title: Komission kertomus - Komission vuosikertomus takuurahaston tilasta ja rahaston hoidosta varainhoitovuotena 1995

eurovoc_concepts:
Community loan
credit guarantee
financial management
fund (EU)
general budget (EU)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 17. 06. 1996 KOM(%) 271 lopull. KOMISSION KERTOMUS KOMISSION VUOSIKERTOMUS TAKUURAHASTON TILASTA JA RAHASTON HOIDOSTA VARAINHOITOVUOTENA 1995 1 SISÄLLYSLUETTELO 1. OIKEUDELLINEN PERUSTA 2. RAHASTON TILANNE 31. JOULUKUUTA 1995 3. RAHASTON VARAT a) Yleisestä talousarviosta suoritetut maksut b) Rahaston käytettävissä olevien varojen sijoittamisesta saadut korot c) Takaisinmaksun laiminlyöneiltä velallisilta perityt maksut 4. RAHASTON KULUT a) Laiminlyötyjen maksujen suorittaminen b) EIP:n palkkio 1 1 2 2 3 4 4 4 4 LHTTEET LIITE I: YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA SUORITETTUJEN MAKSUJEN OIKEUDELLINEN PERUSTA LIITE II: EIP:N KERTOMUS RAHASTON TILASTA JA HOIDOSTA TULOSTILI JA TASE 31. JOULUKUUTA 1995 LIITE III: KONSOLIDOITU TASE 31. JOULUKUUTA 1995 \CL- KOMISSION VUOSIKERTOMUS TAKUURAHASTON TILASTA JA RAHASTON HOIDOSTA VARAINHOITOVUOTENA 1995 1. OIKEUDELLINEN PERUSTA Neuvoston 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla asetuksella (EY, Euratom) N:o 2728/94 perustettiin ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten takuurahasto, josta on tarkoitus suorittaa maksuja yhteisön velkojille silloin, kun lainansaaja on laiminlyönyt yhteisön myöntämän tai takaaman lainan takaisinmaksun. Kyseisen asetuksen 6 artiklan mukaisesti komissio antoi rahaston varainhoidon EIP:n hoidettavaksi yhteisön ja EIP:n 23 päivänä marraskuuta 1994 Brysselissä ja 25 päivänä marraskuuta 1994 Luxemburgissa allekirjoittaman yleissopimuksen osana. Kyseisen yleissopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa määrätään, että "pankki esittää komissiolle kunkin vuoden 1 päivään maaliskuuta mennessä kertomuksen rahaston tilasta ja hoidosta, tulostilistä ja rahaston edellisen vuoden taseesta". Toinen kertomus, joka koskee varainhoitovuotta 1995, on liitteessä II. Rahaston perustamisesta annetun asetuksen 7 artiklassa säädetään, että komissio toimittaa viimeistään seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivänä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle vuosikertomuksen rahaston tilasta ja hoidosta edellisenä varainhoitovuotena. 2. RAHASTON TILANNE 31. JOULUKUUTA 1995 Varainhoitovuoden 1995 päättyessä rahaston käytettävissä olevat varat olivat yhteensä 300 847 830,50 ecua (liite II). Kyseinen määrä vastaa rahastolle sen perustamisesta lähtien kertyneitä maksusuorituksia (544 470 000 ecua), joihin on lisätty komissioiden nettovarainhoitovuosien tulokset ja rahoitusmenot (23 819 842,85 ecua) ja kolmansilta mailta saadut myöhästyneet takaisinmaksut (35 630 568,55 ecua) ja joista on vähennetty takausmaksujen suoritukset (303 072 580,90 ecua). Rahaston varojen kokonaismäärä varainhoitovuoden päättyessä esitetään konsolidoidun taseen vastaavina (liite III) 574 036 593,68 ecun osalta, joista 254 000 000 ecua on määräaikaistalletuksia (pankkitalletukset), 44 444 219,76 ecua avistatalletuksia (avistatili), 2 403 610,74 ecua saamisia luottolaitoksilta (kertyneet mutta ei erääntyneet korot 31. 12. 95) ja 273 188 763,18 ecua yhteisön myöntämien tai takaamien lainojen edunsaajien saamisina, joista 267 442 012,35 ecua erääntyneinä lyhennyksinä ja korkoina sekä 5 746 750,83 ecua kertyneinä maksamattomina korkoina. Rahaston perustamisesta annetun asetuksen 3 artiklassa säädetään, että rahaston varojen on saavutettava tarkoituksenmukainen taso (tavoitesumma), joksi vahvistetaan kymmenen aiheutuneista yhteisön pääcmasitoumuksista toimenpiteestä prosenttia kustakin kokonaisuudessaan, lisättynä erääntyvät, maksamattomat korot. 31. joulukuuta 1995 kolmansille maille myönnettyjen erääntymätiömien lainojen ja lainatakuiden määrä, johon on lisätty erääntyvät, maksamattomat korot, oli yhteensä 5 882 miljoonaa ecua, josta 31 miljoonaa ecua oli erääntyviä, maksamattomia korkoja. -2 Rahaston varojen ja erääntyvän määrän välisen suhteen tulos asetuksessa annetun määritelmän mukaisesti on 5,1 prosenttia, eli näin ollen pienempi kuin tavoitesummaksi vahvistettu 10 prosenttia. Tämän vuoksi rahaston jäännöstä ei ole tarpeen palauttaa yhteisöjen yleiseen talousarvioon, mikä on tehtävä asetuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti silloin, kun rahasto saavuttaa tavoitesumman. Suoritettavia määriä ei myöskään ole tarpeen tarkastella uudelleen, kuten asetuksen 4 artiklan mukaisesti on tehtävä silloin kun tavoitesumma saavutetaan. Rahaston varojen ja kustannusten kehitys vuonna 1995 esitetään yksityiskohtaisemmin seuraavissa jaksoissa. 