän tomaatin hintojen laskusta samaan aikaan, kun uusien "korkean arvonlisäyksen omaavien" lajikkeiden (tomaatit tertuissa, kirsikkatomaatti) tuottajahinnat ovat hyvin houkuttelevat. Kyseisten uusien lajikkeiden tuotantomäärä kasvaa voimakkaasti. Ei ole voitu osoittaa joidenkin heikkojen valuuttojen valuuttaheilahtelujen merkittävää vaikutusta maista, joissa on devalvoitu, tulevan tomaatin hintoihin (Espanja, erityisesti). Yhteisön tukia, joiden kokonaismäärä on vähentynyt vuodesta 1990,. on käytetty ainoastaan markkinoiden turvaverkkona eikä missään tapauksessa tulonlähteenä, ottaen huomioon tämän mahdollisuuden vähäisen käytön (keskimäärin 1,6 prosenttia). Yhteisön kauppa on kasvanut 27 prosentilla vuodesta 1990. Tämä johtuu suurelta osin Espanjasta peräisin olevien lähetysten kasvusta. Tuotantoaikataulujen muuttamisesta on aiheutunut tiettyjä kausiluonteisia vaikeuksia, joista kärsivät Pohjoisen ja Etelän alueiden välillä toimivat tuottajat. Vuoteen 1994 asti talvikauden (tammi-, helmi-, maaliskuu) tuotanto oli lähes täysin espanjalaista (Kanariansaaret mukaan lukien) ja marokkolaista, kun taas kesäkauden tuotanto oli Pohjoisen jäsenvaltioista (Belgia, Alankomaat ja osittain Ranska). Espanjan siirtymäkauden loputtua vuonna 1993 hintarajoitukset päättyivät ja mahdollisuus lähettää tuotteita "herkiksi" kutsuttuina kuukausina (huhti-, touko-, kesäkuu) avautui vastedes täysin espanjalaisille tuotteille, mikä merkitsi Pohjoisen tuotannon voimakasta korvautumista espanjalaisella. Toisaalta kasvihuonetuotanto pyrkii valtaamaan osan "talvi markki noista" voimakasta investointia edellyttävän uuden viljelytekniikan ja suuren arvonlisäyksen omaavien lajikkeiden avulla. Kolmansista maista ja erityisesti Marokosta tuodaan tomaatteja pääosin Ranskan markkinoille. Vaikuttaa siltä, että tämä tuonti ei häiritse markkinoita. Lisäksi se tapahtuu vuodesta 1995 alkaen Marokon kanssa tehdyn kahdenvälisen sopimuksen mukaisesti. Yhteisön tuki tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyville rakenteille ei näytä vaikuttavan merkittävästi tuotannon kehitykseen. Siihen ovat vaikuttaneet huomattavasti enemmän markkinoiden tavanomaiset heilahtelut ja erityisesti yhteisön sisäisen kaupan kehitys. Toisaalta komissiolla ei ole sellaisia kansallisia tukijärjestelmiä koskevaa tietoa, jotka jäsenvaltiot rahoittavat kokonaisuudessaan ja jotka koskevat erityisesti tomaatti ai aa. Kansallisia tukia yleisesti tarkasteltaessa kyseinen ala on voinut hyödyntää laaja-alaisia järjestelmiä, jotka liittyvät maatalouden tai alueellisen kehittämisen yleisiin tukiin. 1. MAAILMANMARKKINAT Tomaatintuotanto edustaa määrällisesti 18 prosenttia maailman vihannestuotannosta: FAO:n tietojen mukaan tomaatin maailmantuotanto (jalostettavaksi tarkoitettu tomaatti mukaan lukien) on kasvanut vuoden 1990 50 miljoonasta tonnista vuoden 1993 74,3 miljoonaan tonniin. Tuoretomaatin maailmankauppa on alle neljä prosenttia maailmantuotannosta ja jalostettavaksi tarkoitettu tomaatti edustaa noin 30:tä prosenttia maailmantuotannosta. Tuorekulutukseen tarkoitetun tomaatin vähäinen vientimäärä osoittaa, että suurin osa tomaatin maailmanlaajuisesta tuotannosta päätyy kulutukseen kansallisilla markkinoilla. Tomaatti ei tuotteena ole ominaisuuksiltaan erityisen hyvin kauppaan sopiva: herkästi pilaantuva tuote, tuoja- ja viejämaiden tuotantoajanjaksojen välinen korvautuvuus sekä vuodenaikojen väliset suuret hintavaihtelut. Tärkeimmät tuottajat ovat Euroopan unioni, Yhdysvallat, entinen Neuvostoliitto, Kiina ja Turkki. Euroopan unioni on suurin tuottaja ja sen tuotanto on 13,4 miljoonaa tonnia, josta 6, 9 miljoonaa tonnia eli 48,5 prosenttia kokonaistuotannosta päätyy tuorekulutukseen. 1 Tuoretomaattien kauppa on Euroopassa erittäin kehittynyttä ja siellä ovat maailman suurimmat viejät, Alankomaat, Espanja ja Belgia, sekä suurimmat tuojat, Saksa, Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta. 2. YHTEISÖN MARKKINAT 2. 1 Tomaatin taloudellinen merkitys puutarha-alalla Tuoretomaatti on tärkeä tuote puutarha-alalla. Sitä on pidettävä "perusvihanneksena", koska eurooppalaiset kuluttavat sitä ympäri vuoden. Tomaatti edustaa 14,7:ää prosenttia kaikista unionissa tuotetuista vihanneksista. Sen tuottamiseen käytetty viljelyala edustaa keskimäärin 13 :a prosenttia unionin puutarhaviljely alasta. vuosina 1990 - 1994 Talousarvion mukaisesti markkinoiden interventioihin tarkoitetut keskimääräiset kulut ovat 9,4 miljoonaa ecua2, mikä merkitsee l,2:ta prosenttia tuoreiden hedelmien ja vihannesten alaa koskevasta talousarviosta. Markkinoilta vedetyt määrät ovat kokonaisuudessaan vähentyneet vuodesta 1990 ja ne edustavat keskimäärin l,6:ta prosenttia tuorekulutukseen tarkoitettujen tomaattien tuotannosta vuosina 1990 - 1994. Kyseisenä ajanjaksona Ranska on vetänyt markkinoilta kolme prosenttia tuotannostaan, Alankomaat 2,8 prosenttia ja Italia 2,6 prosenttia. 2. 2 Yhteisön tuotanto Keskimäärin 48,5 prosenttia yhteisön tomaatintuotannosta on tarkoitettu tuorekulutukseen. Euroopan suurin tuoretomaatin tuottaja on Italia (29,8 prosenttia), seuraavina Espanja (27,4 prosenttia), Kreikka (10 prosenttia) ja Alankomaat (9 prosenttia). Tämä vuoteen 1990 asti kasvanut tuotanto väheni vuosina 1990 - 1994 (vuoden 1990 7 miljoonasta tonnista vuoden 1994 6,3 miljoonaan tonniin). Tämä laskusuuntaus on selvästi näkyvissä markkinointivuodesta 1993 alkaen erityisesti Espanjassa, Italiassa ja Alankomaissa. Sitä vastoin Belgiassa ja Kreikassa tuotanto on kasvanut vuodesta 1990 alkaen. Taulukko 1: Tomaatin tuotannon kehitys (tonnia) 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 Belgia 205 030 225 220. 268 400 313 960 329 500 346 779 309 334 Kreikka 666 910 728 050' 665 790 710 700 754 940 784 850 757 250 Espanja 1834 893 1987 763 2024 695 1793 832 1880 143 1912 300 1786 807 Ranska 417 500 421 700 461 100 527 300 516 900 643 400 492 600 Italia 1594 916 2018 230 2657 083 2759 091 2712 099 1984 572 2149 074 Alanko maat 567 029 620 782 640 725 636 149 651 994 606 612 540 577 Portugali 63 893 80 835 86 706 72 625 64 267 - 75 000 EUR-15 55*0 068 6265 710 6987 534 6993 597 7098 801 6651 347 6262 412 vuosien 1990 - 1994 keskiarvo. Vuoden 1994 osalta talousarviossa olevat kulut ovat olleet 4,46 miljoonaa ecua eli 0,5 prosenttia tuoreiden hedelmien ja vihannesten alaa koskevasta talousarviosta. 8 Taulukko 2: Tuotannon kehitys suhteessa EU:n kokonaistuotantoon (%) 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 3,7 12 33 7,5 28,7 10,2 3. 6 11,5 31,4 6,7 31,9 9,8 3,8 9,4 28,7 6,5 37,7 9,1 4,5 10,1 25,4 7,5 39,1 9 4,6 10,5 26,3 7,2 37,9 9,1 5,2 11,7 28,5 9,6 29,6 9 4,9 12 28,2 7. 8 33,9 8,5 Belgia Kreikka Espanja Ranska Italia Alanko maat 2. 3 Tuotantorakenteiden tilanne ja kehitys Avomaan viljelyä harjoitetaan eteläisissä maissa, erityisesti Italiassa, Espanjassa, Kreikassa, Etelä-Ranskassa ja Portugalissa. "Viljely muovin alla on uusi avomaan tuotantomuoto, jossa viljelykset suojataan muovitunnelein. Suojaa käytetään pääasiassa tuulta vastaan ja laadultaan mahdollisimman hyvän sadon saamiseksi. Lasinalaisviljelyä harjoitetaan pohjoisissa maissa, erityisesti Alankomaissa, Belgiassa ja osassa Ranskaa. Kasvihuoneviljelyssä voidaan käyttää keinotekoista lämmitystä kylmimpinä kausina. Tomaatin kokonaisviljelyala yhteisössä on pienentynyt vuodesta 1990 (255 000 ha vuonna 1990 ja 217 000 ha vuonna 1994). Tämä lasku johtuu osaksi eteläisten maiden perinteisten avomaan viljelijöiden pinta-alojen pienenemisestä; samaan aikaan tuotokset ovat nousseet ja uusia lajikkeita on otettu käyttöön. Suurimmat viljelyalat ovat Italiassa: 50,6 prosenttia kokonaisalasta; seuraavina ovat Espanja (25,5 %) ja Kreikka (14,9 %). Kasvihuonetuotannon kokonaisala yhteisössä edustaa ainoastaan yhdeksää prosenttia tuoretomaatin kokonaistuotantoalasta. Belgiassa ja Alankomaissa tuotantoala on kokonaisuudessaan kasvihuonetuotantoa. On huomattava, että Alankomaissa on tapahtunut jatkuvaa vähenemistä vuodesta 1990 alkaen, kun taas Belgiassa viljelyala on hieman kasvanut. Espanjassa kasvihuonetuotannon ala edustaa 16,6:ta prosenttia kokonaisalasta, Italiassa 5,3 :a prosenttia ja Ranskassa 60:tä prosenttia. Vuosina 1990 - 1994 viljelyalat ovat Kokonaisuudessaan pienentyneet 17,7 prosenttia. Tämä laskusuuntaus on ollut voimakkainta Ranskassa (- 38,9 %), sen jälkeen Alankomaissa (- 29,2 %), Kreikassa (- 20 %) ja Espanjassa (- 13,4 %). Taulukko 3: Tomaatin tuotantoalojen kehitys (hehtaaria) 1990 1991 1992 1993 1994 Belgia 940 945 963 946 954 Kreikka 38 513 39 015 36 657 33 110 32 083 Espanja 69 884 59 913 55 802 57 111 61 613 Ranska 6 600 6 650 5 960 6 060 4 750 Italia Alanko maat 136 378 129 669 117 595 113 426 115 248 1 603 1 570 1 505 1 390 1 241 Erilaiset tuotantotekniikat aiheuttavat valtavia eroja eri tyyppisten viljelmien tuotoksissa. Jäljempänä olevat taulukot osoittavat avomaan tuotantomenetelmän tuotosten - 50 tonnia hehtaarilta - ja kasvihuonetuotannon tuotosten - 400 tonnia hehtaarilta - välisen eron. Suuntaus vuosina 1990 - 1994 on tuotosten kokonaiskasvu (+ kaksi prosenttia vuosittain) molempien tuotantomenetelmien osalta. Tämä tuotosten merkittävä kasvu on pääasiassa entistä paremman viljelytekniikan hallinnan, markkinoille lajikkeiden sekä kasvihuoneviljelysssä käytetyn uuden tekniikan ansiota. tulleiden uusien entistä satoisampien Taulukko 4: Tuotosten kehitys tomaatintuotannossa (tonnia/ha) 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 238,8 246,1 285,5 332,2 342,2 366,6 324,2 45,5 42,8 108,2 41 330,6 53,2 44,9 113 45,5 368 45,6 45,2 48,4 44,5 51,2 47,4 119,3 127,7 128,2 45,7 47,7 50,5 52,4 49,1 145,4 48,4 52,6 49,8 162 50,4 399,7 405,2 433,2 436,4 435,6 Belgia Kreikka Espanja Ranska Italia Alanko maat 10 2. 4. Kulutus ja kaupan pitäminen Jäsenvaltioilta saatujen tietojen mukaan kulutus on kasvanut vuodesta 1990. Tämä suuntaus ei koske välttämättä tulevaisuutta, jolle asianomaiset ammattipiirit ennustavat pikemminkin kulutuksen kasvun pysähtymistä. Tuoreiden tomaattien keskimääräinen kulutus unionissa on 24,6 kg asukasta kohden3. Tämä luku on kaukana ÖECD-maille vahvistetusta keskiarvosta, joka on 31 kg asukasta kohden. Suurin tuoreiden tomaattien kuluttaja on Kreikka; seuraavina ovat Italia ja Espanja. On lisäksi huomattava tuoreiden tomaattien kulutuksen voimakas väheneminen Espanjassa vuonna 1994. Edellä olevasta taulukosta selviää myös, että kulutus ei yhteisössä jakaudu tasaisesti, pikemminkin päinvastoin. Jäsenvaltioiden väliset kulutuserot ovat huomattavia. Eniten asukasta kohden kuluttavan jäsenvaltion ja vähiten kuluttavan jäsenvaltion välinen suhde on 1/15. Kulutuksen kehitys suuntautuu melko selvästi kuluttajien suosimiin uusiin lajikkeisiin kuten tertuissa oleviin tomaatteihin, kirsikkatomaatteihin tai lajikkeisiin, jotka organoleptisiltä ominaisuuksiltaan muistuttavat avomaan tomaatteja. Yleisesti ottaen suuria määriä tuottavat jäsenvaltiot kuluttavat huomattavia määriä, mutta kulutuksen taso pysyy enemmän tai vähemmän vakaana. Taulukko 5: Tomaatin kulutus (tuore) Jäsenvaltio Belgique Danmark Deutschland Elias Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederland Portugal United Kingdom Osterreich Finland Sverige (kg/henkilö) 1988 1989 1990 1991 1992 1993 10,9 5,9 13,9 66,0 37,0 10,0 6,0 59,4 / 6,1 / 6,4 / 8,3 1 9,5 / 14,8 72,0 40,8 10,3 6,0 62,1 / 6,2 / 6,6 / 8,5 / 11. 8 5,5 15,4 65,0 43,6 10,4 6. 0 64,4 / 6,5 / 6,4 / 9. 1 / 14,0 / 15,3 69,0 37,2 10,6 6,0 63,3 / 6,7 / 5,9 / 8,7 / 11,7 / 15,7 73,0 36,5 / 6. 0 57,6 / 6. 6 / 6,0 / 9. 0 / 13,5 5,0 16,0 76,0 35,3 / / 57,1 / 6,7 / 4,5 / 9,0 / 1994 / / 14. 1 73,0 28. 3 / / 55,6 / 6,0 / 5,5 / 9,7 / vuosien 1990 - 1994 keskiarvo 11 Eri tomaattilajikkeita käytetään tyydyttämään sellaisten eurooppalaisten kuluttajien kysyntää, jotka vaativat markkinoilta yhä enemmän eriytyneitä tuotteita. Tämä edellyttää tuotannolta ylimääräisiä ponnisteluja tähän markkinoiden alueeseen mukautumiseksi uusin lajikkein. Viime vuosina on kasvanut sellaisten muunnosten lukumäärä kuten kirsikkatomaatti sekä varressa kiinni olevat tomaatit eli tomaatit tertuissa, joista on tullut erittäin suosittuja organoleptisten ominaisuuksiensa ja tuoreuden vaikutelman vuoksi. Tomaattien tuotantoa tuorekulutukseen, erotuksena jalostukseen tarkoitetusta tuotannosta, pidetään yllä ympäri vuoden; tämä on mahdollista uuden tuotantotekniikan ja uusien tomaattilajikkeiden ansiosta. 