3. RAHASTON VARAT a) Yleisestä talousarviosta suoritetut maksut Takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen 2 ja 4 artiklassa täsmennetään, että rahastoa rahoitetaan yleisestä talousarviosta suoritettavilla maksuilla, joiden määrä on 14 prosenttia lainananto-ja lainatakuutoimenpiteiden pääoma- arvosta, kunnes rahasto saavuttaa tavoitesumman. Asetuksen 5 artiklan mukaan suoritettavat määrät korotetaan 15 prosenttiin uusien toimenpiteiden osalta, jos rahaston varat ovat takaisinmaksun laiminlyönnistä aiheutunei den takausmaksujen suoritusten johdosta vähemmän kuin 75 prosenttia tavoitesummasta. Suorituksia koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen oikeudellinen perusta esitetään liitteessä I. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta 31 päivänä tehdyssä neuvoston päätöksessä annettiin lupa siihen, että yleiseen talousarvioon otetaan lainoihin ja lainatakuisiin liittyvä varaus. Vuonna 1995 tähän budjettikohtaan kuuluu 323 miljoonaa ecua alustavia määrärahoja, jotka on tarkoitettu takuurahaston rahoittamiseen ja käytetään siirtona budjettikohtaan suoritukset rahastolle. lokakuuta 1994 Näiden oikeudellisten perusteiden mukaisesti budjettivallan käyttäjä teki vuonna 1995 kolme määrärahasiirtoa takuurahaston rahoittamiseksi; siirtojen kokonaismäärä oli 250 750 000 ecua. - 190 750 000 ecun suuruinen määrärahasiirto 2/95. Varainhoitovuoden alussa tehdyn ensimmäisen määrärahasiirron tavoitteena on rahoittaa takuurahastoa neuvoston 15 päivänä helmikuuta 1993, 19 päivänä heinäkuuta 1993, 13 päivänä joulukuuta 1993, 24 päivänä tammikuuta 1994 ja 21 päivänä maaliskuuta 1994 tehtyjen päätösten mukaisesti ja rahaston perustamisesta annetun asetuksen liitteessä määrättyjä, suoritusten yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen (katso liite I jäljempänä). - 30 000 000 ecun suuruinen määrärahasiirto 17/95. A - 3- Toisen määrärahasiirron tavoitteena on rahoittaa takuurahastoa neuvoston 10 päivänä hyväksymien ja 1995 lainanantotoimenpiteiden perusteella. Päätökset, tämä määrärahasiirto koskee, esitetään liitteessä I. kesäkuuta joita huhtikuuta päivänä 1 - 30 000 000 ecun suuruinen määrärahasiirto 47/95. Kolmannen määrärahasiirron tavoitteena on rahoittaa takuurahastoa neuvoston 23 päivänä lokakuuta 1995 hyväksymän lainanantotoimenpiteen perusteella. Päätös, jota määrärahasiirto koskee, esitetään liitteessä I. Kyseiset kolme määrärahasiirtoa tehtiin 12. huhtikuuta, 11. elokuuta ja 29. joulukuuta 1995. b) Rahaston käytettävissä olevien varojen sijoittamisesta saadut korot Rahaston käytettävissä olevat varat sijoitettiin yhteisön ja EIP:n välisen yleissopimuksen liitteessä määrättyjen käytettävissä olevien varojen hoitoa koskevien periaatteiden mukaisesti. Sijoitusperiaatteiden mukaisesti erityisesti rahaston ensimmäisten toimintavuosien aikana, ja niin kauan kuin sijoitettu kokonaismäärä on alle 300 miljoonaa ecua, rahastoa pidetään sijoitusrahastona, joiden erääntymisaika on alle vuoden pituinen. Koska sijoitettu määrä vuonna 1995 oli yli 300 suostumuksella muuttaa päätti miljoonaa sijoitusperiaatteita vuoden 1996 alussa. lyhytaikaisiin rahoitusvälineisiin, joka sijoittaa ainoastaan investointipankin komissio ecua, sopimuksella. Alkuperäistä Luettelo pankeista, joilla on valtuudet vastaanottaa talletuksia, laadittiin komission ja pankin yhteisellä komission suostumuksella vuoden 1995 kuluessa viimeisimpien talletuspankkien noteerauksessa tapahtuneiden muutosten huomioon ottamiseksi. Suurin osa kyseisistä pankeista kuuluu ecun korvausjärjestelmään. Niiden kaikkien Moody's luokitus on vähintään AI pitkällä aikavälillä ja Pl lyhyellä aikavälillä. Näihin pankkeihin tehtäviin sijoituksiin sovelletaan sääntöjä, riskien tarkoituksena on varmistaa monimuotoisuus keskittyminen. tarkistettiin ja välttää luetteloa joiden Pankkitalletuksista ja takuurahaston tililtä saadut korot vuonna 1995 olivat 23 539 827,79 ecua, toisin sanoen: - pankkitalletukset: 23 189 444,30 ecua. Kyseinen tilanne on vahvistettu 31. joulukuuta ottaen huomioon kertyneet korot, sillä näitä korkoja ei makseta tilinpäätöksen päättymishetkellä vaan sijoitusten eräpäivinä, ja summasta on vähennetty vuonna 1995 maksetut vuoden 1994 korot. - sekkitilit: 350 383,49 ecua. Tämän määrän muodostavat 338 151,27 ecua, joka vastaa avistatilin käytettävissä olevien varojen tuottamia korkoja ja 12 231,77 ecua, joka vastaa toimielinten välisen tilin tuottamia korkoja. Koroista kertyneet tuotot esitetään varainhoitovuoden tuloksessa. A c) Takaisinmaksun laiminlyöneiltä velallisilta perityt maksut Takaisinmaksun laiminlyöneiden maiden myöhässä saaduilla suorituksilla rahoitetaan rahastoa siltä osin kuin rahasto on suorittanut niiden takausmaksuja. Vuonna 1995 perittiin takaisin yhteensä 35 630 568,55 ecua (katso liitteessä II oleva 2. 1. 2 kohta). 4. RAHASTON KULUT a) Laiminlyötyjen maksujen suorittaminen Vuonna 1995 rahasto suoritti kymmenen takausmaksua, joiden kokonaismäärä oli 303 072 580,90 ecua (katso liitteessä II oleva 2. 1. 1 kohta). b) E IP: n palkkio Komission ja EIP:n välisen varainhoitoa koskevan yleissopimuksen 6 artiklan mukaisesti EIP:lle rahaston hoidosta vuosittain maksettava palkkio on 0,125 prosenttia vuodessa. Se lasketaan rahaston keskimääräisistä kuukausittaisista varoista. Tätä palkkiota tarkastellaan uudelleen sen vuoden lopussa, jonka aikana rahaston käytettävissä olevat varat yltävät 300 miljoonaan ecuun, ja viimeistään kolme vuotta rahastolle suoritetun ensimmäisen maksun jälkeen, ottaen huomioon muun muassa rahaston toiminnan kehitys. Koska rahaston varat olivat 300 miljoonaa ecua vuoden 1995 lopulla, EIP:n palkkiota ryhdyttiin tarkastelemaan uudelleen. Ottaen huomioon investointipankin kokemuksen tämän hallinnon edustamasta työtaakasta komissio ja investointipankki päättivät yhdessä alentaa pankin vuosittaisen palkkioprosentin 0,05 prosenttiin ja soveltaa tätä prosenttia takautuvasti. Vuonna 1995 pankin palkkioksi vahvistettiin näin ollen 191 444,18 ecua, ja se otettiin tuloslaskelmaan. <\ - :> - LIITTEET LIITE I: YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA SUORITETTUJEN MAKSUJEN OIKEUDELLINEN PERUSTA 1. PÄÄTÖKSET, JOITA MÄÄRÄRAHASIIRTO 2/95 KOSKEE 2. PÄÄTÖKSET, JOITA MÄÄRÄRAHASIIRTO 17/95 KOSKEE 3. PÄÄTÖKSET, JOITA MÄÄRÄRAHASIIRTO 47/95 KOSKEE 1 2 2 LIITE II: EIP:N KERTOMUS RAHASTON TILASTA JA HOIDOSTA TULOSTILI JA TASE 31. JOULUKUUTA 1995 - 1. TÄRKEIMMÄT PERIAATTEET 2. RAHASTON VARAT 3. ANALYYSI VUONNA 1995 TEHDYISTÄ SIJOITUKSISTA LIITE III: KONSOLIDOITU TASE 31. JOULUKUUTA 1995 3 3 5 t / 11 - 1 - LIITE I YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA SUORITETTAVIEN MAKSUJEN OIKEUDELLINEN PERUSTA Asetuksen liitteessä, jossa käsitellään takuurahastolle suoritettavia maksuja koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, esitetään, että siltä osin kuin on kyse yhteisön lainananto- ja/tai tai takauksien antamisesta rahoituslaitoksille osana usealle lainanottotoimenpiteistä ja vuodelle rakenteellinen, maksut rahastoon suoritetaan vuotuisina erinä komission ehdotukseen liitetyssä jotka tarvittaessa mukautetaan neuvoston päätöksen perusteella. rahoitusselvityksessä esitettyjen vuosittaisten määrien perusteella, tavoite on mikrotaloudellinen runkojärjestelmää, jakautuvaa jonka Yhteisön muiden lainananto- tai lainanottotoimenpiteiden, kuten kolmansien maiden maksutasetta varten yhdessä tai useammassa erässä myönnettyjen lainojen osalta rahastoon suoritettavat määrät lasketaan neuvoston päättämän toiminnan kokonaismäärän perusteella. Vuonna 1995 tehtiin neljä määrärahasiirtoa kyseisiä yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen. 1. PÄÄTÖKSET, JOITA MÄÄRÄRAHASIIRTO 2/95 KOSKEE - 15 päivänä helmikuuta 1993 tehdyssä neuvoston päätöksessä kehotetaan EIP:tä tietyissä myöntämään kolmansissa maissa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimukset. Enimmäismääräksi vahvistetaan 250 miljoonaa ecua vuodessa kolmen vuoden ajan. lainoja yhteisen edun mukaisten hankkeiden hyväksi - 13 päivänä joulukuuta 1993 tehdyssä neuvoston päätöksessä uudistetaan enimmäismäärältään 3 000 miljoonan ecun suuruinen yhteisön takuu kolmen vuoden ajalle EIP:n Keski- ja Itä-Euroopan maille myöntämille lainoille. - Välimeren maita koskevan rahoitusyhteistyön osalta: - Neuvoston päätös, tehty 19 päivänä heinäkuuta 1993, 150 miljoonan ecun suuruisen lainan myöntämisestä Slovenian tasavallalle viideksi vuodeksi; - Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 1994, 115 miljoonan ecun suuruisen lainan myöntämisestä Syyrialle kolmeksi vuodeksi. - 21 päivänä maaliskuuta 1994 tehdyssä neuvoston päätöksessä komissio valtuutetaan ottamaan 1 100 miljoonaa ecua Euratom-lainoja yhteisön osallistumiseksi ja tehokkuuden parantamisen rahoittamiseen. tiettyjen kolmansien maiden ydinlaitosten turvallisuuden e» 2. PÄÄTÖKSET, JOITA MÄÄRÄRAHASIIRTO 17/95 KOSKEE - Neuvoston päätös, tehty 1 päivänä kesäkuuta 1995, yhteisön takauksen antamisesta EIP:n Etelä-Afrikalle myöntämille koko enimmäismäärä on 300 miljoonaa ecua kahden vuoden ajan päätöksen tekopäivästä alkaen. lainoille, joiden - Neuvoston päätös, tehty 10 päivänä huhtikuuta 1995, 75 miljoonan ecun suuruisen makrotaloudellisen tuen myöntämisestä Valko-Venäjälle kymmeneksi vuodeksi. 3. PÄÄTÖKSET, JOITA MÄÄRÄRAHASIIRTO 47/95 KOSKEE - Neuvoston päätös, tehty 23 päivänä lokakuuta 1995, 200 miljoonan ecun suuruisen makrotaloudellisen lisäavun myöntämisestä Ukrainalle kymmeneksi vuodeksi. 3 -3 LIITE II EEP:N KERTOMUS RAHASTON TILASTA JA HOIDOSTA - TULOSTILI JA TASE 31. JOULUKUUTA 1995 1. TÄRKEIMMÄT PERIAATTEET Rahaston käytettävissä olevia varoja hallitaan yhteisön puolesta, sen laskuun ja sen vastuulla (yleissopimuksen 1 artikla) seuraavia periaatteita noudattaen: Rahasto käyttää yhtä ainoaa valuuttaa, ecua. Käytettävissä olevia varoja hoidetaan varmistamalla nopea maksuvalmius ja varojen irrottaminen ottaen huomioon sitoumukset, joista rahaston on voitava vastata. Varat sijoitetaan rahoitusvälineisiin ja muihin sijoituskohteisiin samoin luottoperustein kuin EIP:ssä. 2. RAHASTON VARAT 2. 