2. 5 Tuottajahinnat Voimakas kausiluonteisuus on silmiinpistävin piirre tuoreen tomaatin hinnoissa. Tuottajahinnoissa on huomattavia eroja tuotantokuukauden, mutta myös tuottajajäsenvaltion mukaan. Yleensä hinnat ovat talvikautena korkeammat kuin touko - marraskuun välisenä ajanjaksona, ja tuolloin hintataso pysyy vakaana. Tuoreen tomaatin hinnat ovat kokonaisuudessaan laskeneet vuodesta 1990 vuoteen 1994, jolloin hinnat ovat nousseet jonkin verran. Markkinointivuonna 1991 hinnat nousivat vuoteen 1990 verrattuna. Hinnat laskivat kuitenkin Espanjassa, Italiassa ja Portugalissa. Kyseisenä markkinointivuonna tuotanto, viljelyalat ja tuotokset kasvoivat kokonaisuudessaan. Markkinointivuosi 1992 oli ensimmäinen, jolloin hinnat laskivat. Lasku oli ja Yhdistyneessä huomattavinta Espanjassa, Belgiassa, Alankomaissa kuningaskunnassa. Markkinointivuonna 1993 jatkui vuonna 1992 alkanut hintojen lasku. Tätä markkinointivuotta luonnehti tuotannon väheneminen viljelyalojen kasvusta huolimatta. Markkinointivuonna 1994 hinnat nousivat suhteellisesti. Tämä hintojen nousu oli selvää erityisesti Alankomaissa ja Ranskassa, joissa vuoden 1994 hinnat olivat erittäin korkeat, jopa markkinointivuoden 1990 noteerauksia korkeammat. Sitä vastoin Italiassa, Belgiassa ja Portugalissa hinnat nousivat vain hieman eivätkä ne saavuttaneet vuoden 1990 tasoa. Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa hintanoteeraukset olivat edelleen hyvin alhaisella tasolla. 12 Seuraava taulukko N:o 6 kuukausittaisten hintojen kehityksestä tekee poikkeuksen ja osoittaa Espanjan, Alankomaiden ja Belgian osalta vuodesta 1990 alkaen hintojen nousun touko-ja kesäkuussa sekä hintojen laskun maalis-ja huhtikuussa. Kuitenkin vuonna 1994 hinnat nousivat voimakkaasti juuri maalis-ja huhtikuussa. Taulukko 6: Kuukausittaisten hintojen kehitys vuoteen 1990 verrattuna 1. Espanja Maaliskuu Huhtikuu Toukokuu Kesäkuu 2. Alankomaa Maaliskuu Huhtikuu Toukokuu Kesäkuu 3. Belgia Maaliskuu Huhtikuu Toukokuu Kesäkuu 1990 100 100 100 100 1991 44 79 189 133 1992 64 72 160 101 1993 70 116 181 105 1994 88 95 132 146 1990 1991 1992 1993 1994 100 100 100 100 77 110 94 159 68 79 126 123 53 74 96 109 77 91 104 148 1990 1991 1992 1993 1994 100 100 100 100 latima maata 73 106 92 128 lousministeri 67 85 130 110 ön (Espanja) 59 77 101 96 ,CBT:n ja VE 78 86 99 123 Lähde: POVI:n Is lT:n tietojen mukaan. Pohjoisen ammattiviljelijätahot ovat markkinointivuoden 1995 osalta valittaneet hintojen alhaista tasoa ja täten yritysten heikkoa kannattavuutta. Sama tilanne näytti vaikuttavan koko kasvihuonetuotannon alalla eikä ainoastaan tomaattialalla. Seuraavat Belgiaa ja tavanomaista pyöreää tomaattia koskevat luvut valaisevat esimerkinomaisesti kyseistä ongelmaa: kustannukset (investoinnit, tuotanto ja työvoima) 1 400 - 1 500 Belgian frangia/m2. Tavanomaisessa tuotannossa saadaan noin 55 kg/m2, huipputuotannossa 60 kg/m2; edellä olevasta seuraa, että riittävän tuloksen saamiseksi kattamaan kustannukset hintatason on oltava vähintään 23 Belgian frangia/kg (1 400 BEF kustannukset ja 60 kg:n tuotanto) erittäin tehokkaille yrityksille. Keskimääräinen hinta Belgiassa oli 20 Belgian frangia/kg vuonna 1995. 4 taloudellisen Jäsenvaltion tiedot. 13 Belgialaiset tomaatit kilpailevat espanjalaisten tomaattien, joiden hinta on korkeampi, kanssa Ranskan markkinoilla (55 % belgialaisia toimituksia). Espanjan pesetoissa ilmaistujen tomaatin hintojen tarkastelu osoittaa, että hintojen vaihtelu on huomattavaa valuuttaongelmien vuoksi. Yleisenä suuntauksena on, että alenevat suorat tammikuusta 1992 huhtikuuhun 1995 osoittavat, että Espanjan pesetoissa ilmaistujen hintojen kehitys vastaa lähes täysin valuutan devalvointia. Tämän yleisen suuntauksen perusteella ecun ja Espanjan pesetan suhde on 40 kuukauden aikana kasvanut melko säännöllisesti 32 prosentilla sitä vastoin kuin pesetoissa ilmaistut hinnat ovat nousseet huomattavasti vaihdellen 51 prosentilla. Tämän vuoksi espanjalaisen tomaatin ecuina ilmaistu hinta on noussut kyseisenä ajanjaksona noin 14 prosentilla. Espanjan pesetan devalvointien vaikutusta espanjalaisten tomaattien ecuina, ja myös Belgian frangeina, ilmaistuihin hintoihin ei siis voida osoittaa. Espanjalaiset tomaatit Valuuttatekijöiden vaikutus hintoihin m 1ecu=. PTA •o- PrixPta/Kg 2 3 4 5 : 7 89 10 11 12 1 2 3 4 5 6 7 89 10 11 12 1 2 3 4 5 6 7 89 10 11 12 1 2 34 Tammikuu 1992/Huhtikuu 1995 14 3. KAUPAN TARKASTELU 3,1 Yhteisön sisäinen kauppa Yhteisön (Kanariansaaret mukaan lukien) kauppa on kasvanut määrällisesti 27 prosenttia vuodesta 1990. Kaupan määrä on 1,3 miljoonaa tonnia, joka on 21 prosenttia tuotannon kokonaismäärästä. Määrällisesti suurin osa yhteisön sisäisistä lähetyksistä vuonna 1994 tulee Espanjasta (618 000 tonnia, josta 306 000 Kanariansaarilta); on lisäksi huomattava, että Espanjasta tulevien lähetysten määrä on vuodesta 1990 alkaen kaksinkertaistunut. Seuraavina ovat Alankomaat (410 000 tonnia) ja Belgia (160 800 tonnia)5. Tärkeimmät näiden lähetysten vastaanottajamarkkinatyhteisössäsijaitsevat Saksassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ranskassa. Alankomaista ja Belgiasta tulevien lähetysten määrä on vähentynyt vuodesta 1990 ja erityisesti markkinointivuonna 1993, jonka jälkeen tapahtui lievää nousua markkinointivuonna 1994. Sitä vastoin Ranskan ja Italian lähetysten määrä on pysynyt ennallaan ja jopa noussut vuonna 1993; vuonna 1994 vienti oli ennätysmäisen korkealla tasolla. Taulukko 7: Yhteisön sisäisen kaupan määrä (tonnia) 1990 1991 1992 1993 1994 Espanja 291 885 331 391 414 630 433 167 618 426 Alankomaat 545 958 559 175 545 010 387 053 409 669 154 667 172 437 187 831 150 403 160 779 Belgia Italia Ranska 17 196 31 568 23 884 43 317 28 883 46 682 38 832 46 758 EUR-12 1051 777 1 142 113 1 238 824 Lähde:Eurostat-C Cronos. Espanjaa koskeviin tietoihi n sisältyy myös Y 1 068 907 Canariansaaret. 64 655 62 051 1 332 080 Espanjasta tulevien lähetysten kasvu liittyy epäilemättä siirtymäkauden loppuun markkinointivuoden 1993 alussa ja rajoitusten poistumiseen. Tämä kasvu vahvistuu edelleen vuonna 1994, jolloin tuotanto ja kulutus vähenivät Espanjassa. Kyseisen vuoden osalta voidaan päätellä, että lähetykset on toteutettu kansallisilla markkinoilla tapahtuvan myynnin kustannuksella. Lisäksi todetaan, että niemimaalta (Almeriä ja Murcia) tulevien lähetysten määrä on kasvanut enemmän kuin Kanariansaarilta tulevien lähetysten määrä. Vuoden 1994 tiedot. 15 Aikataulut Yhteisön sisäinen kauppa oli keskittynyt kahteen ajanjaksoon. alkuperää ja maaliskuun välisenä ajanjaksona Marras- espanjalaista Murciasta/Almeriasta tulevat toimitukset. Huhti-ja syyskuun välisenä ajanjaksona (kesätomaatti) Alankomaista ja Belgiasta tulevat toimitukset. Tänä ajanjaksona Espanjan tuotanto oli tarkoitettu kansallisille markkinoille. (talvitomaatti) ja olevat Kanariansaarilta Kaksi uutta suuntausta rikkoo kuitenkin tämän totutun mallin: Toisaalta espanjalaista alkuperää olevien lähetysten määrä kasvaa huhti-, touko-ja kesäkuussa (katso jäljempänä oleva taulukko), mutta se on suurimmillaan tammi-, helmi-ja maaliskuussa. Tämä merkitsee Espanjan tuotantoa koskevaa kaupallista strategiaa myös perinteisesti Pohjoisen tuottajille varatun kesäkauden markkinoille pääsemiseksi. Toisaalta voidaan todeta myös Alankomaista tulevien lähetysten korvautuminen päinvastaisen dynamiikan mukaisesti: vuoden 1994 lähetysten määrä kasvoi tammi-, helmi-ja maaliskuussa. Sitä vastoin touko- ja kesäkuun osalta lähetysten määrä väheni. Belgian lähetysten määrä kasvoi huhti- ja toukokuussa, mutta myös helmi- ja maaliskuussa. Nämä muutokset aiheuttavat Pohjoisesta tulevien lähetysten ja espanjalaisperäisten lähetysten selvän kilpailutilanteen talvikautena. Yhteisön markkinoilla on vuodesta 1993 alkaen ollut vallalla kaupan totuttujen aikataulujen täydellinen mullistus. Uusia kaupan strategioita on otettu käyttöön. Esimerkiksi Alankomaissa tuotannon monipuolistuminen on tehnyt mahdolliseksi saattaa markkinoille helmikuussa tomaatteja tälle Espanjassa on tietyillä alueilla mahdollisuus tuottaa tomaatteja 11:nä kuukautena vuodesta. tertuissa. Vastapainona Edellä on kuvattu yhtä viime vuosina ilmennyttä perusongelmaa. Markkinoiden luonnollisen kehityksen kautta löytyy toivottavasti riittävä tasapaino ilman, että tarvitaan yhteisön toimenpiteitä. tomaattimarkkinoilla 16 Taulukko 8: Kaupan aikataulujen kehitys (tonnia) Tammikuu Helmikuu Maaliskuu 1992 1993 1994 1992 1993 1994 1992 1993 1994 Belgia Alankomaat Espanja 1170 527 1076 22762 16510 22830 105219 76099 95013 317 462 18125 14760 24694 50741 108644 97027 1862 869 2221 2182 27301 24878 36776 68795 89203 88256 Huhtikuu Toukokuu Kesäkuu 1992 1993 1994 1992 1993 1994 1992 1993 1994 Belgia Alankomaat Espanja 11478 15248 81333 46343 43828 43487 43801 39099 49114 23562 29100 26637 74566 72308 65076 8428 29671 50601 30050 34558 34204 93469 86330 77578 5078 11230 50601 3. 2 Yhteisön ulkopuolinen kauppa Tuonti Tärkein tuontimaa on nykyisin Marokko, josta tuodaan 148 000 tonnia marras- ja maaliskuun välillä. Toiseksi tärkein on Israel, josta vuonna 1994 tuotiin 4 000 tonnia. Koko yhteisöön tuonti on vuonna 1994 ollut 162 114 tonnia. Taulukko 9: Tuonti yhteisöön 1990 1991 1992 1993 1994 M A R O K KO 106 319 135 808 131 920 164 360 148 297 TURKKI 3 014 ISRAEL 7 217 3 230 5 707 3 926 5 033 1 820 3 860 2 829 4 073 YHTEENSÄ - - 152 066 179 572 162 114 Marokko Marokon tomaatin viljelyala on pienentynyt vuodesta 1990 lähtien (5500 ha vuonna 1990 ja 4000 ha vuonna 1994) muovin alla viljelyn lisääntyessä. Tuotanto on ollut vakaata vuoden 1994 laskusta huolimatta. Marokosta peräisin olevan tuonnin tärkein kohdemaa on Ranska, jonne on vuonna 1994 tuotu 85 prosenttia marokkolaisista vientitomaateista. Saksaan on tuotu 6,4 prosenttia kokonaismäärästä ja Belgiaan ja Hollantiin kumpaankin 2 prosenttia Marokon tuonnista. Espanjaan ja Italiaan tuotiin sieltä vain alle 400 tonnia kumpaankin. 17 Marokon kanssa tehdyn Euro-Välimeri -assosiointisopimuksen pöytäkirjassa n:o 1 määrätään tuoreille tomaateille 150 676 tonnin kiintiö, josta ei makseta arvotullia ja lokakuun ja maaliskuun väliseksi ajanjaksoksi etuuskohtelun mukaista tulohintaa. Arvotullin alennusta koskevan etuuden osalta sopimusta ei ole vielä pantu täytäntöön: tuontiin sovelletaan edelleen voimassa olevan entisen sopimuksen mukaisesti arvotuilista vapauttamista 15 päivän marraskuuta 1995 ja 30 päivän huhtikuuta 1996 välisen ajan yhteisön 96 208 tonnin kiintiön rajoissa, josta 16 800 tonnia on ajalle 1 päivästä 30 päivään huhtikuuta 1996 väliselle ajalle. Lisäksi Marokolla on kahdenvälinen 120 000 tonnin kiintiö Ranskan kanssa, josta ei makseta arvotullia. Kun uusi sopimus tulee lopullisesti voimaan, yhteisön kiintiö, josta ei makseta arvotullia, tulee olemaan 150 676 tonnia ja Ranskan ja Marokon kahdenvälinen kiintiö poistetaan. Uusi kiintiö on yhtä suuri kuin entinen yhteisön kiintiö, "yhteisöliistetty" kahdenvälinen kiintiö ja kolmen uuden jäsenvaltion liittymisestä johtuvat lisämäärät yhteensä. Entisen sopimuksen kiintiön vuosittaista korotusta koskeva määräys on otettu mukaan: kiintiötä korotetaan joka vuosi 1 päivän tammikuuta 1997 ja 1 päivän tammikuuta 2000 välisenä aikana neljässä osassa, joista jokainen on 3 % kiintiöstä. Lopuksi kiintiön ulkopuolista arvotullia lasketaan 60%. Etuuskohtelun mukaisen tulohinnan tuoman hyödyn osalta sopimus on pantu täytäntöön 1 päivästä marraskuuta 1995 takautuvasti 22 päivänä joulukuuta annetulla neuvoston asetuksella N:o 3057/95 (EYVL N:o L 326). Marokon tulohinta on ollut 1 päivän tammikuuta 1995 ja 30 päivän maaliskuuta 1996 väliseltä ajalta 500 ecua/tonni 145 676 tonnin kokonaismäärän osalta. Yhteisen tullitariffin tulohinta, jota sovelletaan kaikkialta muualta peräisin