1. Rahaston tili Vuoden 1994 lopussa rahaston tilille oli suoritettu kaksi maksua. Rahaston kokonaisvarat 1. tammikuuta 1995 olivat 293,9 miljoonaa ecua. Kolmas 190,75 miljoonan ecun maksu suoritettiin arvolla 12. 04. 1995, neljäs 30 miljoonan ecun maksu arvolla 11. 08. 1995 ja viides 30 miljoonan ecun maksu kirjattiin arvolla 29. 12. 1995. Rahaston kokonaisvarat 31. joulukuuta 1995 olivat yhteensä 298,4 miljoonaa ecua, josta 254 miljoonaa on sijoitettu määräaikaistalletuksina ja 44,4 miljoonaa sekkitilille. p> 4- 2. 1. 1. Rahaston 31. joulukuuta 1995 mennessä suorittamat maksut Tammikuun 1. päivästä alkaen rahasto on maksanut takauksia yhteensä 303 miljoonaa ecua: MAKSUPÄIVÄ 11/01/1995 20/01/1995 30/01/1995 28/02/1995 12/04/1995 24/05/1995 20/07/1995 11/10/1995 17/10/1995 21/11/1995 YHTEENSÄ MAARA 5 297 4 623 53 636 2 343 2 181 6 082 3 967 8 614 2 346 213 978 222,07 981,98 023,92 806,01 421,01 283,85 469,82 739,60 828,80 803,84 303 072 580. 90 2. 1. 2. Takaisinmaksun laiminlyöneiltä velallisilta perityt maksut Takaisinmaksun laiminlyöneiden velallisten suorittamista maksuista saadut palautukset olivat yhteensä 35,6 miljoonaa ecua; PFRTNTÄPÄIVÄ 08/03/1995 20/03/1995 15/05/1995 01/03/1995 29/03/1995 13/04/1995 28/04/1995 08/06/1995 15/11/1995 MÄÄRÄ 704 696,00 31925 800,00 1 353 505,45 150,67 457,30 18 193,05 776 033,13 75,00 851657,95 YHTEENSÄ 1 35 630 568. 55 2. 1. 3. Rahoitustoimien nettosaldo oli yhteensä 267,4 miljoonaa ecua. 2. 2. Hallinnan tulos Vuonna 1995 kirjatut tulokset ovat yhteensä 23,3 miljoonaa ecua, kun ne vuonna 1994 olivat 0,5 miljoonaa ecua. 2. 3. Palkkio Komission ja pankin välisen yleissopimuksen 6 artiklassa määrätään, että palkkion määrä on 0,125 prosenttia rahaston varoista ja että sitä tarkastellaan uudelleen sen vuoden lopussa, jonka aikana rahaston käytettävissä olevat varat yltävät 300 m'ljoonaan ecuun. e> 5- Koska rahaston käytettävissä olevat varat yltivät 300 miljoonaan ecuun vuoden 1995 kuluessa, investointipankki ja komissio päättivät yhdessä vähentää palkkiota takautuvasti 0,05 prosenttiin joulukuusta 1994 joulukuuhun 1995. Palkkio oli 0,191 miljoonaa ecua. 3. ANALYYSI VUONNA 1995 TEHDYISTÄ SIJOITUKSISTA 3. 1. Tuotto- ja suorituslaskelmat: Sijoitukset tehtiin parhain käytettävissä ollein edellytyksin osana luottoperusteita. Vuonna 1995 tehtyjen sijoitusten tuotto oli keskimäärin 6,12 prosenttia, eli 27 peruspistettä parempi kuin yhden kuukauden LIBID -viitekorko saman ajanjakson aikana. KUUKAUSI TUOTTO Yhden kuukauden LIBID - VIITEKORKO MARGINAALI Tammi-joulukuu 6,12 % 5,85 % 0,27 % 5 3. 2. Allaolevassa taulukossa esitetään pankkeihin vuoden 1995 kuluessa sijoitettu keskimääräinen pääoma (miljoonaa ecua) maittain; pääoma on yhteensä 373,2 miljoonaa i KESKIMÄÄRÄINEN PÄÄOMA (miljoonaa) I TILANNE miljoonina 31. 12. 1995 - Saksassa : - Itävallassa : - Belgiassa : - Tanskassa : • Ranskassa: - Luxemburgissa : • Alankomaissa : - Yhdistyneessä kuningaskunnassa: YHTEENSÄ 22,7 127 35. 4 9,4 2,5 47,6 11,3 4/j 65. 5 12,0 4£ 16,2 35,4 13,6 11^2 160,2 17,6 4J 21,9 53,3 7,6 37 11,3 373,2 ; 45J0 45,0 20,0 10,0 30,0 60,0 24,0 - 24,0 70j0 70,0 20,0 - 20,0 35,0 - 2540 fc - 7- 3. 3. Maantieteellinen erittely - sijoitusten tilanne kuukausien lopussa (miljoonaa ecua): (katso liite 1) MAA Saksa Itävalta Belgia Tanska Ranska Luxemburg Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunt YHTEENSÄ MAA Saksa Itävalta Belgia Tanska Ranska Luxemburg Alankomaat Yhdistynyt YHTEENSÄ 1-95 0,00 0,00 22,00 0,00 188,00 20,00 0,00 2-95 0,00 18,00 72,00 0,00 118,00 20,00 0,00 3-95 0,00 18,00 72,00 0,00 68,00 20,00 83,50 4-95 0,00 18,00 70,00 0,00 284,25 20,00 60,00 5-95 0,00 0,00 45,00 40,00 284,25 20,00 55,00 6-95 53,50 20,00 25,00 40,00 250,75 0,00 55,00 7-95 53,50 20,00 65,00 40,00 135,00 20,00 85,00 8-95 53,50 20,00 95,00 40,00 135,00 40,00 65,00 9-95 74,00 0,00 95,00 40,00 135,00 40,00 65,00 0,00 230,00 0,00 228,00 0,00 261,50 0,00 452. 25 0,00 444,25 0,00 444. 25 30,00 448,50 30,00 478,50 30,00 479,00 10-95 104,00 0,00 90,00 40,00 110,00 40,00 60,00 25,00 469,00 11J5 45,00 0,00 65,00 24,00 65,00 20,00 35,00 0JX) 254,00 12f5 45,00 0,00 60,00 24,00 70,00 20,00 35,00 0,00 254,00 3. 4. On huomattava, että maatieteelliseen jakautumiseen vaikuttaa merkittävästi se, miten osapuolet ottavat sijoitukset vastaan rahoitusmarkkinoilla Tietyt pankit eivät voi maksaa kilpailukykyisiä korvauksia takuurahaston puolesta tarjotuille sijoituksille joko siksi, ettei niitä kiinnosta ecuina merkityt talletukset, tai siksi, että rahasto ei harjoita pankkitoimintaa. laajentaa sijoitustoimintaa Euroopan unionin uusien Pyrittäessä jakamaan sijoituksia maantieteellisesti laajemmalle alueelle, on tutkittu myös jäsenmaiden mahdollisuutta pankkeihin ja sen johdosta on otettu yhteyksiä asianomaisiin osapuoliin, jotka kuuluvat hyväksyttyjen osapuolien tarkistettiin vuoden viimeisellä vuosineljänneksellä: kolme pankkia, jotka eivät enää täytä perusteita, poistettiin luettelosta, ja kaksi uutta osapuolta otettiin mukaan hyväksyttyihin pankkeihin (yhteensä 40). luetteloon. Luetteloa 3. 5. Takuurahaston asiakkaina olevien velallisten maksujen laiminlyönnin mahdollisuuden poistaminen Useimpien talletusten erääntymisajat vahvistettiin koko vuoden ajan siten, että mahdolliset takaustoimenpiteet voitiin toteuttaa ja samalla ottaa huomioon komission tarjoamien lainojen kolmesti vuodessa erääntyvä aikataulu. Rahaston on otettava huomioon velalliset tileissään, ja sen on pystyttävä jatkuvasti vastaamaan takauspyyntöihin kolmen kuukauden kuluessa Tämä vastaa takauspyyntöpäivän ja takausmaksujen varsinaisen suorittamisen välistä ajanjaksoa. Koko vuodelle jakautuneiden suoritusten lukumäärä ja merkitys oli niin suuri (214 miljoonan huippu saavutettiin marraskuussa), että oli tarpeen harjoittaa sellaista o> 8- jonka sijoituspolitiikkaa, korkean maksuvalmiusasteen ylläpitäminen, jotta erääntymisaikoja voitaisiin noudattaa eikä tarvitsisi maksaa sopimuksen keskeytymiskuluja niille osapuolille, joiden pankkeihin talletukset tehtiin. tärkeimpänä tavoitteena riittävän oli 3. 6. Rahaston varojen kehitys VAROJEN KEHITYS VUONNA 1995 500 j 4 5 0- 400 350 - 300 4 250 200 150 -f 100 50 + 0 O CD Û i CO C (O -5 i v- CO -Q CD LL i CO CN CO i co Q. «f O CO CO CO c i O CO i CO O) < CO Q. 0 CO i O CO > o o CO o CD o CO o o I CO Graafisesta esityksestä käy ilmi, että rahaston saamiset ovat varainhoitovuoden aikana ylittäneet yleissopimuksessa vahvistetun 300 miljoonan ecun rajan, mikä antaa aiheen investointiperiaatteiden muuttamiseen. Rajan ylittämisestä huolimatta ja edellä 3. 5 kohdassa esitettyjen syiden vuoksi turvautumista joukkovelkakirjasijoituksiin ei pidetä suotavana kyseisen ajanjakson aikana, sillä se lisäisi niin likviditeettiriskiä kuin korkoriskiäkin ja saattaisi aiheuttaa pääomatappioita. 6 -9 Sijoitusten maantieteellinen erittely B 10 TAKUURAHASTON TILA 31. JOULUKUUTA 1995 VASTAAVAA Saamiset luottolaitoksilta AVISTATALLETUKSET MÄÄRÄAIKAISTALLETUKSET Muut vastaavat ENNAKKOMAKSUT JA SIIRTOSAAMISET VASTATTAVAA Takuurahasto TAKUURAHASTO Tulos Siirto vuodelta 1994 Varainhoitovuoden 1995 tulos VOITOT JA TAPPIOT 31/12/1995 1. TUOTOT Korot ja vastaavat tuotot Toimielinten välisen tilin korot Avistatilin korot VÄLISUMMA 2. KULUT Palkkiot Rahoituskulut NETTOTULOS YHTEENSÄ YHTEENSÄ 31/12/1995 44 444 219,76 254 000 000,00 298 444 219,76 2 403 610,74 2 403 610,74 300 847 830. 50 31/12/1995 277 027 987,65 277 027 987,65 471 584,52 23 348 258,33 23 819 842,85 300 847 830. 50 23189 444,30 12 231,77 338151. 72 23 539 827,79 191444,18 125,28 23 348 258. 33 6 -11 LIITE ra TAKUURAHASTON KONSOLIDOITU TASE 31. 12. 1995 taseessa otetaan huomioon vastaavina yhteisön myöntämien Konsolidoitu tase 31. 12. 1995 täydentää takuurahaston liitteessä II esitettyä tilannetta. tai Konsolidoidussa takaamien lainojen saajien saamiset, joiden kokonaismäärä on 273 188 763,18 ecua. Määrä jakautuu 267 442 012,35 ecuun, joka johtuu kolmansien maiden pääoman ja lainojen korkojen maksuviivästyksistä, ja 5 746 750,83 ecuun 31. 12. 95 kertyneiden maksattomien korkojen osalta. Viivästyskorot on laskettu lainasopimusten ehdoissa sovittujen seuraamusmaksujen mukaan. 6 -12 TAKUURAHASTON KONSOLIDOITU TASE 31. 12. 1995 VASTAAVAA Saamiset luottolaitoksilta AVISTATALLETUKSET MÄÄRÄAIKAISTALLETUKSET Yhteisön myöntämien tai takaamien lainoien saaiien saamiset RAHASTON RAHOITUSTOIMET KERTYNEET MAKSAMATTOMAT VIIVÄSTYSKOROT Muut vastaavat ENNAKKOMAKSUT JA SIIRTOSAAMISET YHTEENSÄ VASTATTAVAA Takuurahasto TALOUSARVIOSTA SUORITETUT MAKSUT KERTYNEET MAKSAMATTOMAT VIIVÄSTYSKOROT Tulos Siirto vuodelta 1994 Varainhoitovuoden 1995 tulos YHTEENSÄ VOITOT JA TAPPIOT 31/12/1995 1. TUOTOT Korot ja vastaavat tuotot Toimielinten välisen tilin korot Avistatilin korot VÄLISUMMA 2. KULUT Palkkiot Rahoituskulut NETTOTULOS 31/12/1995 44. 444. 219,76 254. 000. 000,00 267. 442. 012,35 5. 746. 750,83 571. 632. 982. 94 2. 403. 610,74 2. 403. 610. 74 574. 036. 593. 68 31/12/1995 544. 470. 000,00 5. 746. 750,83 550. 216. 750. 83 471. 584,52 23. 348. 258,33 23. 819. 842. 85 574. 036. 593. 68 23. 189. 444,30 12. 231,77 338. 151. 72 23. 539. 827,79 191. 444,18 125,28 23. 348. 258. 33 5 ISSN 1024-4492 KOM(96) 271 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 Luettelonumero : CB-CO-96-281-FI-C ISBN 92-78-05473-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Direktiva Komisije 96/38/ES z dne 17. junija 1996 ki prilagaja Direktivo Sveta 76/115/EGS o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozilih tehničnemu napredkuBesedilo velja za EGP.