oleviin tomaatteihin, oli 688 ecua/tonni 1 päivästä marraskuuta 20 päivään joulukuuta 1995, 738 ecua/tonni 21 päivästä 31 päivään joulukuuta 1995 ja 895 ecua/tonni 1 päivästä tammikuuta 31 päivään maaliskuuta 1996. Marokon kanssa tehdyn assosiointisopimuksen pöytäkirjan no 1 3 artiklan mukaisesti Marokko maksaa 1 päivän lokakuuta ja 31 päivän maaliskuuta ulkopuolisena aikana alennettua tulohintaa muuttumattomasta enimmäismäärästä, joka on 150 676 tonnia. Tämä määrä porrastetaan kuukausittain seuraavasti: 18 ajanjaksot lokakuu marraskuu - maaliskuu josta: marraskuu joulukuu tammikuu helmikuu maaliskuu määrät 5 000 145 676 18 601 36170 30 749 33 091 27 065 yhteensä 1 50 6 76 Tulohintaa - 500 ecua/tonni markkinointivuodelle 1995/96 - alennetaan samassa suhteessa ja samoina aikoina kuin WTO:n puitteissa konsolidoitua tulohintaa. Kokonaismäärän puitteissa sallitaan 20 prosentin kuukausittaiset määrän ylittävät poikkeamat tai käyttämättömien määrien "kiinniottopoikkeamat" marraskuun ja maaliskuun välisenä aikana. Lopuksi Marokko ilmoittaa komissiolle yhteisöön viedyt määrät viikoittain. Tämä lisätullia koskeva erityinen etuusjärjestelmä on otettu mukaan ja sitä on kehitetty määräyksillä, jotka on pantu täytäntöön vuoden 1995 ensimmäisellä vuosineljänneksellä ja jonka päämääränä oli varmistaa Marokolle tavanomaisten kauppavirtojen ylläpitäminen. Uuden tulohintajärjestelmän soveltamisen ensimmäisenä soveltamisvuonna, joka tomaattien osalta alkoi 1 päivänä tammikuuta 1995 Euroopan yhteisön ja Marokon kuningaskunnan välisellä kirjeenvaihtona tehdyllä sopimuksella(1), vahvistettiin 560 ecua/tonni suuruinen etuuskohtelun mukainen tulohinta. Tätä sopimusta sovellettiin ensimmäistä kertaa 1 päivästä tammikuuta 31 päivään maaliskuuta 1995 välisenä ajanjaksona 81 006 tonnin enimmäismäärälle, joka perustui 12:n yhteisön tavanomaisille määrille. Marokko sitoutui olemaan ylittämättä tätä määrää ja jakamaan sen kuukausittain 27 756, 29 594 ja 23 656 tonnin eriin tammikuulle, helmikuulle ja maaliskuulle 1995 10 prosentin poikkeaman rajoissa ja ilmoittamaan komissiolle viikottaiset yhteisöön viedyt määrät. Tämän ajanjakson analyysi osoittaa sopimusta sovelletun hyvin: määriä on noudatettu täsmällisesti, eri lähteistä saadut tiedot ovat keskenään samanlaiset (katso allaoleva taulukko). Lukuun ottamatta helmikuun 1995 kriittisen ajan poikkeusta, hinnat ovat olleet tyydyttävät. 20 päivänä joulukuuta tehty neuvoston päätös, EYVL N:o L 48, 3. 3. 1995 s. Komissio on pannut täytäntöön tämän sopimuksen 14 päivänä 1995 annetulla asetuksella (EY) N:o 298/95, EYVL N:o L 35, 25. 2. 1995, s. 6 19 tietolähteet / ajanjakso (tonneja) tammikuu 1995 helmikuu 1995 maaliskuu 1995 yhteensä Marokon ilmoitus: vienti EU:hun Kiintiöön 11. 0990 kirjatut määrät: tuodut määrät Tietokanta Comext: todellinen tuonti: 28 697 26 063 24 463 79 223 28 884 25 985 26 106 80 975 26 189 25 319 25 971 77 479 Meneillään olevan markkinointivuoden saatavilla olevien tietojen perusteella voidaan todeta, että Marokko alittaa käytettävissä olevan etuustulohinnan kiintiön. Toisaalta hinnat ovat pysyneet entisellä tasolla: kiinteä tuontiarvo on koko ajan ollut suurempi kuin Marokon tulohinta, lukuun ottamatta kahta kriittistä ajanjaksoa marraskuun puolivälissä 1995 ja tammikuun puolivälissä 1996. Taulukko 10: yhteisön tuonnin kehitys Marokosta tomaatit CN-koodi 070200 yksikkö: tonni EU:n ulkopuolinen kauppa Tuonti Marokosta Euroopan unioniin 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 (tammi-kesäkuu) 93 482 93 194 80 968 91 874 106 319 135 808 131 920 164 360 148 297 84 491 lähteet: eurostat-comext 20 3. 3 Vienti Yhteisön tomaatin vienti on kasvanut jatkuvasti vuodesta 1990 kaikkien jäsenvaltioiden osalta Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta, ja se on kasvanut 107 000 tonnista 278 000 tonniin vuonna 1994, jolloin keskimääräinen vuosikasvu on ollut 24,1%. Taulukko 11: Vienti EUR-12 (tonnia) KUMPPANIT 1990 2 009 425 25 891 2 070 131 3 0 0 0 0 EU KANADA SVEITSI PUOLA UNKARI ISRAEL VENÄJÄ SLOVENIA KROATIA TSEKIN TASAVALTA EY12 ULKOPUOL. 1991 4106 1 769 29 549 22 260 189 24 0 0 0 0 1992 3 862 1 067 29 239 29 959 1 782 15 84 577 111 0 1993 12 782 1 978 34 267 43 570 4 668 0 648 5 051 1 481 6 950 1994 12 549 2 891 39 816 32 020 4 463 4 056 35 759 7 458 6 602 12 865 106 904 131 591 147 383 211207 278 089 Yleisesti ottaen voidaan todeta, että vienti on alkanut sellaisiin Itä-Euroopan maihin kuin maihin kuin Venäjä, Puola, Tsekin tasavalta ja eräät entisen Jugoslavian maat, ja tämän kaupallisen virtauksen voidaan odottaa jatkuvan tulevaisuudessa. 21 //. 1. YHTEISÖN TUET Rakennetuet a) Tuotantorakenteille myönnettävät tuet Vuoteen 1993 asti EMOTR. n ohjausosaston osallistuminen näihin tukiin ei ollut ohjelmoitua. Tuet myönnettiin kussakin jäsenvaltiossa ilman enimmäisrajoitusta toteutetun järjestelmän mukaan, ja EMOTR korvasi jäsenvaltioiden ilmoittamat menot. Menot olivat hyväksyttäviä, jos maatalouden rakenteiden tehokkuuden parantamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 säännöksiä noudatettiin. Tämän asetuksen säännöksissä ei ollut erityisiä kieltoja, jotka olisivat liittyneet kasvihuoneille tai tomaateille myönnettävään tukeen. Vuoden 1994 jälkeen tavoitteelle 5 a on saatu rahoituskehys (sekä tavoitteen 1 kohdealueilla myönnettyihin tukiin rajoittuva ohjelmasuunnitelma). On kuitenkin pantava merkille, että huolimatta komission pyrkimyksistä toteuttaa erityinen suunnittelu koko asetuksen (ETY) N:o 2328/91 osalta, neuvosto ei ole hyväksynyt tätä lähestymistapaa. Sääntelyn tämänhetkisessä vaiheessa meillä on ainoastaan ohjeellinen rahoitusennuste, ja investointien osalta kasvihuoneille ja tomaateille myönnettävä tuki on edelleen mahdollinen. Ottaen huomioon tämä tilanne ja siitä johtuvat vaikeudet tarkasteltaessa tämän tuen mahdollista vaikutusta tomaattien tuotantoon jäsenvaltioita on pyydetty analysoimaan tälle tuotannolle myönnettyä tukea. Kaikki jäsenvaltiot ovat ilmaisseet, että kyseiseen kohteeseen myönnetystä tuesta on mahdotonta toimittaa täsmällisiä tietoja. On myös otettava huomioon, että hedelmien ja vihannesten tuotantorakenteet ovat erittäin vaihtelevia (viljely suojakatoksen, muovin tai verkon alla tai kasvihuoneessa, jne. ) ja niitä voidaan käyttää muun muassa vuodenajasta, ilmastosta, kuluttajien mieltymyksistä ja markkinoiden vaatimuksista riippuen useampien tuotteiden tuotantoon, mikä vaikeuttaa entisestään täsmällistä analysointia tavoitteen 5 a osalta. Sitä vastoin toimintaohjelmissa tämä investointimuoto on helpommin tunnistettavissa. Tiettyjen jäsenvaltioiden esittämiin tomaattien viljelyyn tarkoitettujen kasvihuoneiden rakentamista koskeviin pyyntöihin on aina vastattu kieltävästi. Tuorein tapaus koskee Espanjaa. Ainoat tapaukset, joissa yhteisrahoitusta on myönnetty kasvihuoneille, ovat liittyneet luonteeltaan hyvin spesifisiin toimiin ja tuotteisiin, kuten kukkaviljelytuotteisiin tai varsinaisen tuotantokauden ulkopuolella tuotettuihin tuotteisiin. 22 Näitä toimintaohjelmia lukuun ottamatta ja koska tarkkoja indikaattoreita ei ole, on mahdollista tehdä ainoastaan koeluonteinen analyysi. Koska sääntely ei mahdollista tilanteen yksityiskohtaista tarkastelua, jäsenvaltioilta on kerätty tietty määrä tietoa summittaisen käsityksen saamiseksi. Saatujen tietojen perusteella voidaan todeta, että jaksolla 1990-1994 asetuksen (ETY) N:o 2328/91 mukaisten investointitukien yhteydessä 5,5 prosenttia määristä käytettiin kasvihuoneiden rakentamiseen ja uudenaikaistamiseen kaikilla tuotealoilla: hedelmät, vihannekset, kukkaviljely, taimitarhat. EMOTR:n osuus näistä investointikustannuksista koko jakson 1990-1994 ja koko yhteisön osalta on yhteensä 347,65 miljoonaa ecua. Tästä kokonaismäärästä voidaan yrittää johtaa tomaateille myönnetyn tuen määrä ottaen huomioon, että kyseisen tuotteen osuus hedelmien ja vihannesten kokonaistuotannosta (ilman kukkaviljely-ja taimitarhatuotteita) on noin 14 prosenttia. Jos tätä prosenttimäärää sovelletaan näille investoinneille myönnetyn tuen kokonaismäärään, saadaan EMOTRin rahoitusosuudeksi jaksolla 1990-1994 48,67 miljoonaa ecua, mikä merkitsee 12 jäsenvaltion yhteisössä keskimäärin 9,73 miljoonaa ecua vuodessa. Tästä voidaan päätellä, että vaikka tietyissä marginaalitapauksissa kasvihuoneita voidaankin käyttää tomaattien tuottamiseen, investointeihin myönnettävän rakenteellisen tuen vaikutus yhteisön tuotantoon on erittäin vähäinen. b) Jalostamisen ja kaupan pitämisen rakenteille myönnettävä tuki Täydellisen käsityksen saaminen tilanteesta edellyttää, että tarkastellaan myös maataloustuotteiden jalostamiselle ja kaupan pitämiselle myönnettävää tukea. Tämän alan tuet hyväksytään, mutta niitä säännellään tiukkojen valintaperusteiden avulla (ks. liite). Voidaankin todeta, että tomaattien jalostamista koskevat investoinnit on kielletty, tai niihin sovelletaan erittäin tiukkoja edellytyksiä, kuten esimerkiksi jalostuskapasiteetin vähentäminen 20 prosentilla. Sitä vastoin kaupan pitämiseen (huutokaupat, pakkaaminen) liittyvä tuki sallitaan yleensä, koska on kyse tuotteiden menekin edistämiseen tähtäävistä toimenpiteistä, joilla siten on positiivinen vaikutus tuotantoketjuun. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään ohjeellisena koko hedelmä- ja vihannesalaa koskeva kaupan pitämiselle jaksolla 1991-1993 myönnetty tuki. Ottaen huomioon valintaperusteiden tiukkuus ja tomaatin suhteellinen merkitys koko hedelmä- ja vihannesalalla voidaan päätellä, että tomaatille ei ole myönnetty käytännöllisesti katsoen lainkaan jalostamiseen ja kaupan pitämiseen tarkoitettua tukea. 23 Asetus (ETY) N:o 866/90 - ALA : HEDELMÄT JA VIHANNEKSET Jakso 1991-1993 (miljoonaa ecua) Jäsenvaltiot B DK DE EL E F IRL I LUX NL P UK EUR-1 2 yht. Jakso 91-93 yht. 5,78 0,11 29,10 22,06 56,95 31,40 2,37 74,17 Keskimäärin vuodessa 1,45 0,03 7,28 5,52 14,24 7,85 0,59 18,54 0 0 4,59 26,2 6,64 259,37 1,15 6,55 1,66 64,84 2. Kansalliset tuet 2. 1. Valtiontuet tomaattialalla Komissio ei tunne yksinomaan jäsenvaltioiden rahoittamia sellaisia kansallisia tukijärjestelmiä, jotka olisi tarkoitettu erityisesti tomaattialalle. Tomaatin nykyiseen markkinatilanteeseen liittyvä ainoa tunnettu tapaus on Belgian esittämä yritysten pelastamiseen liittyviä sellaisia tukia koskeva hakemus, jotka myönnetään korkohyvitysten tai luottojen valtiontakauksien muodossa taloudellisiin vaikeuksiin joutuneille tomaatin, paprikan ja kurkun tuottajille. Komission nykyisen politiikan mukaan tärkein kyseisen yritysten pelastamiseen liittyvän tuen myöntämisedellytys on, että se koskee aiemmin tehtyjä investointeja, ja että se ei yhdessä jo myönnetyn investointituen kanssa ylitä sellaista tuen enimmäismäärää, jota tavallisesti sovelletaan investointitukeen. Muita yritysten pelastamiseen liittyvän tuen myöntämisedellytyksiä on se, että kyseisten yritysten taloudellisten vaikeuksien on oltava ulkoisten tekijöiden aiheuttamia tai että tuettavat yritykset osoittavat olevansa elinkelpoisia tulevaisuudessa. On korostettava sitä, että markkinoiden ongelmat, joita Belgian tomaatintuottajilla on tällä hetkellä, ovat vain harvoin sellaisia, että yritysten pelastamiseen liittyvän tuen myöntäminen on perusteltua. Tämä voisi aiheuttaa sellaisia seurauksia kuten korkotason nousu Kuitenkin komissiolle tärkein syy olla vastustamatta tätä tukea on se, että aiemmin myönnetty investointituki on jäänyt alle komission tavallisesti hyväksymien rajojen. Näillä edellytyksin kyseistä tukea voidaan pitää jälkeenpäin maksettavana ylimääräisenä investointitukena. 24 2. 2. Yleisiin tukijärjestelmiin liittyvä tuki tomaattialalle Vaikka komissio ei tunne sellaisia kansallisia tukijärjestelmiä, jotka olisi tarkoitettu erityisesti tomaatintuottajille, kyseinen ala voi käyttää hyväkseen yleisiä puutarhataloudelle tarkoitettuja valtiontukijärjestelmiä tai jopa sellaisia alueellisia järjestelmiä, joissa maatalousala ei ole poissuljettu. Mahdollisuudet myöntää tällaisia tukia ovat kuitenkin melko rajalliset seuraavista syistä: 2. 2. 