eurovoc_concepts:
Community certification
motor vehicle
road safety
safety device
technical standard
technological change

formats: html pdf print

text: 106 SL Uradni list Evropske unije 31996L0038 26. 7. 1996 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI DIREKTIVA KOMISIJE 96/38/ES z dne 17. junija 1996 ki prilagaja Direktivo Sveta 76/115/EGS o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozilih tehničnemu napredku (Besedilo velja za EGP) 13/Zv. 17 L 187/95 KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic o homologaciji motornih in priklopnih vozil (1), nazadnje spremenjene z Di- rektivo Komisije 95/54/ES (2), zlasti člena 13(2), ob upoštevanju Direktive Sveta 76/115/EGS z dne 18. decem- bra 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o pritrdiščih varnostnih pasov motornih vozil (3), nazadnje spremenjene z Direktivo Komisije 90/629/EGS (4), zlasti člena 3, začetek veljavnosti nazadnje spremembe Direktive spremenjene ker je Sveta 77/541/EGS (6), Direktivo 90/628/EGS, s katero bi bili predpisani takšni varnostni pasovi za vozila kategorij M2 in M3, odvisen od prilagoditve tehnične- mu napredku Direktive Sveta 74/408/EGS (7), nazadnje spreme- njene z Direktivo 81/577/EGS (8) o trdnosti sedežev, in te direktive o pritrdiščih varnostnih pasov; z ker je vključeno sklicevanje na Direktivo Sveta 74/60/EGS (9), nazadnje spremenjeno z Direktivo Komisije 78/632/EGS (10) o notranji opremi motornih vozil; ker so določbe te direktive skladne z mnenjem Odbora za prilagajanje tehničnemu napredku, ustanovljenega z Direktivo 70/156/EGS, SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 ker je Direktiva 76/115/EGS ena od posamičnih direktiv za postopek EGS-homologacije, uveden z Direktivo 70/156/EGS; ker se torej določbe, opredeljene v Direktivi 70/156/EGS glede sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot vozil, uporabljajo za to direktivo; Direktiva 76/115/EGS se spremeni na naslednji način: 1. Člen 1 se glasi: je zlasti v členih 3(4) ker in 4(3) Direktive 70/156/EGS določeno, da sta vsaki posamični direktivi priložena opisni list, ki vsebuje ustrezne podatke iz Priloge I k omenjeni direktivi, in tudi certifikat o homologaciji na podlagi Priloge VI k omenjeni direktivi, da bi bila homologacija lahko računal- niško podprta; „Ta direktiva se uporablja za pritrdišča varnostnih pasov v motornih vozilih, ki so namenjeni za odrasle osebe na sedežih, usmerjenih v smeri vožnje in v nasprotni smeri. ;“ 2. v členu 2 se „Priloga I“ nadomesti s „Priloga II A“; 3. v členih 3 in 4 Direktive 76/115/EGS se „priloge I, III in IV“ nadomesti s „Priloge“; 4. priloge se spremenijo skladno s Prilogo k tej direktivi. ker je zaščito potnikov, da jih pri trčenju ne bi vrglo iz vozila, mogoče izboljšati z zahtevo, da se skladno z Direktivo Komi- sije 90/628/EGS (5) za vse sedeže, obrnjene v smeri vožnje in v obratni smeri, pri motornih vozilih kategorij M2 in M3 (razen pri vozilih, konstruiranih za mestni prevoz in za stoječe potnike) predpišejo vsaj trebušni pasovi tipa 1 z navijali; Člen 2 Nobena država članica po 1. januarju 1997 ne sme zaradi 1. razlogov v zvezi s pritrdišči varnostnih pasov: (1) UL L 42, 23. 2. 1970, str. 1. (2) UL L 266, 8. 11. 1995, str. 1. (3) UL L 24, 30. 1. 1976, str. 6. (4) UL L 341, 6. 12. 1990, str. 14. (5) UL L 341, 6. 12. 1990, str. 1. (6) UL L 220, 29. 8. 1977, str. 95. (7) UL L 221, 12. 8. 1974, str. 1. (8) UL L 209, 29. 7. 1981, str. 34. (9) UL L 38, 11. 2. 1974, str. 2. (10) UL L 206, 29. 7. 1978, str. 26. 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 107 — zavrniti podelitve EGS-homologacije ali nacionalne homolo- gacije za tip motornih vozil ali — prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe vozil, če pritrdišča varnostnih pasov tega tipa vozil ali teh vozil izpolnjujejo zahteve Direktive 76/115/EGS, kakor je spreme- njena s to direktivo. Države članice po 1. oktobru 1999 za vozila kategorije 2. M2, katerih največja dovoljena masa ne presega 3 500 kg, po 1. oktobru 1997 pa za vsa druga vozila: — ne smejo več podeljevati ES-homologacije in — lahko zavrnejo podelitev nacionalne homologacije za tip vozila zaradi razlogov v zvezi s pritrdišči varnostnih pasov, če niso izpolnjene zahteve Direktive 76/115/EGS, kakor je spremenjena s to direktivo. Države članice po 1. oktobru 2001 za vozila kategorije 3. M2, katerih največja dovoljena masa ne presega 3 500 kg, po 1. oktobru 1999 pa za vsa druga vozila kategorije M: — štejejo potrdila o skladnosti, ki spremljajo nova vozila skladno z določbami Direktive 70/156/EGS, za neveljavna v smislu člena 7(1) omenjene direktive in — lahko zavrnejo registracijo, prodajo ali začetek uporabe novih vozil, ki nimajo priloženega potrdila o skladnosti v skladu z Direktivo 70/156/EGS, zaradi razlogov v zvezi s pritrdišči varnostnih pasov, če niso izpolnjene zahteve Direktive 76/115/EGS, kakor je spremenjena s to direktivo. Člen 3 Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, po- 1. trebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 31. decembra 1996 in o tem takoj obvestijo Komisijo. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direk- tivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice. Države članice predložijo Komisiji besedila temeljnih 2. predpisov nacionalne zakonodaje, sprejetih na področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 4 Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 5 Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Bruslju, 17. junija 1996 Za Komisijo Martin BANGEMANN Član Komisije 108 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 Doda se naslednji seznam prilog: PRILOGA „SEZNAM PRILOG PRILOGA I: Pomen izrazov, vloga za podelitev EGS-homologacije, podelitev EGS-homologacije, zahteve, preskusi, skladnost proizvodnje, navodila: Dodatek 1: Najmanjše število pritrdišč, Dodatek 2: Namestitev spodnjih pritrdišč, zahteve glede kotov, Dodatek 3: Opisni list, Dodatek 4: Certifikat o homologaciji. PRILOGA II: Namestitev efektivnih pritrdišč varnostnih pasov. PRILOGA III: Potezna naprava. “ Priloga I se spremeni na naslednji način: — Za točko 1. 14 se doda nova točka, ki se glasi: „1. 15 ‚Referenčno območje‘ pomeni prostor med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama, ki sta med seboj oddaljeni 400 mm, potekata simetrično na točko H in sta določeni z rotiranjem preskusne glave, opisane v Prilogi II k Direktivi 74/60/EGS, iz navpične v vodoravno lego. Preskusna glava je nameščena, kakor je navedeno v omenjeni prilogi, in nastavljena na največjo dolžino 840 mm. “ — Točka 2. 1 se spremeni, tako da se glasi: „2. 1 Vlogo za podelitev homologacije na podlagi člena 3(4) Direktive 70/156/EGS za tip vozila glede na pritrdišča varnostnih pasov vloži proizvajalec vozila. “ — Točka 2. 2 se spremeni, tako da se glasi: „2. 2 Vzorec opisnega lista je vsebovan v Dodatku 3. “ – Točke 2. 2. 1 do vključno 2. 2. 5 se črtajo. — Točka 3 se spremeni tako da se glasi: „3. 3. 1 Podelitev ES-homologacije Če so izpolnjene ustrezne zahteve, se ES-homologacija podeli na podlagi člena 4(3), in če pride v poštev, člena 4(4) Direktive 70/156/EGS. 3. 2 Vzorec certifikata o EGS-homologaciji je vsebovan v Dodatku 4. 3. 3 Za vsak homologirani 70/156/EGS. Ista država članica ne podeli iste številke drugemu tipu vozila. “ tip vozila se podeli homologacijska številka skladno s Prilogo VII k Direktivi — V točki 4. 1 se „Priloga I“ nadomesti s „Priloga II“. — Točka 4. 3. 1 se spremeni, tako da se glasi: „4. 3. 1 Vsa vozila kategorij M in N (razen vozil kategorij M2 in M3, konstruiranih za mestno vožnjo in za stoječe potnike) morajo biti opremljena s pritrdišči varnostnih pasov, ki izpolnjujejo zahteve te direktive. “ 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 109 — Točka 4. 3. 2 se spremeni, tako da se glasi: „4. 3. 2 Najmanjše število pritrdišč varnostnih pasov za vse sedeže, obrnjene v smeri vožnje in v obratni smeri, je določeno v Dodatku 1. “ — V točki 4. 3. 5 se simbol „*“ nadomesti s simbolom „#“ (samo v nemški verziji). — Doda se nova točka 4. 3. 7, ki se glasi: „4. 3. 7 Za vsak sedež, ki je v Dodatku 1 označen s simbolom , se predvidijo tri pritrdišča, razen če je izpolnjen eden izmed naslednjih pogojev: — če se neposredno pred tem sedežem nahaja sedež ali drugi deli vozila, skladni z odstavkom 3. 5 Dodatka 1 Priloge III k Direktivi 74/408/EGS; ali — ni noben del vozila med vožnjo v referenčnem območju oziroma se v njem ne more nahajati ali — deli vozila znotraj omenjenega referenčnega območja izpolnjujejo zahteve za absorbiranje energije, določene v Dodatku 6 Priloge III k Direktivi 74/408/EGS, pri čemer sta v teh primerih lahko predvideni dve pritrdišči. “ — Prejšnja točka 4. 3. 7 se preštevilči v 4. 3. 8. — Prvi stavek točke 4. 3. 8 se spremeni, tako da se glasi: „Pri vseh zložljivih sedežih oziroma sedežih, ki se uporabljajo izključno pri mirujočem vozilu, sedežih. pritrdišča varnostnih pasov niso predpisana. “ in tudi pri vseh — Za točko 4. 3. 8 se dodata dve novi točki: „4. 3. 9 4. 3. 10 Pri zgornjem nivoju dvonivojskega avtobusa se zahteve za sredinske prednje sedeže uporabljajo tudi za zunanje prednje sedeže. Pri sedežih, ki se lahko obrnejo ali namestijo v drugih smereh za uporabo pri mirujočem vozilu, se zahteve iz točke 4. 3. 1 uporabljajo samo za tiste smeri, ki so namenjene za običajno rabo med vožnjo po cesti, skladno s to direktivo. Opomba v tem pomenu mora biti zabeležena v opisnem listu. “ — Na koncu točke 4. 4. 3. 4 se doda naslednje: „Pri sedežih vozil kategorij M2 in M3, razen pri prednjih sedežih, morata biti kota α vse običajne lege uporabe. “ 1 in α 2 med 45 in 90 stopinj za — Doda se naslednja nova točka 5. 1. 1. 2: „5. 1. 1. 2 Preskusi se lahko omejijo samo na pritrdišča enega sedeža ali vrste sedežev, če: — imajo zadevna pritrdišča enake konstrukcijske lastnosti kot pritrdišča za druge sedeže ali vrste sedežev in — so konstrukcijske lastnosti sedeža ali vrste sedežev enake kot pri drugih sedežih ali vrstah sedežev, kadar so ta pritrdišča pritrjena v celoti ali delno na sedež ali na vrsto sedežev. “ — Prejšnji točki 5. 