1 Komissio katsoo, että kansallinen tuki toimintatuen muodossa (tuki tuotantopanos- tai tuotantoyksikköä tai hehtaaria kohden) ei tavallisesti ole sovellu yhteismarkkinoille, koska sen vaikutus ei ole pitkäaikainen kyseisellä alalla. Lisäksi yhteiseen markkinajärjestelyyn (YMJ) kuuluvien tuotteiden osalta nämä tuet uhkaavat häiritä yhteisön tukijärjestelmiä ja niitä on sen vuoksi pidettävä rikkomuksina YMJ:jä vastaan. Näiden tukien on katsottava muodostavan kyseisille tuotteille täydellisen ja kattavan sääntelyn, mikä sulkee pois muun kansallisen tuen. Sen vuoksi tällaisen tuen myöntäminen tarvittaessa olisi yleensä lainvastaista. Euroopan unionin tomaattimarkkinoita koskevassa keskustelussa on syytä mainita kaksi Alankomaiden puutarhataloutta koskevaa toimenpidettä, joita voidaan pitää toimintatukina (mutta jotka eivät välttämättä täytä 92 artiklan 1 kohdan edellytyksiä): Komissio katsoi, ettei Alankomaiden kasvinviljelyalan tosiasiallisesti soveltama kaasutariffijärjestelmä ei muodosta etua kasvinviljelyalalle verrattuna muihin Alankomaiden talouden aloihin, koska muutkin alat saisivat samat edut, jos niillä käytettäisiin yhtä paljon kaasua kuin kasvinviljelyalalla. Tähän tariffiin ei siis liity 92 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Kaasun hinta Alankomaissa on kaikkien alojen osalta sidottu öljyn hintaan. Komissiolla ei ole myöskään tietoa mahdollisesta verohelpotusten muodossa Alankomaiden kasvinviljelyalalle annettavasta tuesta. Sama koskee energiaveroa, jonka komissio hyväksyi hiljattain. Tämän veron yhteydessä kasvinsuojeluala saa osittaisen vapautuksen veroista energian osalta. Pääsyy sille, että komissio hyväksyi tämän lasin alla kasvatettavien kasvien viljelyä koskevan poikkeuksen oli, että "täysi verotus ei mahdollistaisi verotuoton kanavoimista edelleen, mikä on tämän järjestelmän ennakkoedellytys" ja "päinvastoin, tämä johtaisi verotaakan huomattavaan kasvamiseen" kasvinviljelyalalla (komission päätös 20 päivältä joulukuuta 1995). 2. 2. 2 Ainoa toimintatuki, joka täyttää 92 artiklan 1 kohdan ja joka on mahdollinen neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2078/92 tarkoitettuna yhteisesti rahoitettuna tukena, on maatalouden tuki ympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuisille tuotantomenetelmille. Tämä tuki annetaan yleensä hehtaaria kohti ja se on tarkoitettu korvaamaan sen saajan toteuttamista ympäristönsuojeluun liittyvistä toimista johtuvia tulon 25 menetyksiä ja annetaan osaltaan edistämistarkoituksessa. On mainittava, että nykyisessä komission valtiontukia koskevassa politiikassa edistämiseen tarkoitettua määrää ei ole rajoitettu. Ympäristön hoidon vaatimusten kanssa sopusointuista maatilakäytäntöä koskeva tuki annetaan usein edellä mainitun neuvoston asetuksen mukaisesti yhteisesti rahoitettuna tukena. Koska tämä asetus ei sulje pois valtiontukia, jotka on annettu erilaisissa olosuhteissa tai jotka ylittävät asetuksessa asetetut rajat, täydentäviä valtiontukijärjestelmiä on useissa jäsenvaltioissa. 2. 2. 3 Investointitukea voidaan puolestaan myöntää tomaatintuottajille osana yleisiä tukijärjestelmiä. Nämä tukijärjestelmät kuuluvat suurelta osin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2328/91 soveltamisalaan. Tässä asetuksessa sallitaan ylimääräiset investointeihin liittyvät valtiontuet ainoastaan erityisiä tarkoituksia varten, esimerkiksi ympäristönsuojeluun tarkoitettuna tukena, johon ei liity tuotantokapasiteetin kasvamista. 26 PÄÄTELMÄT 1. 2. 3. 4. Kokonaistarkastelusta selviää, että tuorekulutukseen tarkoitetun tomaatin yhteisön markkinat ovat yleisesti ottaen tasapainossa, vaikka dynaamisia markkinoita luonnehtivia asiaankuuluvia heilahteluja esiintyykin. Vuodesta 1990 alkaen tapahtuneesta kulutuksen kasvusta huolimatta, joka tuntuu vakiintuvan ja viljelyalat ovat pienentyneet. Viljelytekniikan kehitys on kuitenkin ollut huimaa, minkä vuoksi tuotokset ovat nousseet voimakkaasti. Kysyntä kehittyy yhä enemmän kohti monipuolisuutta ja laatua. Tarjonnan mukauttaminen on yksi tärkeimmistä tekijöistä näiden markkinoiden dynamiikan kannalta. tulevaisuudessa, yhteisön tuotanto Tukkumarkkinoiden hintatilanteessa on nähtävissä laskusuuntaus huolimatta suhteellisesta noususta vuonna 1994. Vuoden 1995 suuntaus näyttää myös olevan laskeva. Tämä hintojen lasku ei ole yhdenmukaista, ja se on vaikuttanut enemmän "klassisiin" lajikkeisiin samanaikaisesti kun uusien lajikkeiden ja tarjontamuotojen tuottajahinnat ovat ollet hyvin houkuttelevia. Yhteisön toimenpiteitä on käytetty vain hyvin vähän. Toisaalta ei voida osoittaa joidenkin valuuttojen (ESP, ITL) devalvaation vaikuttaneen heikon valuutan maista (erityisesti Espanjasta) peräisin olevien tomaattien ecu-hintoihin. Yhteisön sisäisen kaupan kasvava volyymi osoittaa, että ala toimii tyydyttävällä tavalla. Totuttujen talvi/kesä -lähetysaikataulujen jakautuminen on kuitenkin muuttunut. Kaupassa kyseessä olevaa 1,3 miljoonaa tonnia koskeva uusi tasapaino on tärkein tekijä ratkaistaessa pohjoisen ja etelän välistä ristiriitaa. Tuonti kolmansista maista, erityisesti Marokosta, ei häiritse yhteisön markkinoita. Tuotantoa ja kaupan pitämistä koskeva yhteisön rakennetuki ei näytä vaikuttavan merkittävästi tuotannon kehitykseen. Tähän ovat vaikuttaneet huomattavasti enemmän markkinoiden tavanomaiset heilahtelut ja erityisesti yhteisön kaupan kehitys. Tilannetta tarkasteltaessa ei ilmene yleisluonteisia ongelmia rakenteiden tasolla. Kyseinen ala vaikuttaa dynaamiselta; ylituotannosta ei voida puhua ja kaupan vaihteluja voidaan pitää asiaan kuuluvina yhteismarkkinoiden dynamiikassa. 5. Komissiolla ei ole tietoja jäsenvaltioiden kokonaan rahoittamista erityisesti tomaattialalle kohdistetuista kansallisista tuista. Tälle alalle on pyydetty nk. "pelastustukien" puitteissa tukea, jota komissio tarkastelee parhaillaan. 27 SUOSITUKSET Komissio suosittelee näiden päätelmien perusteella, että: 1. 2. 3. Yhteisön markkinat ovat vuodesta 1993 alkaen olleet uudelleen järjestäytymisen dynamiikkaan liittyvässä uudessa tilanteessa. Haasteena ovat toisaalta kysynnän uudet vaatimukset ja toisaalta yhteisön sisäisen kaupan aikataulujen uudelleen suuntaaminen. Markkinoiden luonnollisen kehityksen kautta on löydyttävä riittävä tasapaino ilman, että yhteisön toimenpiteitä tarvitaan. Joidenkin pohjoisen maissa sijaitsevien kasvihuoneviljelmien kannattamattomuus ei koske yksinomaan tomaattialaa. Vaikeuksien aiheuttajina ovat pikemminkin investointienkannattavuuttakoskevatsuhdannetekijätkuinmarkkinoidentasapainon todellinen järkkyminen. Ratkaisuja on tutkittava tapauksen mukaan ja tilanteeseen mukautuen häiritsemättä kuitenkaan yhteismarkkinoiden moitteetonta toimintaa. Komissio ei oie aiemmin vastustanut tuotantokapasiteetin pienentämiseksi tarkoitettua kansallista jota voitaisiin soveltaa kasvihuoneviljelyn erityistapauksessa. Tämän tapaista tukea voidaan soveltaa ainoastaan sellaisten kannattamattomien yritysten lopettaa puutarhaviljelyn. tuotantomahdollisuuksien menetyksiin, jotka haluavat tukea, 28 LIITTEET 29 LIITE I TÄRKEIMMÄT TUOTANTOALUEET 1. Belgia Belgian tuotanto on vuodesta 1990 kasvanut 13 prosenttia. Se on keskittynyt Anversin maakuntaan, erityisesti Malinesiin ja Hoogstrateniin sekä läntiseen Flanderiin. Tuotannon myynti tapahtuu useimmiten osuuskuntien välityksellä. Tomaatin tukkumarkkinoiden vuoden 1994 liikevaihto edusti 23,3 prosenttia Belgiassa tuotettujen vihannesten kokonaisarvosta. Kasvihuonevihannesten liikevaihto nousi Belgiassa vuonna 1994 6,1 prosenttia vuoteen 1993 verrattuna; tomaatin osalta nousu oli merkittävintä. Yritysten, jotka ovat enimmäkseen perheyrityksiä ja joiden keskipinta-ala on 1 hehtaari, lukumäärä on pienentynyt vuodesta 1990, mutta kokonaispinta-ala on säilynyt lähes ennallaan, ja tuotokset ovat kasvaneet. Lämmitetyn kasvihuonealan osuus on kasvanut kahtena viimeisenä vuonna lämmittämättömän tuotannon kustannuksella. Alan suuntaus on yritysten lukumäärän väheneminen ja yritysten erikoistuminen sekä keskipinta-alan kasvu. Keskimääräiset tuottajahinnat (kaikki lajikkeet yhteensä) osoittavat hintojen laskua markkinointivuosina 1992 ja 1993 sekä hintojen nousua vuonna 1994, ei kuitenkaan täysin vuoden 1990 tasolle. Yksityiskohtainen lajikkeittainen tarkastelu osoittaa vuoteen 1990 verrattuna hintojen laskua tavallisen pyOreän tomaatin osalta vuonna 1993 ja nousua vuonna 1994. Sitä vastoin tertuissa olevan tomaatin osalta on tapahtunut voimakasta määrän kasvua vuoden 1993 430 tonnista vuoden 1994 2 752 tonniin; tätä tomaattia on pidetty kaupan helmikuusta alkaen, ja kyseisen tarjontamuodon hinnat ovat olleet selvästi korkeammat. Tertuissa olevan tomaatin tuotannon kasvu on kiihtynyt edelleen markkinointivuonna 1995, ja tämä suuntaus tullee jatkumaan. Belgia on koettuaan vuosina 1992 ja 1993 perinteisen tomaatinviljelyn tasaantumisen päättänyt suuntautua tämän viljelyn monipuolistamiseea Tämä mahdollisti hintatason nousun vuonna 1994. Unioniin viennin osalta Belgia on lisännyt vuodesta 1990 lähetysten kokonaismäärää ja erityisesti Ranskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan tarkoitettujen lähetysten määrää samalla kuin lähetykset Saksaan ovat vähentyneet. 30 2. Alankomaat Tuotanto on vuodesta 1990 vähentynyt 19 prosenttia. Yritysten lukumäärä on pienentynyt 34 prosenttia viiden viimeisen vuoden aikana; myös pinta-ala on pienentynyt. Tuotokset pysyväi edelleen korkeina. Suurin osa tuotannosta tapahtuu Westlandin alueella. Tomaatti edustaa 37 :ä prosenttia vihannestuotannon kokonaisarvosta. Vuodesta 1990 paprikoiden tuotanto on lisääntynyt tomaatin tuotannon kustannuksella. Lajikkeittain tarkasteltuna pyöreiden ja suurten tomaattien tuotantoalat ovat pienentyneet samalla kun pienikokoisten tomaattien, tertuissa olevien tomaattien ja kirsikkatomaattien viljelyalat ovat kasvaneet voimakkaasti (vuoden 1993 30 hehtaarista vuoden 1994 150 hehtaariin). Hintataso säilyy kokonaisuudessaan (kaikki lajikkeet yhteensä) ennallaan vuoteen 1990 verrattuna. Markkinointivuosien 1992 ja 1993 hintataso putosi 15 prosenttia ja saavutti taas vuoden 1990 tason vuonna 1994. Lajikkeittain tarkasteltuna tavallisten tomaattilajikkeiden tomaattien hinnat putosivat ja tertuissa olevien tomaattien lajikkeiden ja kirsikkatomaattilajikkeiden tomaattien hinnat nousivat. Suurin osa tuotannosta pidetään vanhastaan Alankomaissa kaupan osuuskuntien välityksellä, jotka vastaavat niin ikään laadun valvonnasta ja markkinoinnista. Uudet strategiat ovat viime vuosina suuntautuneet entistä enemmän markkinoiden kysyntään, mikä on tuonut mukanaan tarjonnan monipuolistamiseen liittyvän politiikan uusien "arvonlisäysmahdollisuuksien" kehittämiseksi. Esimerkkinä tästä politiikasta on markkinoilla menestyneiden tertuissa olevan tomaatin ja "erityisen maun" omaavan tomaatin markkinoille tulo. Hollantilaisesta tomaatin tuotannosta yli 85 prosenttia menee vientimarkkinoille. Myynti tapahtuu hollantilaisissa huutokauppakeskuksissa. Noin 15 suurta päivittäistavaran suurmyymälöiden ketjua pitää vastaanottajamaissa kaupan yli 50:ä prosenttia hollantilaisesta tuotannosta. Tärkeimmmät vastaanottajamaat ovat Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi. Toimitukset Saksaan ovat vuodesta 1990 lisääntyneet, kun taas toimitukset englantilaisille markkinoille ovat vähentyneet 31 5. Ranska Ranskassa tuotanto kasvoi vuodesta 1990, mutta vuonna 1994 se väheni huomattavasti. Kasvihuoneiden kehittyminen on aiheuttanut viljelypinta-alojen pienenemisen ja keskituotosten kasvun. Kasvihuonetuotanto edustaa Ranskassa 75 :ä prosenttia tuotantomäärästä. Yritysten keskipinta-ala on alle yksi hehtaaria ja yritykset ovat suurimmaksi osaksi perheyrityksiä. Kaupan pitäminen on keskittynyt lähes 70-prosenttisesti (tuotantomäärästä) 4 tuottajajärjestölle. Ranskalainen tuotanto on keskittynyt kaakkois*, lounais- ja luoteis-Ranskaan. Etelä- Ranskassa tärkein departementti, jossa tomaattia tuotetaan, on Bouches-du-Rhône, jossa tuotetaan 20 prosenttia tuotannon kokonaismäärästä. Ranskan tuotanto ei riitä kattamaan kokonaisuudessaan maan tornaatinkysyntää ja Ranskaan toimitetaan tomaatteja pääasiassa Espanjasta ja Belgiasta. Tuonti Espanjasta on kasvanut voimakkaasti erityisesti talvikautena. Belgialaiset ja hollantilaiset tomaatit kilpailevat kesäkautena suoraan ranskalaisen tuotannon kanssa. Marokon tärkein vientimaa on Ranska, jonka markkinoille menee yli 85 prosenttia marokkolaisista tomaateista. 32 \4. Espanja Tomaatti on eniten kulutettu vihannes Espanjassa ja se edustaa 25 :ä prosenttia puutarhatuotannon kokonaisarvosta; tomaattia on markkinoilla ympäri vuoden. Espanjan tuotannon määrä on vähentynyt ja viljelyalat pienentyneet 13 prosentilla vuodesta 1990, mutta tuotokset kasvavat jatkuvasti. Tomaattia tuotetaan Espanjassa ympäri vuoden, kuitenkin niin, että talvi-(loka-kesäkuu) ja kesäkauden (kesä-syyskuu) tuotannon ominaispiirteet eroavat toisistaan. Kesäkaudella, jolloin tuotanto menee pääasiassa kansallisille markkinoille, viljellään suurimmaksi osaksi avomaalla pienissä perheviljelmäluonteisissa yrityksissä. Talvikauden tuotanto, joka on keskitetty Välimeren rannikon kaakkoisalueelle ja Kanariansaarille, edustaa sitä vastoin 85:tä prosenttia Espanjan tomaatintuotannosta. Tämä tuotanto on voimaperäistä ja se tapahtuu suurissa ja keskisuurissa yrityksissä, jotka ovat kehittäneet tuotantonsa teknisesti erittäin erikoistuneeksi dynaamisine ja hyvin tehokkaine kaupan pitämiseen liittyvine rakenteineen. Espanjan vientituotanto tulee kokonaisuudessaan talvituotantoalueilta. - Mannermaa: Tuotantoalueet sijaitsevat erityisesti Almeriassa ja Murciassa, jotka edustavat 22:ta prosenttia* Espanjan tuorekulutukseen tarkoitetun tomaatin tuotannosta. Tuotanto ja muovin alla viljellyi tomaatin tuotantoalat ovat tällä alueella kasvaneet vuodesta 1990. Lähes 60 prosenttia yrityksistä viljelee tomaattia muovisuojan alla, jolloin lämpötila on edullisempi talvikautena ja tuuletus parempi lämpinä vuodenaikoina. Uusien lajikkeiden ansiosta näillä alueilla on mahdollista tuottaa tasalaatuista satoa yhtenätoista kuukautena vuodesta. Viime vuosina tälle alueelle on kehitetty Välimeren tuotantomalli, jossa kaupan pitämiseen (ja myös vientiin) liittyvät rakenteet yhdentyvät tuotantoalueiden ympärillä. - Kanariansaaret: Kanariansaarten tuotanto menee suurimmaksi osaksi vientiin, joka edustaa 80:tä prosenttia saarten kokonaistuotannosta. Tuotannosta vastaa satakunta yritystä, joiden tuotanto edustaa 75:tä prosenttia Kanariansaarten puutarhatuotannon kokonaisarvosta. Viljelyala ja tuotanto, jotka ovat kasvaneet vuodesta 1990, näyttävät tasaantuneen, samoin kuin viennin määrä unioniin. Alalla on vuodesta 1990 alkaen tapahtunut rakenneuudistus, joka perustuu suurelta osin yhteisön markkinoiden odotuksiin, ja joka jatkuu edelleen pakkaamiseen ja kaupallisiin strategioihin liittyvien uudistusten muodossa. Kilpailu Marokon kanssa on epäilemättä jouduttanut kyseistä prosessia. Kansainvälisen kilpailun avaaminen kuljetusalalle on vuonna 1994 pienentänyt kuljetuskustannuksia 15 prosentilla edeltäviin vuosiin verrattuna. Toimitusten määrä Kanariansaarilta unioniin on kasvanut vuonna 1994 29 prosentilla; erityisesti englantilaisille markkinoille tarkoitettujen toimitusten määrä on kasvanut. Tärkeimmät Kanariansaarten vientimarkkinat ovat Yhdistyneessä kuningaskunnassa (33,5 %) ja Alankomaissa (63 %), missä tapahtuu suurelta osin jälleenvienti Rotterdamin kautta muihin - joko Euroopan tai kolmansiin - maihin. 33 LIITE n Tilastot 34 Jäsenvaltio BELGIA TANSKA SAKSA KREIKKA ESPANJA RANSKA IRLANTI ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT PORTUGALI YHD. KUNINGASK. EUR 12 Tomaattien viljely 15 jäsenvaltion EU: s sa 1988 205. 030 859 239 15. 167 47 323 19. 100 255 75 666. 910 36. 720 46 1. 834. 893 60. 350 43 417. 500 6. 420 108 13. 500 81 167 1. 594. 916 116. 013 41 30 2 15 567. 029 1. 715 331 63. 893 1989 225. 220 915 246 17. 000 21. 500 267 81 728. 050 37. 691 53 1. 987. 763 66. 066 45 421. 700 6. 600 113 10. 600 57 186 2. 018. 230 133. 601 46 30 2 15 620. 782 1. 687 368 80. 835 132. 100 624 212 5. 530. 068 223. 086 133 134. 000 595 225 6. 265. 710 247. 481 115 1990 268. 400 940 286 19. 300 60 322 14. 500. * ; 665. 790 38. 513 46 2. 024. 695 69. 884 45 461. 100 6. 600 119 10. 500 54 194 2. 657. 083 136. 378 46 35 2 18 640. 725 1. 603 400 86. 706 ; l 138. 700 580 239 6. 987. 534 254. 614 143 1991 313. 960 945 332 17. 500 1992 329. 500 963 342 20. 000 16. 000 710. 700 39. 015 48 1. 793. 832 59. 913 44 527. 300 6. 650 128 9. 100 43 212 2. 759. 091 129. 669 48 40 3 13 636. 149 1. 570 405 72. 625 31. 306 479 65 754. 940 36. 657 51 1. 880. 143 55. 802 47 516. 900 5. 960 128 11. 700 55 213 2. 712. 099 117. 595 50 52 3 17 651. 994 1. 505 433 64. 267 137. 300 556 247 6. 993. 597 238. 364 123 125. 900 476 264 7. 098. 801 219. 495 134 1993 346. 779 946 367 14. 666 55 267 24. 100 1994 309. 334 954 324 20. 000 20. 700 784. 850 33. 110 52 1. 912. 300 57. 111 49 643. 400 6. 060 145 0 757. 250 32. 083 53 1. 786. 807 61. 613 50 492. 600 4. 750 162 0 1. 984. 572 113. 426 48 65 4 19 606. 612 1. 390 436 221. 103 34. 694 21 112. 900 401 282 6. 651. 347 247. 197 140 2. 149. 074 115. 248 50 70 4 20 540. 577 1. 241 436 75. 000 111. 000 388 286 6. 262. 412 216. 281 115 tuotanto pinta-ala tuotos tuotanto pinta-ala tuotos tuotanto pinta-ala tuotos tuotanto pinta-ala tuotos tuotanto pinta-ala tuotos tuotanto pinta-ala tuotos tuotanto pinta-ala tuotos tuotanto pinta-ala tuotos tuotanto pinta-ala tuotos tuotanto pinta-ala tuotos tuotanto pinta-ala tuotos tuotanto pinta-ala tuotos tuotanto pinta-ala tuotos Lähde: jäsenvaltioiden antamat tiedot ja Eurostat, laatinut DG VI 35 Tomaattien viljely 15 jäsenvaltion EU:ssa -tuorekulutukseen tarkoitettu kokonaistuotanto Jäsenvaltio BELGIA TANSKA (*) SAKSA KREIKKA ESPANJA RANSKA IRLANTI ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT PORTUGALI YHD. KUNINGASK. ITÄVALTA SUOMI RUOTSI ( ") EUR15 1988 (tonnia) 205. 030 15. 167 19. 100 666. 910 '. 334. 893 417. 500 13. 500 1. 594. 916 30 567. 029 63. 893 132. 100 30. 145 5. 560. 213 (%) 3,7 0,3 0,3 12,0 33,0 7,5 0. 2 28,7 0,0 10,2 1,1 2. 4 0,0 0,5 0,0 100,0 1989 (tonnia) 225. 220 17. 000 21. 500 728. 050 1. 987. 763 421. 700 10. 600 2. 018. 230 30 620. 782 80. 835 134. 000 18. 395 28. 822 15. 540 6. 328. 467 (%) 3,6 0,3 0,3 11,5 31. 4 6,7 0,2 31,9 0,0 9. 8 1. 3 2,1 0,3 0,5 0,2 100,0 1990 (tonnia) 268. 400 19. 300 14. 500 665. 790 2. 024. 695 461. 100 10. 500 2. 657. 083 35 640. 725 86. 706 138. 700 18. 045 31. 857 17. 887 7. 056. 323 (%) 3,8 0,3 0. 2 9,4 28,7 6. 5 0,1 37,7 0,0 9,1 1,2 2. 0 0,3 0,5 0,3 100,0 1991 (tonnia) 313. 960 17. 500 16. 000 710. 700 1. 793. 832 527. 300 9. 100 2. 759. 091 40 636. 149 72. 625 137. 300 13. 768 30. 014 17. 890 7. 055. 269 (%) 4,5 0,2 0,2 10,1 25,4 7,5 0,1 39,1 0,0 9,0 1,0 1. 9 0,2 0,4 0,3 100,0 1992 (tonnia) 329. 500 20. 000 31. 306 754. 940 1. 880. 143 516. 900 11. 700 2. 712. 099 52 651. 994 64. 267 125. 900 12. 330 30. 346 17. 890 7. 169. 367 (%) 4,6 0. 3 0. 4 10,5 26,3 7,2 0,2 37,9 0,0 9,1 0,9 1. 6 0. 2 0,4 0,2 100,0 1993 (tonnia) 346. 779 14. 666 24. 100 784. 850 1. 912. 300 643. 400 1. ©84. 57? 65 606. 612 221. 103 112. 900 13. 620 30. 778 18. 889 6. 714. 634 (%) 5,2 0. 2 0,4 11. 7 28,5 9,6 29,6 0,0 9,0 3,3 1. 7 0,2 0,5 0,3 100,0 1994 (tonnia) 309. 334 20. 000 20. 700 757. 250 1. 786. 807 492. 600 2. 149. 074 70 540577 75. 000 111. 000 14324 34. 608 19. 000 6. 330. 544 (*) 4. 9 0,3 0. 3 12,0 28,2 7,8 33. 9 0,0 8,5 1. 2 1,6 0,2 0,5 0,3 100,0 S? (•): tiedot EUROSTAT- CRONOS vuosilta 1989,1991,1992,1994 Markkinoilta vedettyjen määrien kehitys vuosina 1990 -1994 1990 1991 1992 1993 1994 vedetty 18 vedetty (%) 0,01 8 62 7783 BELGIA TANSKA SAKSA KREIKKA ESPANJA RANSKA IRLANTI ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT PORTUGALI YHD. KUNINGASK. EUR-12 | Lande: Jäsenvaltioiden tilinpäätökset, laatinut DG VI. E. 1 tuotanto 268400 19300 14500 665790 2024695 461100 10500 2657083 35 640725 86706 138700 135361 6987534 0,00 0,00 1,69 116367 11123 4,38 1,74 1,94 312 0 46 19091 71 26407 47 9072 0 5227 0 0 vedetty (%) 0,1 tuotanto 313960 17500 16000 710700 1793832 527300 9100 2759091 40 636149 72625 137300 2,7 0,00 6,01 0,33 0,82 6543 0 312 3169 49 25528 120 175792 0 41181 0 3 tuotanto 329500 20000 31306 754940 1880143 516900 11700 2712099 52 651994 221103 112900 0,4 0,0 4,9 6,5 6,3 vedetty (%) 2,0 vedetty (%) 1,67 5444 99 5006 2613 11964 89 5852 18894 130 0 tuotanto 346779 14666 24100 784850 1912300 643400 1984572 65 606612 221103 112900 0,4 0,6 0. 1 1. 9 0,3 3. 1 0. 1 7531 59 2977 9996 6644 97 13820 8958 138 tuotanto 309334 20000 20700 757250 1786807 492600 2149074 70 540577 75000 111000 (%) 2. 4 0,3 0. 4 0,6 1. 3 0,6 1. 7 0,2 60273 6993597 0,86 252697 7242637 3,5 50091 6651347 0,8 50220 6262412 0,8 <$ EU:n sisäinen tuotanto ja kauppa - EUR 12 - Tuotosten kehitys (tonnia/ha) EU:ssa muovin alla tuotetun tomaatin viljelyala (hehtaaria) Tomaatin kulutus tuoreena EU:ssa (arvio) (kg/asukas) 30 25 20 15 10 £ 1990 1991 1992 1993 1994 Kuukausittaiset hintavaihtelut vuoteen 1990 verrattuna - Espanja - (indeksi 1900 = 100) Kuukausittaiset hintavaihtelut vuoteen 1990 verrattuna - Alankomaat - (indeksi - 1900 = 100) Kuukausittaiset hintavaihtelut vuoteen 1990 verrattuna - Belgia - (indeksi 1900 = 100) Yhteisön keskihintojen vaihtelut maaliskuusta kesäkuuhun vuoteen 1990 verrattuna (indeksi - 1900 = 100) 140 T ES NL EE 1990 1991 1992 1993 1994 Markkinoilta vedettyjen tomaattien kansallinen osuus kansallisesta tuotannosta vuosina 1990 - 1994 Tuotanto, EU. n sisäinen kauppa ja investointituet - Belgia - (x 1000 tonnia) - 2 000 1 500 1 000 «-F* 500 i. Tuotanto i E^23 Kauppa. #— Tuet ctx o c S* 1990 1991 1992 1993 1994 Tuotanto, EU:n sisäinen kauppa ja investointituet - Alankomaat - (x 1000 tonnia) - i 1 Tuotanto i ^^ Kauppa Tuet 1990 1991 1992 1993 1994 Tuotanto, EU:n sisäinen kauppa ja investointituet - Espanja - (x 1000 tonnia) 2 000 1 500 <4P 1 000 80 70 60 [ 50 40 J I 30 L20 L 10 Tuotanto Kauppa Tuet 1990 1991 1992 1993 1994 Tuotanto, EU:n sisäinen kauppa ja investointituet - Ranska - (x 1000 tonnia) - 2 000 1 500 V 1 000 Tuotanto. Kauppa Tuet (TS O c Sn 1990 1991 1992 1993 1994 EU:n tomaatin tuonti Marokosta (x 1000 tonnia) LIITE Maataloustuotteiden jalostamiseen ja kaupan pitämiseen tähtääviä investointeja koskevat valintaperusteet asetuksen (ETY) N:o 866/90 mukaisesti Seuraavat investoinnit suljetaan soveltamisalan ulkopuolelle hedelmä- ja vihannesalan valintaperusteissa (päätös 94/173/ETY): investoinnit kaupan pitämisen kapasiteetin lisäämiseen sellaisten tuotteiden kohdalla, joiden osalta on todettu kolmen viimeisen vuoden aikana (ylituotantoon liittyvää) huomattavaa markkinoilta pois vetämistä, kaikki investoinnit, joista aiheutuu jalostuskapasiteetin kasvua, lukuun ottamatta tapauksia, joissa sama yritys tai muut määritellyt yritykset luopuvat vastaavasta määrästä kapasiteettiaan tai joissa on kyse erityisistä tuotteista, joiden osalta voidaan osoittaa menekin huomattavaa lisääntymistä, jotka koskevat tomaattien, investoinnit, sitrushedelmäniehujen ja sokeriliemeen säilöttyjen persikoiden tai päärynöiden tuotantoa, jollei niillä pyritä uuteen tuotantokapasiteettiin, joka on vähintään 20 prosenttia pienempi kuin aikaisempi kyseisellä alueella olemassa ollut kapasiteetti, josta on luovuttu. tomaattitiivisteen, kuorittujen Kyseisen asetuksen mukaisesti EMOTR:n ohjausosaston rahoitusosuuden saamiseksi investointien on tähdättävä seuraaviin tavoitteisiin: kauppakunnostuksen, säilömisen, käsittelyn, jalostamisen sekä sivutuotteiden ja valmistusjätteen kierrätyksen järkiperäistäminen ja kehittäminen, markkinoille saattamisen parantaminen, mukaan lukien hinnanmuodostuksen avoimuuden lisääminen, uuden jalostusteknologian käyttöön ottaminen, mukaan lukien uusien tuotteiden ja sivutuotteiden kehittäminen tai uusien markkinoiden avaaminen sekä uutta luovien investointien toteuttaminen, tuotteiden laadun parantaminen. 51 ISSN 1024-4492 KOM(96) 247 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 Luettelonumero : CB-CO-96-256-FI-C ISBN 92-78-04821-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 53