1. 1. 2 in5. 1. 1. 3se preštevilčita v 5. 1. 1. 3in5. 1. 1. 4. — Točka 5. 3. 1 se spremeni, tako da se glasi: „5. 3. 1 Vsa pritrdišča varnostnih pasov v isti vrsti sedežev se preskusijo sočasno. Če pa obstaja nevarnost, da bi neenakomerna obremenitev sedežev in/ali pritrdišč lahko povzročila odpoved, se lahko izvede dodatni preskus z neenakomerno obremenitvijo. “ — Točka 5. 3. 2 se spremeni, tako da se glasi: „5. 3. 2 Natezna sila deluje v smeri, ki ustreza namestitvi sedeža pod kotom 10° ± 5° nad vodoravno ravnino v ravnini, vzporedni z vzdolžno srednjo ravnino vozila. “ 110 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 — V točkah 5. 3. 4, 5. 4. 1. 2, 5. 4. 1. 3, 5. 4. 2. 1, 5. 4. 2. 2, 5. 4. 3 in 5. 4. 5. 2 se „Priloga IV“ nadomesti s „Priloga III“. — Točka 5. 4. 4. 2 se spremeni, tako da se glasi: „5. 4. 4. 2 Obremenitvam, navedenim v točkah 5. 4. 1, 5. 4. 2 in 5. 4. 3, se doda še sila, enaka dvajsetkratni teži celotnega sedeža. Pri vozilih kategorij M2 in N2 mora biti ta sila enaka desetkratni teži celotnega sedeža; pri vozilih kategorij M3 in N3 mora biti ta sila enaka 6,6-kratni teži celotnega sedeža. “ — Za točko 5. 4. 5. 2 se doda nova točka, ki se glasi: „5. 4. 6 5. 4. 6. 1 5. 4. 6. 2 Preskus pri sedežih, obrnjenih v smeri, nasprotni smeri vožnje: Pritrdiščne točke se preskusijo s silami, predpisanimi v odstavkih 5. 4. 1, 5. 4. 2 ali 5. 4. 3, kar pride v poštev. V vsakem primeru mora preskusna obremenitev ustrezati obremenitvi, predpisani za vozila kategorije M3 ali N3. Preskusna obremenitev mora biti usmerjena naprej glede na zadevni sedež skladno s postopkom, predpisanim v odstavku 5. 3. “ — Za točko 5. 5. 3 se doda nova točka, ki se glasi: „5. 5. 4 Kot odstopanje od omenjenega ni potrebno, da zgornja pritrdišča, pritrjena na enem ali več sedežih vozil kategorije M2 z največjo dovoljeno maso nad 3,5 t in kategorije M3, ki izpolnjujejo zahteve iz Priloge III k Direktivi 74/408/EGS, izpolnjujejo zahteve iz točke 5. 5. 1 v zvezi s skladnostjo s točko 4. 4. 4. 6. Podatke o zadevnem(-ih) sedežu(-ih) se navedejo v dopolnilu k certifikatu o homologaciji iz Dodatka 4. “ — Točka 6. 1 se spremeni, tako da se glasi: „6. 1 Praviloma je treba sprejeti ukrepe za zagotavljanje skladnosti proizvodnje skladno z določbami člena 10 Direktive 70/156/EGS. “ — Točka 7 se preštevilči v točko 8, doda pa se nova točka 7, ki se glasi: „7. 7. 1 Spremembe tipa in spremembe homologacije Ob spremembah tipa, homologiranega skladno s to direktivo, veljajo določbe člena 5 Direktive 70/156/EGS. “ 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 111 — V Prilogi I se dodata naslednja nova Dodatek 1 in Dodatek 2: „Dodatek 1 Najmanjše število pritrdiščnih točk Sedeži v nasprotni smeri Sedeži, obrnjeni v smeri vožnje Zunanji Sredinski Kategorija vozil M1 M2 ≤ 3,5 t M3 & M2 > 3,5 t N1, N2 & N3 Prednji Drugi Prednji Drugi 3 3 3 3 3 ali 2 Ø 3 ali 2* 3 3 2 3 3 ali 2 3 ali 2 3 ali 2 2 ali 0 # 3 ali 2 * 2 ali 0 # 2 2 2 — L e gen da : 2: dve spodnji pritrdišči, ki omogočata vgradnjo varnostnega pasu tipa B, ali če je predpisano v Prilogi XV k Direktivi 77/541/EGS, tipa Br, Br3, Br4m ali Br4Nm. 3: dve spodnji in eno zgornje pritrdišče, ki omogočajo vgradnjo tritočkovnega varnostnega pasu tipa A, ali če je to predpisano v Prilogi XV k Direktivi 77/541/EGS, tipa Ar, Ar4m ali Ar4Nm. Ø: v zvezi s točko 4. 3. 3 (dovoljeni sta dve pritrdišči, če je sedež ob prehodu). *: v zvezi s točko 4. 3. 4 (dovoljeni sta dve pritrdišči, če je vetrobransko steklo zunaj referenčnega območja). #: v zvezi s točkama 4. 3. 5 in 4. 3. 6 (pri izpostavljenih sedežih sta predpisani dve pritrdišči). : v zvezi s točko 4. 3. 7 (dovoljeni sta dve pritrdišči, če ni ničesar v referenčnem območju). : v zvezi s točko 4. 3. 10 (posebna določba za zgornji nivo avtobusa). Dodatek 2 Namestitev spodnjih pritrdišč - samo zahteve o kotih Sedež M1 Druga razen M1 Prednji # na strani sponke (α 2) 45° - 80° strani od 30° - 80° 50° - 70° 45° - 80° na nasprotni sponke (α 1) konstantni kot sedežna klop - na strani sponke (α 2) sedežna klop - na na- sprotni strani (α 1) 30° - 80° 20° - 80° 30° - 80° 30° - 80° 50° - 70° 20° - 80° nastavljivi sedež s kotom naslona < 20° 45° - 80° (α 20° - 80° (α 2) * 1) * 20° - 80° 30° - 80° 20° - 80° Ψ Pritrdišča varnostnih pasov niso predpisana. Če je pritrdišče vgrajeno: glej zahteve za kote za prednje in zadnje sedeže. Zadnji # Preklopni Opombe: #: zunanji in sredinski. *: če je kot konstanten, glej točko 4. 4. 3. 1 Ψ: 45° - 90° pri sedežih v vozilih kategorij M2 in M3. “ 112 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 Dodana sta naslednja dva nova dodatka: „Dodatek 3 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 113 114 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 Dodatek 4 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 115 116 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 3. PRILOGA II se črta. 4. PRILOGA III se preštevilči v „PRILOGA II“ z naslovom: „Namestitev efektivnih pritrdišč varnostnih pasov“. 5. PRILOGA IV se preštevilči v „PRILOGA III“