title: A Tanács 1075/96/EK rendelete (1996. június 10.) a földközi-tengeri halászati erőforrások védelme érdekében bizonyos technikai intézkedések megállapításáról szóló 1626/94/EK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
Mediterranean Sea
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing net
fishing regulations
fishing vessel

formats: html pdf print

text: 320 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 04/2. kötet 31996R1075 1996. 6. 15. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 142/1 A TANÁCS 1075/96/EK RENDELETE (1996. június 10. ) a földközi-tengeri halászati erőforrások védelme érdekében bizonyos technikai intézkedések megállapításáról szóló 1626/94/EK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 43. cikkére, 1. cikk Az 1626/94/EK rendelet az alábbiak szerint módosul: 1. A rendelet az alábbi cikkel egészül ki: tekintettel a Bizottság javaslatára (1), „5a. cikk tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (3), (1) Minden évben június 1. és július 31. között 24 m-nél hos- szabb halászhajókról tilos a tonhal halászata felszíni horog- sorral. (2) E a cikk alkalmazásában a hajó hosszát az ICCAT alapján, az V. melléklet szerint kell meghatározni. ” 2. A rendelet az alábbi melléklettel egészül ki: tartott (Spanyolország) mivel a Földközi-tengeri Általános Halászati Tanács (GFCM) Ali- ülésén, canteban 1995. május 22. és 26. között elfogadta a földközi-tengeri ton- halgazdálkodásról szóló ajánlást; mivel az ajánlás bizonyos halászhajók vonatkozásában tilalmat vezet be a tonhal halászatá- ra, amely minden évben a június 1. és július 31. közötti időszak- ban érvényes; rendes 21. mivel a GFCM létrehozásáról szóló megállapodás V. cikkének (2), (3) és (4) bekezdése értelmében a szervezet tagjai a kifogások elő- terjesztésére meghatározott határidő lejártától kötelezettséget vál- lalnak a GFCM által elfogadott ajánlások alkalmazására; mivel az ajánlás rendelkezéseinek bevezetéséhez módosítani szük- séges az 1994. június 27-i 1626/94/EK rendeletet (4), „V. MELLÉKLET A hajók hosszának ICCAT meghatározása: – Az 1982. július 18. után épített halászhajóknál a hajóge- rinc felső élétől mért legkisebb oldalmagasság 85 %-ában húzott vízvonalon mért teljes hosszúság 96 %-a vagy az orrtőke elülső élétől a kormányzár tengelyvonaláig ezen a vízvonalon mért hossz, ha ez a nagyobb érték. Ferde gerinccel tervezett hajóknál hossz mérésére használt víz- vonalat a konstrukciós vízvonallal párhuzamosan kell fel- venni, – Az 1982. július 18. előtt épített halászhajók esetében a nemzeti halászhajó-nyilvántartásban vagy egyéb hajónyil- vántartásban bejegyzett hossz. ” (1) HL C 41. , 1996. 2. 13. , 17. o. (2) 1996. május 24-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették köz- 2. cikk zé). (3) HL C 174. , 1996. 6. 17. (4) HL L 171. , 1994. 7. 6. , 1. o. Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő hetedik napon lép hatályba. 04/2. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 321 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Luxembourgban, 1996. június 10-én. a Tanács részéről az elnök M. PINTO


title: AVIS DE LA COMMISSION conformément à l' article 189 B, paragraphe 2, alinéa d) du traité CE, sur les amendements du Parlement européen à la position commune du Conseil concernant la proposition de REGLEMENT (CE) DU PARLEMENT EUROPEEN ET DU CONSEIL prévoyant une procédure communautaire dans le domaine des arômes destinés à être employés dans les denrées alimentaires

eurovoc_concepts:
consumer protection
flavouring
food additive
foodstuffs legislation
intellectual property

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 10. 06. 1 «)«)(> COM(96) 270 final - COD 478 AVIS DE LA COMMISSION conformément à l'article 189 B, paragraphe 2, alinéa d) du traité CE, sur les amendements du Parlement européen à la position commune du Conseil concernant la proposition de REGLEMENT (CE) DU PARLEMENT EUROPEEN ET DU CONSEIL prévoyant une procédure communautaire dans le domaine des arômes destinés à être employés dans les denrées alimentaires. PORTANT MODIFICATION A LA PROPOSITION DE LA COMMISSION conformément à l'article 189 A, paragraphe 2 du traité CE Le 22 mai 1996, le Parlement européen a adopté deux amendements à la position commune arrêtée par le Conseil, le 22 décembre 1995, sur la proposition de la Commission en vue de l'adoption d'un règlement du Parlement européen et du Conseil prévoyant une procédure dans le domaine des arômes destinés à être employés dans les denrées alimentaires'. Conformément à l'article 189B, paragraphe 2, point d) du traité CE, la Commission émet, pour les raisons suivantes, un avis favorable sur les deux amendements adoptés par le Parlement : la Commission accepte l'ajout d'un considérant concernant la ré-évaluation par le Comité scientifique de l'alimentation humaine des substances aromatisantes déjà autorisées qui sont produites selon des méthodes différentes. Ce principe est déjà appliqué dans la directive relative aux critères de pureté des additifs alimentaires récemment adoptée par la Commission; la Commission accepte l'amendement concernant la désignation des substances sous forme de liste positive. La Commission partage l'idée que la propriété intellectuelle doit être protégée. Il sera, toutefois, nécessaire de mettre en place une procédure adéquate et transparente qui protège tout à la fois la propriété intellectuelle et l'intérêt des consommateurs. COM (93) 609 final; COD 478; JO n° C I, du 4. 1. 1994, p. 22. COM (94) 236 final: JO n ° C 171, du 24. 6 1994. p. 6. Proposition modifiée de REGLEMENT (CE) DU PARLEMENT EUROPEEN ET DU CONSEIL prévoyant une procédure communautaire dans le domaine des arômes destines à être employés dans les denrées alimentaires. (présentée par la Commission conformément à l'article 189 A, paragraphe 2. du traité CE) 'f^'i^p Proposition actuelle Proposition modifiée Neuvième considérant considérant que cette liste doit être ouverte et pouvoir être modifiée en fonction des évolutions scientifiques et techniques; considérant que cette liste doit être ouverte et pouvoir être modifiée en fonction des évolutions scientifiques et techniques; que les substances aromatisantes déjà autorisées qui sont produites selon des processus ou à l'aide de matériaux de le base n'ayant pas été évalués par Comité scientifique de l'alimentation seront de nouveau soumises à une évaluation complète de ce dernier: Article 3, paragraphe 2 aromatisantes Sur la base des notifications prévues au paragraphe 1, et après examen par la Commission de ces notifications, tenant compte du paragraphe 1 point c), les substances dont l'utilisation légale dans un Etat membre doit être reconnue par les autres Etats membres sont consignées dans un répertoire qui est arrêté, conformément à la procédure prévue à l'article 7, dans un délai d'un an à partir de la fin de la période de notification au paragraphe 1. Si nécessaire, ce répertoire conditions peut d'utilisation. comporter prévue des aromatisantes Sur la base des notifications prévues au paragraphe 1, et après examen par la Commission de ces notifications, tenant compte du paragraphe 1 point c). les substances dont l'utilisation légale dans un Etat membre doit être reconnue par les autres Etats membres sont consignées dans un répertoire qui est arrêté, conformément à la procédure prévue à l'article 7, dans un délai d'un an à partir de la fin de la période de notification au paragraphe 1. Si nécessaire, ce répertoire conditions peut d'utilisation. comporter prévue des Ces substances seront désignées de propriété protéger manière intellectuelle de leur fabricant. la à ISSN 0254-1491 COM(96) 270 final DOCUMENTS FR 10 N° de catalogue : CB-CO-96-280-FR-C ISBN 92-78-05359-7 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg


title: Propuesta reexaminada de DIRECTIVA DEL CONSEJO relativa a la interoperabilidad del sistema ferroviario transeuropeo de alta velocidad

eurovoc_concepts:
committee (EU)
high-speed transport
intra-EU transport
rail transport
transport network

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 10. 06 1996 COM(%) 249 final 94/0112 (SY1M) Propuesta reexaminada de DIRECTIVA D El ÇQNSSJQ relativa a la interoperabilidad del sistema ferroviario transeuropeo de alta velocidad (presentada por la Comisión con arreglo a la letra d) del artículo 189 C del tratado CE) A. EXPOSICIÓN DE MOTIVOS El 8 de diciembre de 1995, el Consejo adoptó, por unanimidad, la posición común (CE) n° 36/95 <1) referente a la aprobación de una Directiva del Consejo relativa a la interoperabilidad del sistema ferroviario transeuropeo de alta velocidad. Esta Directiva se basa en la propuesta de la Comisión [COM (94) 0107 de 15. 04. 1994(2)] en su versión modificada, tras la primera lectura del Parlamento Euro peo, por la propuesta modificada [COM (95) 0271 de 15. 06. 1995 (3)]. Durante la sesión plenaria del 15 al 19 de abril de 1996, el Parlamento Europeo aprobó, en segunda lectura, 8 enmiendas al texto de la posición común del Con sejo, a saber, las enmiendas n° 1 a 4 y n° 9 a 12. La enmienda n° 1 consiste en insertar un primer considerando bis referente, de acuerdo con el artículo 129 B del Tratado, a la interoperabilidad del conjunto /de las redes ferroviarias transeuropeas. La Comisión aceptó esta enmienda porque la convergencia progresiva hacia la interoperabilidad de la red ferroviaria euro pea en su globalidad contribuirá a desarrollar más el sector ferroviario. La enmienda n° 2 consiste en insertar un tercer considerando bis que introduce una visión global para los planes de redes de transporte ferroviario e indica que las propuestas relativas a la interoperabilidad de la red de ferrocarril conven cional deberán ser presentadas, en lo sucesivo, por la Comisión. La Comisión aceptó esta enmienda e introdujo las modificaciones redaccionales apropiadas, puesto que responde a las intenciones que había expresado en la exposición de motivos de la "Propuesta de decisión del Parlamento Europeo y del Consejo sobre las orientaciones comunitarias para el desarrollo de la red transeuropea de transporte" [COM (94) 0106 de 07. 04. 1994 W]. La enmienda n° 3 consiste en modificar el quinto considerando para precisar que conviene, después del transporte de viajeros, aplicar progresivamente soluciones al transporte de mercancías, en servicio rápido, por la red de alta velocidad. La Comisión aceptó esta enmienda, tanto más cuanto que los problemas vinculados al transporte de alta velocidad, en servicio rápido o de mercancías urgentes o pe recederas, están siendo estudiados por varios Estados miembros. <1> (2) (3) (4) DO n°C 356 de 30. 12. 1995, p 43. DO n°C 134 de 17. 05. 1994, p 6. DO n°C 203 de 08. 08. 1995, p 13. DO n°C 220 de 08. 08. 1994, p 1. -2 La enmienda n' 4 consiste en insertar un quinto considerando bis que tiene por objetivo facilitar el acceso a la red europea de trenes de alta velocidad. La Co misión aceptó esta enmienda porque coincide con su concepción "de red de los ciudadanos". Por otra parte, esta enmienda se ajusta al dictamen del Comité Económico y Social aprobado el 23 de noviembre 1994 [C. E. S. 1297/94 <5)] Las enmiendas n° 9 y 12 conciernen ai artículo 7, que trata de las excepciones a la Directiva. Consisten en proponer, habida cuenta de la importancia de las con sideraciones económicas, la aplicación del mismo procedimiento de examen a las cuatro excepciones previstas en ese artículo. Là Comisión aceptó esas enmien das e introdujo las modificaciones redaccionales necesarias, porque opina que la aplicación generalizada del procedimiento de examen debe tener en cuenta que todas las excepciones enumeradas en el artículo 7 están relacionadas en resu dad con consideraciones económicas. La enmienda n° 10 afecta a todo el artículo 21. Consiste en sustituir el procedi miento del Comité reglamentario, elegido por el Consejo en su posición común, por el procedimiento del Comité Consultivo, tal como proponía la Comisión en la propuesta inicial. La Comisión aceptó esta enmienda e introdujo las modificacio nes redaccionales necesarias, porque contribuye a simplificar y acelerar e! proce dimiento. La enmienda n° 11 consiste en completar el Anexo III añadiendo como requisito esencial la protección de los consumidores. La Comisión aceptó esta enmienda, puesto que considera que la interoperabilidad de la red ferroviaria transeuropea de alta velocidad es indispensable, no sólo por razones técnicas, sino también para satisfacer las necesidades de ios ciudadanos. <3> DO n°C 397 de 31. 12. 1994, p 8. 3- B. PROPUESTA REEXAMINADA /. Considerandos 1. Después del primer considerando se inserta el siguiente consideran do : "Considerando que, en lo que respecta a la puesta en práctica de la idea de una Europa de los ciudadanos, esta directiva supone un primer paso en el camino hacia la interoperabilidad de la totalidad de la red ferroviaria europea;" 2. Después del tercer considerando se inserta el siguiente considerando : "Considerando que, en abril de 1994, la Comisión presentó una pro puesta de decisión del Parlamento Europeo y del Consejo sobre ylas orientaciones comunitarias para el desarrollo de la red transeuropea de transporte (6), que contiene también esquemas para la red conven cional de ferrocarril; que, tras la entrada en vigor de esta decisión, la Comisión tiene la intención de presentar también propuestas relativas a la interoperabilidad de la red convencional de ferrocarril, a fin de aliviar en particular el tráfico regional transfronterizo;" 3. El quinto considerando es sustituido por el siguiente texto : "Considerando que la explotación de trenes de alta velocidad en ser vicio comercial requiere un excelente grado de coherencia entre las características de la infraestructura y del material rodante; que de esta coherencia depende el nivel de prestaciones, la seguridad, la calidad de los servicios y su coste; que la interoperabilidad de la red europea de trenes de alta velocidad se basa fundamentalmente en dicha cohe rencia; que, si bien la red de alta velocidad ha sido concebida en pri mer lugar para el transporte de pasajeros, deben buscarse gradual mente las posibilidades que permitan el transporte rápido de mercan cías por los tramos de alta velocidad; Considerando que los usuarios deben tener fácil acceso al conjunto de la red europea de trenes de alta velocidad; que procede en conse cuencia garantizar la interoperabilidad de los sistemas de venta de bil letes, reservas e información de la red europea de trenes de alta velo cidad;" <6> COM(94)0106 de 07. 04. 1994 (DO n° C 220 de 08. 08. 1994, p. 1. ) - 4- //. Parte dispositiva 1. El texto de la parte introductoria del artículo 7, así como las letras a), b) y c) no varían. 2. El texto de la letra d) del artículo 7 es sustituido por el siguiente texto : "d) para un proyecto de acondicionamiento de una línea ya existente para adaptarla a la alta velocidad, cuando la apli cación de estas ETI ponga en peligro la viabilidad econó mica del proyecto. El Estado miembro de que se trate notificará previamente a la Comisión su intención de introducir una excepción y le re mitirá un expediente con las ETI o las partes de ETI que de see no se apliquen. " / 3. Se añade un apartado 2 al artículo 7 : "2. La Comisión examinará, en los casos citados en las letras a) a d), si las medidas contempladas por el Estado miembro están justifi cadas y adoptará una decisión con arreglo al procedimiento esta blecido en el apartado 2 del artículo 21. " 4. El texto del artículo 21 es sustituido por el siguiente texto : " 1. La Comisión estará asistida por un comité de transportes asisti dos, de carácter consultivo, formado por los representantes de ios Estados miembros y presidido por el representante de la Comi sión. 2. El representante de la Comisión presentará al Comité perma nente un proyecto de las medidas que deban tomarse. El Comité emitirá su dictamen sobre dicho proyecto en un plazo que el Pre sidente podrá determinar en función de la urgencia de la cuestión de que se trate, por votación cuando sea necesario. El dictamen se incluirá en acta; además, cada Estado tendrá derecho a solici tar que su posición conste en la misma. La Comisión tendrá lo más en cuenta posible el dictamen emitido por el Comité e informará al mismo de la manera en que ha tenido en cuenta dicho dictamen. - 5- 3. El Comité podrá tratar cualquier cuestión relacionada con la inter- oparabitídad del sistema ferroviario europeo de alta velocidad. 4. En su caso, al Comité podrá crear grupos de trabajo que le asis tan en d cumplimiento de sus funciones y que, en particular, con tribuyan a la coordinación de los organismos notificados. " ///. Anexos El texto del Anexo III es completado, después del punto 2. 7. 3. , con la adi ción del siguiente texto : "2. 8. Usuarios 2. 8. 1. Protección de los consumidores / La información y la oferta relativa a los servicios deberán ser trans parentes y estar aseguradas en el conjunto de la red europea de tre nes de alta velocidad. " - 6- ESSN 0257-9545 C0M(96) 249 final DOCUMENTOS ES 07 N° de catálogo : CB-CO-96-257-ES-C ISBN 92-78-04823-2 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo 4


title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1075/96 tal-10 ta' Ġunju 1996 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1626/94 billi jistabbilixxi ċerti metodi tekniċi għall-konservazzjoni tar-riżorsi ta' sajd fil-Mediterran

text: 320 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 04/Vol. 2 31996R1075 15. 6. 1996 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 142/1 IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 1075/96 tal-10 ta’ Ġunju 1996 li jemenda r-Regolament (KE) Nru 1626/94 billi jistabbilixxi ċerti metodi tekniċi għall-konservazzjoni tar-riżorsi ta’ sajd fil-Mediterran IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, 1. L-Artikolu li jmiss għandu jiddaħħal: Wara li kkunsidra t-Trattat li jwaqqaf il-Komunità Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 43 tiegħu, “L-Artikolu 5a Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (2), 1. Is-sajd ta’ tonn tal-ġewnaħ blu bl-użu ta’ xolfa twal tal-wiċċ minn bastimenti itwal minn 24 m matul il-perjodu mill-1 ta’ Ġunju sal-31 ta’ Lulju ta’ kull sena huwa pprojbit. Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali (3), 2. Għall-finijiet ta’ dan l-Artikolu, it-tul applikabbli għandu jkun dak spjegat mill-ICCAT, kif imniżżel fl-Anness V. ” Billi l-Kunsill Ġenerali tas-Sajd għall-Mediterran (GFCM) fil-21 sessjoni ordinarja tiegħu li saret f’Alicante, Spanja, mit-22 sa 26 ta’ Mejju 1995 adotta rakkomandazzjoni dwar it-tmexxija tat- ton fil-Mediterran; billi r-rakkomandazzjoni tindroduċi għal ċerti bastimenti tas-sajd projbizzjoni għall-qbid ta’ din l-ispeċi matul il-perjodu mill-1 ta’ Ġunju sal-31 ta’ Lulju ta’ kull sena; Billi, taħt l-Artikolu V(2), (3) u (4) tal-Ftehim li jwaqqaf il-GFCM, il-membri ta’ l-organizazzjonijiet jobbligaw ruħhom li japplikaw ir-rakkomandazzjonijiet adottati mill- GFCM minn tmiem il-perjodu stabbilit għall-presentazzjoni ta’ l-oġġezzjonijiet; Billi r-Regolament (KE) Nru 1626/94 tas-27 ta’ Ġunju 1994 (4) konsegwentement għandu jiġi emendat sabiex jiġu introdotti d-dispożizzjonijiet li jinsabu fir-rakkomandazzjoni, ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: L-Artikolu 1 Ir-Regolament (KE) Nru 1626/94 qiegħed b’hekk jiġi emendat kif ġej: 2. L-Anness li ġej għandu jiġi miżjud: “L-ANNESS V Id-definizzjoni ta’ l-ICCAT dwar it-tul tal-bastimenti: — Fil-każ ta’ kull bastiment tas-sajd mibni wara t-18 ta’ Lulju 1982, 96 % tat-tul totali fuq il-linja ta’ wiċċ l-ilma ta’ jkun l-anqas imżaqqaq imkejjel mill- 85 % tal-fond li quċċata tal-prim, jew it-tul min-naħa ta’ quddiem tal- pruwa sa l-assi tat-tmun fuq dik il-linja ta’ wiċċ l-ilma, jekk din tkun itwal. Fil-każ ta’ vapuri ddisinjati bi prim it-tul imxattab, għandha kun parallela mal-linja ddisinjata ta’ wiċċ l-ilma; il-linja ta’ wiċċ l-ilma li fuqha jitkejjel — Fil-kas ta’ kull bastiment tas-sajd mibni qabel it-18 ta’ fir-reġistri Lulju 1982, nazzjonali jew reġistru ieħor tal-bastiment. ” irreġistrat kif imniżżel it-tul (1) ĠU C 41, tat-13. 2. 1996, p. 17. (2) L-opinjoni mogħtija nhar l-24 ta’ Mejju 1996 (għadha ma ġietx ippu- L-Artikolu 2 blikata fil-Ġurnal Uffiċjali). (3) ĠU C 174, tas-17. 6. 1996. (4) ĠU L 171, tas-6. 7. 1994, p. 1. Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fis-seba jum wara l-pubblikazzjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej 04/Vol. 2 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 321 Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha. Magħmul fil-Lussemburgu, fl-10 ta’ Ġunju 1996. Għall-Kunsill Il-President M. PINTO


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 1029/96, 7. juuni 1996, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1162/95, mis sätestab üksikasjalikud erieeskirjad teravilja ja riisi impordi- ning ekspordilitsentside süsteemi kohaldamiseks

eurovoc_concepts:
cereals
export licence
export refund
export tax
import licence
rice

text: 144 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd 31996R1029 8. 6. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 137/1 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1029/96, 7. juuni 1996, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1162/95, mis sätestab üksikasjalikud erieeskirjad teravilja ja riisi impordi- ning ekspordilitsentside süsteemi kohaldamiseks EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA MÄÄRUSE: võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 1766/92 teraviljaturu ühise korralduse kohta (1) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 923/96 (2)), eriti selle artikli 9 lõiget 2, artikli 13 lõiget 11 ja artikli 16 lõiget 1, võttes arvesse nõukogu 21. juuni 1976. aasta määrust (EMÜ) nr 1418/76 riisituru ühise korralduse kohta (3) (viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3072/95 (4)), eriti selle artikli 10 lõiget 2, artikli 14 lõiget 16 ja artikli 17 lõiget 11, ning arvestades, et: (EÜ) nr 1162/95 (5) (viimati muudetud komisjoni määrus määrusega (EÜ) nr 285/96 (6)) sätestab üksikasjalikud eriees- kirjad teravilja ja riisi impordi- ning ekspordilitsentside süsteemi kohaldamiseks; artikli 7 lõige 2a piirab litsentside kehtivusaega täpsustada 30 päevani, kui toetust pole kindlaks määratud; juhul, kui tuleks, et nimetatud sätet kohaldatakse ainult sel puuduvad nii toetus kui ka ekspordimaks; määruse (EÜ) nr 1162/95 artikli 7 lõikes 4 ettenähtud järe- lemõtlemisaega tuleks kohaldada ka sel juhul, kui ekspordimaks on kindlaks määratud; nimetatud asjaolu tuleks täpsustada; määruse (EÜ) nr 1162/95 artikli 10 punktis a nimetatud taga- tise määra 5 eküüd tonni kohta tuleks kohaldada ainult toetu- seta ja ekspordimaksuta ekspordilitsentside suhtes; nimetatud asjaolu tuleks täpsustada; seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1162/95 muuta; käesolevas määruses ettenähtud meetmed on kooskõlas teravil- jaturu korralduskomitee arvamusega, (1) EÜT L 181, 1. 7. 1992, lk 21. (2) EÜT L 126, 24. 5. 1996, lk 37. (3) EÜT L 166, 25. 6. 1976, lk 1. (4) EÜT L 329, 30. 12. 1995, lk 18. (5) EÜT L 117, 24. 5. 1995, lk 2. (6) EÜT L 37, 15. 2. 1996, lk 18. Artikkel 1 Käesolevaga muudetakse määrust (EÜ) nr 1162/95 järgmiselt. 1. Artiklis 7: a) asendatakse lõige 2a järgmisega: “2a. Neil juhtudel, kui toetust ega ekspordimaksu pole kindlaks määratud, kehtivad määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklis 1 ja määruse (EMÜ) nr 1418/76 artiklis 1 nime- tatud saaduste ja toodete ekspordilitsentsid 30 päeva alates nende väljaandmisest määruse (EMÜ) nr 3719/88 artikli 21 lõike 1 tähenduses. ”; b) asendatakse lõige 4 järgmisega: nr 1766/92 Kui määruse artikli (EMÜ) “4. 1 lõike 1 punktides a, b, c ja määruse (EMÜ) nr 1418/76 artikli 1 lõike 1 punktis a loetletud saadustele ja toodetele eksporditoetuse või -maksu kindlaksmääramisel viida- takse just käesolevale lõikele, peab ekspordilitsentsi taot- lusele olema lisatud ka lepingu koopia. Leping peab päri- nema sihtkohariigi ametiasutuselt või ettevõtjalt, kelle tegevuskoht on selles riigis, ja seal peab olema nimetatud kogus ning tarneperiood, mis ei tohi olla pikem litsentsi kehtivusajast. Selle lepingu alusel ei või varem välja antud olla ühtki käesoleva artikli kohast ekspordilitsentsi. Asjaomane liikmesriik kontrollib, et litsentsitaotlused on käesolevas lõikes sätestatud tingimustega kooskõlas, ja teatab taotluste esitamise päeval komisjonile nõueteko- haste litsentside kogused. Asjakohased litsentsid antakse tegelikult välja alles kolmandal tööpäeval pärast taotluse esitamist, kui komisjon pole enne seda võtnud mingeid erimeetmeid. 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 145 Kui esimeses lõigus nimetatud ekspordilitsentsi taotlus sisaldab suuremaid koguseid, kui on ekspordiks ette nähtud kõnealust toetust või maksu kindlaksmääravas määruses, võib komisjon taotluse esitamisele järgneva kahe tööpäeva jooksul nimetatud kogustele kehtestada ühtse vähendusprotsendi. Litsentsitaotlusi võib kahe tööpäeva jooksul pärast vähendusprotsendi avaldamist tagasi võtta. Hoolimata määruse (EMÜ) nr 3719/88 artiklist 9 ei saa litsentsidest tulenevaid õigusi loovutada. Kui importiv ostja lepingut ei täida, on võimalik ekspor- tida mõnda teise sihtkohariiki, kuid ainult sellise ekspor- ditoetuse või -maksuga, mis kehtis “muude kolmandate riikide” suhtes ekspordilitsentsi taotluse algsel esitamis- päeval. Kui litsentsitaotluse algsel esitamispäeval “muude kolmandate riikide” suhtes mingit eksporditoetust või -maksu ei kehtinud, võib määruse (EMÜ) nr 1766/92 artiklis 23 sätestatud korras vastu võtta ad hoc lahen- duse. ” nr 1418/76 alla kuuluvate saaduste ja toodete puhul, ning 5 eküüd tonni kohta nende ekspordilitsentside puhul, millele eksporditoetust või -maksu pole taotluse esitamise päeval kindlaks määratud või ekspordimaksu pole varem kindlaks määratud” 3. Artiklis 13: a) asendatakse lõike 1 punkti a alapunkti ii viimane alapunkt järgmisega: “kogus toetuse või ekspordimaksu määr on sihtkohati erinev. ” rühmitatud koodi alusel, kui sihtkoha järgi b) asendatakse lõike 1 punkti b alapunkt ii järgmisega: “ii) kogused, mille kohta on litsentsid välja antud, kuid ja toetus või ekspordimaks mida ei ole kasutatud, koodi alusel”. 2. Artikli 10 punkt a asendatakse järgmisega: “a) 1 eküü tonni kohta nende impordilitsentside puhul, mille suhtes määruse (EMÜ) nr 1766/92 artikli 10 lõike 4 neljandat alapunkti ei kohaldata, või määruse (EMÜ) Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 7. juuni 1996 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER


title: 1996 m. birželio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) NR. 1029/96, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1162/95, nustatantį specialias išsamias grūdų ir ryžių importo ir eksporto licencijų sistemos taikymo taisykles

text: 144 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31996R1029 1996 6 8 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) NR. 1029/96 1996 m. birželio 7 d. iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1162/95, nustatantį specialias išsamias grūdų ir ryžių importo ir eksporto licencijų sistemos taikymo taisykles EUROPOS BENDRIJU KOMISIJA, PRIĖMĖ SĮ REGLAMENTĄ : 03/19 t. L 137/1 atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1766/92 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 923/96 (2), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį, 13 straipsnio 11 dalį ir 16 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į 1976 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1418/76 dėl bendro ryžių rinkos organizavimo (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 3072/ 95 (4), ypač į jo 10 straipsnio 2 dalį, 14 straipsnio 16 dalį ir 17 straipsnio 11 dalį, specialios licencijų kadangi Komisijos reglamente (EB) Nr. 1162/95 (5) su paskuti- niais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 285/96 (6), ryžių importo ir nustatytos kadangi taisyklės; eksporto 7 straipsnio 2a dalis apriboja licencijų galiojimą 30 dienų, jei grąžinamoji išmoka nenustatyta; kadangi turėtų būti nurodyta, kad ta nuostata taikoma tik tada, kai nėra numatyta nei grąži- namoji išmoka, nei eksporto mokestis; išsamios grūdų ir sistemos taikymo kadangi svarstymui skirtas laikotarpis, numatytas Reglamento (EB) Nr. 1162/95 7 straipsnio 4 dalyje, taip pat turėtų būti tai taikomas, kai yra nustatytas eksporto mokestis; kadangi turėtų būti nurodyta; kadangi 5 ekiu už toną užstatas, numatytas Reglamento (EB) Nr. 1162/95 10 straipsnio a punkte turėtų būti taikomas tik eksporto licencijoms be grąžinamosios išmokos ir be eksporto mokesčio; kadangi tai turėtų būti nurodyta; kadangi dėl šios priežasties Reglamentas (EB) Nr. 1162/95 turėtų būti iš dalies pakeistas; kadangi šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Javų vadybos komiteto nuomonę; (1) OL L 181, 1992 7 1, p. 21. (2) OL L 126, 1996 5 24, p. 37. (3) OL L 166, 1976 6 25, p. 1. (4) OL L 329, 1995 12 30, p. 18. (5) OL L 117, 1995 5 24, p. 2. (6) OL L 37, 1996 2 15, p. 18. 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 1162/95 iš dalies keičiamas taip: 1) 7 straipsnyje: a) 2a dalis pakeičiama taip: Kai nenustatyta nei grąžinamoji „2a. išmoka, nei eksporto mokestis, Reglamento (EEB) Nr. 1766/ (EEB) Nr. 1418/ ir Reglamento 92 1 straipsnyje 76 1 straipsnyje nurodytų produktų eksporto licencijos galioja 30 dienų nuo jų išdavimo, kaip numatyta Regla- mento (EEB) Nr. 3719/88 21 straipsnio 1 dalyje. “; b) 4 dalis pakeičiama taip: „4. Jeigu daroma nuoroda į šią dalį nustatant eksporto grąžinamąją išmoką arba eksporto mokestį Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 1 straipsnio 1 dalies a, b ir c punk- tuose ir Reglamento (EEB) Nr. 1418/76 1 straipsnio 1 dalies a a punkte išvardytiems produktams, kartu su paraiškomis eksporto licencijoms gauti turi būti patei- kiama sutarties kopija. Sutartyje, sudarytoje su oficialia paskirties šalies institucija arba toje šalyje veikiančia įmone, būtina nurodyti kiekį, kuriam turi būti išduota licencija ir pristatymo laikotarpį, kuris negali būti ilgesnis už licencijos galiojimo laikotarpį. Pagal šį straipsnį dėl šios sutarties anksčiau neturi būti išduota eksporto licen- cijų. Atitinkama valstybė narė patikrina, ar paraiškos gauti licencijas atitinka šioje dalyje nustatytas sąlygas ir paraiškų pateikimo dieną informuoja Komisiją apie produktų, kuriems galima išduoti licencijas, kiekį. Atitin- kamos licencijos faktiškai išduodamos tik trečią darbo dieną nuo paraiškų pateikimo dienos, jeigu iki to laiko Komisija nesiima specialių priemonių. 03/19 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 145 pirmojoje pastraipoje nurodytose reglamente dėl Jeigu paraiškose eksporto licencijoms gauti yra nurodyti kiekiai, kurie viršija leistinus eksporto kiekius ir kiekius, kurie yra atitinkamos grąžinamosios nurodyti išmokos ar eksporto mokesčo nustatymo, Komisija per dvi darbo dienas nuo paraiškų pateikimo dienos gali kiekių mažinimo procentą. nustatyti Paraiškas gauti licencijas galima atsiimti per dvi darbo dienas nuo minėto sumažinimo paskelbimo dienos. vienodą šių Nepaisant Reglamento (EEB) Nr. 3719/88 9 straipsnio, licencijų suteikiamos teisės negali būti perduotos. galiojanti Jeigu importuojantis pirkėjas nevykdo sutarties įsiparei- gojimų, veiklos vykdytojas gali eksportuoti prekes į kitą paskirties šalį, tačiau tokiu atveju yra taikoma paraiškų eksporto į „kitas trečiąsias šalis“ licencijoms gauti patei- kimo dieną arba eksporto mokestis. Jeigu pirmosios paraiškos licencijai gauti pateikimo dieną eksporto grąžinamoji išmoka arba šalims“ nėra eksporto mokestis taikomas, Reglamento (EEB) Nr. 1766/92 23 straips- nyje nustatyta tvarka gali būti priimtas ad hoc spren- dimas. “; grąžinamosios trečiosioms „kitoms išmoka 2) 10 straipsnio a dalis pakeičiama taip: „a) 1 ekiu už toną, kai netaikoma Reglamento išduodamos importo licencijos, (EEB) Nr. 1766/ kurioms ir kai 92 10 straipsnio 4 dalies ketvirtoji išduodamos licencijos produktams, kurie nurodyti Reglamente (EEB) Nr. 1418/76, ir 5 ekiu už toną, kai išduodamos eksporto licencijos, kurioms paraiškos pateikimo dieną nebuvo numatyta grąžinamoji išmoka arba eksporto mokestis, arba kurioms eksporto mokestis nenustatomas iš anksto;“ įtrauka, 3) 13 straipsnyje: a) 1 dalies a punkto ii papunkčio paskutinioji įtrauka pakeičiama taip: „kiekiai pagal kodus, nurodant atskiras paskirties vietas, jeigu joms numatytų grąžinamųjų išmokų ir eksporto mokesčių dydžiai skiriasi. “; b) 1 dalies b punkto ii papunktis pakeičiamas taip: „ii) kiekius, kuriems buvo išduotos licencijos, kurios nebuvo panaudotos, ir grąžinamąsias išmokas arba eksporto mokesčius pagal kodus. “. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų Oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1996 m. birželio 7 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys