title: Meddelande från kommissionen - Utvärdering av metoden för löneanpassning

eurovoc_concepts:
European civil service
cost of living
purchasing power
regulations for civil servants
wage determination

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION * •k Tir * Bryssel den 11. 06. 1996 KOM(96) 258 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN UTVÄRDERING AV METODEN FÖR LÖNEANPASSNING INNEHÅLLSFÖRTECKNING UTVÄRDERING AV METODEN 1. INLEDNING 1. 1. Uppdrag 1. 2. Bakgrund: behovet av löneanpassning 1. 3. 1. 4. 1. 5. Resultaten Lönen och de bakomliggande principerna 1991 års metod 2. KOMPONENTER I LÖNEANPASSNINGSMETODEN 2. 1. Utvecklingen av lönernas köpkraft för nationella tjänstemän 2. 2. Utvecklingen av levnadsomkostnader i Bryssel 2. 3. Utvecklingen av levnadsomkostnader på andra anställningsorter jämfört med Bryssel 3. TILLÄMPNING AV METODEN 3. 1. Årlig prövning 3. 2. Metoder för återbetalning av för högt utbetalda belopp 3. 3. Tillfällig prövning 3. 4. Rekryteringsbehov 3. 5. Undantagsklausul 3. 6. Resultat från tillämpningen av 1991 års metod 4. MOTVIKTEN TILL KOMPROMISSMETODEN 4. 1. Tillfällig avgift 4. 2. Höjning av pensionsavgiften 5. LÖNEUTVECKLINGEN 1991 - 1995 Löneutvecklingen i Bryssel och Luxemburg Lönerna på de övriga anställningsorterna i förhållande till Bryssel 5. 1. 5. 2. 5. 3. Utvecklingen av lönernas köpkraft 5. 4. Jämförelse med utvecklingen av de nationella tjänstemännens köpkraft 6. SAMMANFATTNING -2 - 1. INLEDNING 1. 1. Uppdrag Artikel 15. 2 i bilaga XI till tjänsteföreskrifterna fastställer att "en utvärdering skall ske vid slutet av det femte året, och om så är lämpligt en revision, grundad på en rapport som lämnats till Europaparlamentet och rådet samt på kommissionens eventuella förslag efter konsultation av övriga institutioner inom ramen för tjänsteföreskrifterna". 1. 2. Bakgrund: behovet av löneanpassning Rekrytering inom en stor geografisk bas och bibehållande av en kvalificerad och oberoende europeisk offentlig tjänst kräver konkurrenskraftig lönesättning som regelbundet anpassas för att möta förändringen i köpkraft i arbetsmarknadens löner. För upprätthållande av arbetsfreden bör de allmänna principer som tillämpas bygga på samförstånd. Rådet har sedan länge strävat mot en anpassning som är parallell med lönesättningen inom nationella offentliga myndigheter, vilket kräver ett exakt förfarande. Därför beslutade rådet om en metod (bilaga XI till föreskrifterna) baserad på precisa och tvingande principer, varmed årliga förhandlingar och riskerna för arbetsmarknadskonflikter kan undvikas. I rådets beslut förenas förhandling och administrativt förfarande i syfte att begränsa konflikter. Sedan 1971 har regelbundna förhandlingar lett till avtal som fastställer hur artiklarna 64 och 65 i tjänsteföreskrifterna skall tillämpas. Dessa är följande: 1971 och 1976 års avtal. 1981 års metod antogs för en period av 10 år tillsammans med en krisavgift. 1991 års metod, som antogs för en period av 10 år tillsammans med en tillfällig avgift. Även personalens avgift till pensionssystemet höjdes. 1. 3. Lönen och de bakomliggande principerna i Europeiska Lönen, som helt regleras gemenskaperna, omfattar grundlön, familjebidrag och traktamenten. Från dessa dras sociala avgifter, skatt och den tillfälliga avgiften. i Tjänsteföreskrifterna tjänstemännen för Löneanpassning baseras i tjänsteföreskrifterna på två principer - lönerri för tjänstemännen inom de europeiska institutionerna skall utvecklas parallellt med lönerna för tjänstemännen i medlemsstaterna inom Europeiska unionen, lönerna på varje anställningsort skall ha samma köpkraft som lönerna i Bryssel. 1. 4. 1991 års metod Beslut om metoden togs efter en lång förhandling där såväl fackliga organisationer och yrkesorganisationer representerande institutionernas personal (vilken även rådfrågades genom enkäter) som gemenskapens institutioner själva deltog. Vid sin 1528:e session samtyckte rådet till den kompromiss som blev resultatet av den rådgivande kommitténs arbete och bekräftade överenskommelsen genom att den 19 december 1991 anta de föreskrifter som upprättats i enlighet med kompromissuppgörelsen. Enligt det meddelande som Coreper överlämnade till rådet inför dess beslut av den 4 november 1991, utgör denna kompromiss en helhetslösning huvudsakligen innefattande sinsemellan samverkande element som å den ena sidan utgörs av metoden, gällande från den 1 juli 1991 till den 30 juni 2001, och å den andra sidan av den motvikt som utgörs av den finansieringen av pensionssystemet. tillfälliga avgiften och höjningen av personalavgiften för Den helhetskompromiss som avslutade förhandlingen har inte bara inneburit att ett förfarande för anpassning av lönerna har införts utan har även lett till att lönenivån fastställts genom dessa två ytterligare faktorer som har minskat köpkraften. Metoden, som förhandlades fram med rådet och som rådet fattade beslut om i december 1991, gäller i 10 år (till 2001) men skall utvärderas 1996 och kan då revideras på förslag av kommissionen. Den tillfälliga avgiften har nödvändiggjort en ändring i föreskrifterna och skall tillämpas till och med den 30 juni 2001. Avgiften motsvarar en bruttosats om 5,83% av beräkningsgrunden. Personalens avgifter till pensionssystemet har höjts från 6,75% till 8,25% av grundlönen. 1. 5. Resultaten Sedan 1991 har förlusten i köpkraft för medlemsstaternas tjänstemän varit 3,1%, vilket gäller även för tjänstemännen inom Europeiska gemenskaperna. Till följd av en ökning av levnadsomkostnaderna i Bryssel med 13,8%, har tabellvärdet ökat med 10,4%1. De två tvingande bestämmelser som infördes som motvikt till metoden har medfört en ytterligare minskning av köpkraften med 4,2%. 2,9% av minskningen hänger samman med den tillfälliga avgiften och 1,3% med höjningen av personalens pensionsavgifter. Om man lägger till effekten av denna "motvikt", blir resultatet en nettohöjning av lönerna med 5,7% vilket i realiteten utgör en förlust i köpkraft med 7,1% över fem år för de europeiska institutionernas tjänstemän. Detta är en 4,2% större förlust än för de nationella tjänstemännen. 96,9/100 x 113,8/100 = 110,4/100 = +10,4 %. - 4- 2. KOMPONENTER I LÖNEANPASSNINGSMETODEN Artikel 1. 1. i bilaga XI till tjänsteföreskrifterna fastställer att Eurostat varje år skall upprätta en rapport om utvecklingen av levnadsomkostnaderna i Bryssel, om de ekonomiska i medlemsstaterna och om paritetema mellan Bryssel och andra inom de centrala utvecklingen av förvaltningarna. lönernas köpkraft för nationella tjänstemän tjänsteorter 2. 1. Utvecklingen av lönernas köpkraft för nationella tjänstmän 2. 1. 1. Den specifika indikatorn mäter utvecklingen i köpkraft (ökning minus inflation) för lönerna för tjänstemän inom centrala förvaltningar i Europeiska unionens medlemsstater. Tabell 1 visar att mellan 1991 och 1995 har den genomsnittliga förlusten i köpkraft för tjänstemän i Europeiska unionens medlemsstater varit 3 , 1 %. Tabell 1 SPECIFIK INDIKATOR Genomsnittlig köpkraftsutveckling för lönerna för tjänstemän inom central förvaltning i Europeiska unionens medlemsstater (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Datum 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 Löneanpassning Konsumentprisindex t/t-1 i % +4,1 +4,8 +1,9 +1,0 ±3J_ ack. i % +4,1 +9,1 +11,2 +12,3 +15,8 t/t-1 i % +4,8 +4,2 +3,2 +3,0 +2,9 ack. i % +4,8 +9,2 +12,8 +16,1 +19,4 t/t-1 i %: Procentuell förändring jämfört med föregående år ackumulering i % De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. Köpkraft (Specifik indikator) t/t-1 i % -0,7 +0,6 -1,3 -1,9 +0,2 ack. i °Å -0,7 -0,1 -1,4 -3,3 •3,1 20 10 •10 -20 ACKUMULERAD UTV. I %. ^-t+4fc ~-**wX Konsumentprisindex + 19,4. --•••+*Î6,1 _ - - * + 1 5 ,8 _ _ • ^ 1 2 * 3 "" löneanpassnin 9 ***S" "0,7" •öfN Köpkraft (Specifik indikator) ifikindif •3,1 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 5 - Beräkningsmetoden för den specifika indikatorn vilar i huvudsak på rådets beslut (bilaga XI till föreskrifterna). Den praktiska tillämpningen fastställs av arbetsgruppen för artikel 65 i föreskrifterna, som leds av Eurostat. Alla beräkningar grundas på information som lämnas till Eurostat av medlemsstaternas behöriga förvaltningsenheter och avser löner för personal inom de centrala förvaltningarna den första juli det innevarande året. Det handlar om ett urval, eftersom data om löner i allmänhet avser högsta och lägsta löneklassen inom de största lönegraderna för en ogift tjänsteman och en gift tjänsteman med ansvar för två barn. Den specifika indikatorn tar redan hänsyn till utvecklingen i Finland, Sverige och Österrike, men med 50% av deras viktning (inträde i den Europeiska unionen den 1 januari 1995). Tabell 2 visar olikheterna i ländernas utveckling: Tabell 2 SPECIFIK INDIKATOR PER MEDLEMSSTAT (1. 7. 90 -1. 7. 95) Köpkraftsutveckling för lönerna för tjänstemän inom central förvaltning i Europeiska unionens medlemsstater (1) Land B DK D GR E F IRL I L NL P UK (2) Nominell förändring av nettolönerna (%) +17. 7 +12,7 +13,5 +44,9 +21,7 +13,8 +26,7 +13,5 +35,6 +10,8 +46,9 +19,1 (3) Förändring i konsumentprisindex (%) +13,6 +10. 9 +18. 1 +90. 3 +29. 5 +12. 2 +13. 6 +28. 7 +15. 8 +15. 7 +42. 6 +18. 0 (4) Reell förändring av nettolönerna (%) +3. 8 +1. 6 -3. 8 -23. 8 -5. 8 +1. 5 +11. 5 -11. 9 +17. 1 -4. 3 +3. © +1. 0 (5) Viktnings- koefficient 95 (%) 4. 1 1. 7 26. 3 0. 8 5. 0 24. 6 0. 7 16. 1 0. 2 3. 0 2. 3 13,2 SPECIF A FIN S K INDIKATOR (1. 7. 94 -1. 7. 95) +2,3 +1,4 +1. 3 +2. 6 +1. 0 +3. 0 SPECIFIK INDIKATOR +15. 8 UE (1. 7. 90-1. 7. 95) +19. 4 -0. 3 +0,4 -1. 7 -3. 1 1. 2 0. 4 0,7 100. 0 EUR12 fram till den 1 januari 1995 sedan EUR 15 De reella ackumulerade värdena (4) beräknas via produkten av de årliga förändringarna. Avrundningen kan leda till skillnader jämfört med förhållandet (2)/(3) i de ackumulerade värdena. -6 2. 1. 2. Kontrollindikator Bilaga XI föreskriver att utvecklingen i reella termer per person av den totala lönen inom de centrala förvaltningarna skall utnyttjas som kontrollindikator för den specifika bruttoindikatorn. I tabell 3 jämförs utvecklingen av de två indikatorerna. Tabell 3 KONTROLLINDIKATOR Köpkraftsutveckling för bruttolönerna för tjänstemän inom central förvaltning i Europeiska unionens medlemsstater (?) (7) (6) (?) m Datum 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 Specifik bruttoindikator ack, i % t/t-1 i % +0,0 +0,0 +0,1 +0,1 -0,4 -0,5 -2,8 -2,4 -1A +1,8 (4) (5) Kontrollindikator t/t-1 i % +2,7 +4,5 +2,6 -0,1 +0,9 ack. i % +2,7 +7,3 +10,1 +10,0 +1M Skillnad t/t-1 i % -2,6 -4,2 -3,0 -2,3 +0,9 ack. i % -2,6 -6,7 -9,5 -11,6 •10,8 De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. ACKUMULERAD UTV. I % Kontrollindikator +WJr +irj,(T Specifik bruttoindikator -•2,8- Skillnad +11,0 •1,0 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 2. 2. Utvecklingen av levnadsomkostnader i Bryssel Denna utveckling mäts genom det sammansatta indexet i vilket 75% utgörs av det gemensamma indexet för de europeiska tjänstemännen i Bryssel, och 25% utgörs av konsumentprisindex (KPI) i Bryssel. Tabell 4 ill Datum Utveckling av levnadsomkostnaderna i Bryssel J2L J2L J2L JSL £L JU Gemensamt index för Bryssel Konsumentprisindex för Bryssel Sammansatt index för Bryssel 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 t/t-1 i % +4,2 +3,6 +2,1 +2,3 +0,8 t/t-1 i % +3,9 +3,3 +2,4 +2,7 +13 Sammansatt index för Bryssel(6) = 75 % Gemensamt index för Bryssel(2) + 25 % Konsumentprisindex för Brys De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. ack. i % +4,2 +8,0 +10,2 +12,8 +13,7 ack. i % +4,1 +7,7 +10,1 +12,8 +13,8 ack. i % +3,9 +7,3 +9,9 +12,9 +14,3 t/t-1 i % +4,1 +3,5 +2,2 +2,4 +0,9 30 20 10 Ack, utveckling i % "• "" Gemensamt index för Bryssel •" " " Konsumentprisindex för Bryssel "• Sammansatt index för Bryssel +13,8 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 Dessa två index beräknas enligt överenskommelse med det belgiska finansdepartementet. Det gemensamma indexet mäter utvecklingen av levnadsomkostnader för tjänstemännen i de europeiska institutionerna i Bryssel, medan KPI i Bryssel mer allmänt mäter levnadsomkostnaderna i den belgiska huvudstaden. Den viktning som använts för att aggregera de 173 grundläggande indexen vid beräkningen av det gemensamma indexet härrör från en undersökning rörande familjebudgeter för gemenskapstjänstemännen i Bryssel, medan de viktningar som använts i det belgiska indexet baseras på en undersökning av familjebudgeter som Belgiens nationella statistikinstitut genomfört på ett urval av belgiska familjer. Vid beräkningen av det gemensamma indexet har indexet för hyra ersatts av ett motsvarande index som beräknats av Eurostat på grundval av en undersökning som genomförs varje år bland gemenskapstjänstemän som tjänstgör i Bryssel. 8 2. 3. Utvecklingen av levnadsomkostnader på andra anställningsorter jämfört med Bryssel 2. 3. 1. Ekonomiska pariteter Genom artikel 1. 3a i bilaga XI föreskrivs att "statistiskkontoret i överenskommelse med de nationella instituten skall beräkna de ekonomiska pariteter som skapar ekvivalens i köpkraften mellan de löner som utbetalas till tjänstemän i Europeiska gemenskapen vilka tjänstgör i medlemsstaternas huvudstäder och på vissa andra anställningssorter enligt artikel 9, och de löner som utbetalas i Bryssel". Den ekonomiska pariteten är således det belopp i nationell valuta som behövs för att på bostadsorten köpa motsvarande varor och tjänster som man skulle kunna köpa i Bryssel för en belgisk franc. Tabell 5 visar utvecklingen av de ekonomiska pariteterna: Tabell 5 i ll LAND/ORT B DK D(Berlin) Bonn Karlsruhe Munchen GR E F IR I Varese NL A P FIN S UK Culham EKONOMISK PARITET J4L 1. 7. 93 J2L 1. 7. 92 JSL 1. 7. 94 J2> 1. 7. 91 1 0,23145 0,051095 * 0,045743 0,044747 * 4,1453 3,1897 0,18617 0,017600 40,556 37,424 0,053563 1 0,22602 0,052053 * 0,046686 0,045974 * 0,051495 4,7891 3,3062 0,18703 0,017838 41,694 38,893 0,055358 1 0,23175 0,054986 * 0,048548 0,048764 * 0,053788 5,5159 3,4770 0,19031 0,018256 44,756 41,709 0,055442 3,6093 3,8702 4,1109 0,019399 0,016929 0,020171 0,017241 0,020582 0,018072 J§L 1. 7. 95 1 0,23354 0,053954 0,049032 0,048641 0,053612 6,3003 3,6192 0,18894 0,018926 46,671 44,812 0,056253 0,38860 4,1809 0,17760 0,24490 0,022178 0,018502 HL % 95/91 +0,9 +5,6 +7,2 +8,7 +6,6 +52,0 +13,5 +1,5 +7,5 +15,1 +19,7 +5,0 +15,8 +14,3 +9,3 1 0,22931 0,054036 0,049267 0,048398 0,053520 5,8780 3,5112 0,18840 0,018464 45,218 43,315 0,056037 0,37963 4,0149 0,17527 0,24010 0,021103 0,018030 * Kommissionens ej fastställda förslag till råda; pariteten för Bonn tillämpas. Genom artikel 1. 3b fastställs att "den ekonomiska pariteten skall beräknas så att varje baskomponent kan kontrolleras genom en direkt undersökning minst en gång vart femte år". I praktiken baseras kalkylen på följande: En årlig kontroll av en tredjedel av de grundläggande pariteterna genom införande av priser från nya undersökningar. Uppdatering av de grundläggande pariteterna med detaljerade index. - -9 Den ekonomiska pariteten är bestämmande för lönen i nationell valuta genom uppdatering av följande två komponenter den årliga valutakursen som tillämpas på lönen (valutakursen för juli) och, korrigeringskoefficienten (förhållandet mellan ekonomisk paritet och valutakurs). 2. 3. 2. Valutakurs Tabell 6 visar att vissa valutakurser har varierat starkt i förhållande till den belgiska francen under den aktuella perioden. Tabell 6 (i) VÄXELKURS SOM TILLÄMPAS PA LÖNERNA* (2) 1. 7. 91 (3) 1. 7. 92 (4) 1. 7. 93 (5) 1. 7. 94 (6) 1. 7. 95 1 0,18699 0,048650 6,6260 3,7205 0,16389 0,019945 44,236 0,054558 1 0,18665 0,048593 5,9133 3,0703 0,16337 0,018230 36,767 0,054765 1 0,18774 0,048544 5,3189 3,0482 0,16479 0,018151 36,148 0,054692 1FB= FB DKR DM DRA PTA FF IRL LIT HFL OS ESC FMK SKR UKL 1 artikel 63 i tjänsteföreskrifterna: Växelkurs för genomförandet av EG:s allmänna budget den 1 juli 1 0,19059 0,048515 7,3282 3,9920 0,16642 0,020048 47,987 0,054413 0,34123 4,9903 0,16114 0,23386 0,019784 1 0,18984 0,048638 7,9001 4,2517 0,17057 0,021333 57,113 0,054490 0,34204 5,1390102 0,14923 0,25372 0,022033 0,016567 0,019187 0,016756 4,2335 4,6281 4,0512 (7) % 95/91 + 1,1 +0,2 +48,5 +39,5 +3,5 + 17,5 +58,0 -0,4 +21,4 +33,0 10 2. 3. 3. Korrigeringskoefficienten Korrigeringskoefficientenär lika med förhållandet mellan den ekonomiska pariteten och valutakursen. Den svarar mot det belopp i belgiska franc som med valutakursen för juli behövs för att på orten köpa varor som kostar 100 belgiska franc i Bryssel. Korrigeringskoefficienterna i tabell 7 visar förhållandet i juli för varje år mellan den lön som utbetalas på andra orter och den som utbetalas i Bryssel. Tabell 7 KORRIGERINGSKOEFFICIENT (2) 1. 7. 91 100,0 123,3 105,3 94,2 92,2 103,6 77,9 104,6 113,0 97,0 112,2 103,5 97,9 (3) 1. 7. 92 (4) 1. 7. 93 100,0 121,1 107,1 * 96,1 94,6 * 106,0 81,0 107,7 114,5 97,8 113,4 105,8 101,1 100,0 123,9 113,0 99,8 100,2 110,6 83,2 93,5 116,1 91,5 101,2 94,3 101,6 85,3 95,5 88,8 O) LAND el. ORT B/L DK D(Berlin) Bonn Karlsruhe Munchen GR E F IR I Varese NL A P FIN S UK Culham (5) 1. 7. 94 100,0 120,3 111,4 101,6 99,8 110,3 80,2 88,0 113,2 92,1 94,2 90,3 103,0 111,3 80,5 108,8 102,7 106,7 91,1 (6) 1. 7. 95 (7) % 95/91 100,0 123,0 110,9 100,8 100,0 110,2 79,7 85,1 110,8 88,7 81,7 78,5 103,2 113,6 81,4 119,0 96,5 100,7 84,0 -0,2 +5,3 +7,0 +8,5 +6,4 +2,3 -18,6 -1,9 -8,6 -27,2 -24,2 +5,4 -4,6 -14,0 -17,8 120,4 102,9 Kommissionens ej fastställda förslag till rådet; komgeringskoefUcienten för Bonn tillämpas. 117,1 102,2 107,3 94,2 Från och med den 1 juli 1994 kom Tysklands korrigeringskoefficient att gälla för Berlin, vilket medförde att korrigeringskoefficienter för Karlsruhe och Bonn infördes. Redan från L dr\ med den 1 januari 1995 har korrigeringskoefficienterna för Finland, Österrike och Sverige beräknats enligt bilaga XI. De betydande sänkningen av flera korrigeringskoefficienter har i huvudsak orsakats av höjningar i valutakursen (enheter i nationell valuta i förhållande till de belgiska francen). 11 3. TILLÄMPNING AV METODEN 3. 1. Ärlig prövning Genom artikel 3. 1. i bilaga XI till tjänsteföreskrifterna föreskrivs att "rådet före varje årsslut i enlighet med artikel 65. 3 i föreskrifterna, på kommissionens förslag och på grundval av kriterierna i avdelning I skall besluta om justering av lönerna med verkan från och med den 1 juir. Dessa justeringar (se 3. 6. ) äger vanligen rum i december. 3. 2. Metoder för återbetalning av för högt utbetalda belopp Fastställandet av nya korrigeringskoefficienter vid slutet av året, med retroaktiv verkan till den 1 juli, kan komma att medföra retroaktiva justeringar avseende såväl höjningar som sänkningar av löner och pensioner. Följaktligen har man sedan 1994 planerat att i förordningarna för justering av lönerna innefatta en bestämmelse som möjliggör antingen utbetalning av ett retroaktivt lönetillägg vid en höjning av löner och pensioner, eller återbetalning av för högt utbetalda belopp vid en sänkning av dessa. Institutionerna har vidtagit nödvändiga åtgärder för att genomföra dessa bestämmelser. 3. 3. Tillfällig prövning Genom artikel 4. 1. i föreskrifternas bilaga XI föreskrivs att "från och med den 1 januari skall beslut om löneanpassning tas enligt artikel 65. 2 i tjänsteföreskrifterna med beaktande även prognos om utvecklingen av köpkraften under den löpande årliga referensperioden, om det skett en kännbar förändring av levnadsomkostnaderna och om tröskeln för vad som kan accepteras är nådd'. Dessa tillfälliga anpassningar har berört Italien, Grekland, Spanien och Portugal. 3. 4. Rekryteringsbehov Genom artikel 2 i bilaga XI till föreskrifterna föreskrivs att "kommissionen före slutet av 1992 och därefter vart tredje år skall upprätta, en utförlig rapport om institutionernas rekryteringsbehov och överlämna denna till rådet och Europaparlamentet. På grundval av denna rapport skall kommissionen vid behov till rådet lägga fram förslag som baseras på alla relevanta faktorer efter hörande av övriga institutioner inom ramen för tjänsteföreskrifterna". Den andra rapporten, SEK(95) 2298, överlämnades till rådet och Europaparlamentet den 27 december 1995. 12- 3. 5. Undantagsklausul Artikel 10 i föreskrifternas bilaga XI föreskriver att "vid en kraftig och plötslig försämring av den ekonomiska och sociala situationen inom gemenskapen, konstaterad i ljuset av objektiva data som tillhandahållits av kommissionen, skall kommissionen efter hörande av övriga institutioner inom ramen för tjänsteföreskrifterna lägga fram lämpliga förslag till rådet som beslutar med kvalificerad majoritet efter konsultation av de övriga berörda institutionerna enligt förfarandet i artikel 24. 1, andra stycket i fördraget om upprättande av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna". I sin rapport SEK(94) 1027, överlämnad till rådet den 27 juni 1994, bedömde kommissionen att utvecklingen av den ekonomiska situationen via den specifika indikatorn redan hade givit återverkningar på de nationella tjänstemännens löner och således även på de internationella tjänstemännens löner. - 13 3. 6. Resultat från tillämpningen av 1991 års metod 3. 6. 1. Anpassningarna av grundlöneskalan har till syfte att säkerställa principen om parallell utveckling av köpkraften för gemenskapens tjänstemän och nationella tjänstemän Utvecklingen av levnadsomkostnaderna i Bryssel var, mätt genom det sammansatta indexet, +13,8%. Den genomsnittliga utvecklingen av köpkraften för nationella offentliga tjänstemän inom Europeiska unionen var, mätt genom den specifika indikatorn, -3,1% Anpassningen av grundlöneskalan i belgiska franc var som ett resultat av dessa två faktorer +10,4%. Tabell 8 visar denna beräkning årsvis, liksom de ackumulerade resultaten. Tabell 8 (3) (2) (5) Datum Sammansatt index för Bryssel Anpassning av grundlöneskalan för tjänstemän inom EU:s institutioner (7) (6) (7) (4) (1) Anpassning av grundlöneskalan t/t-1 i % +3,4 +4,1 +0,9 +0,5 +1,1 ack. i % •0,7 -0,1 -1,4 •3,3 -3,1 t/t-1 i % -0,7 +0,6 -1,3 -1,9 +0,2 ack. i % +4,1 +7,7 +10,1 +12,8 +13,8 t/t-1 i % +4,1 +3,5 +2,2 +2,4 +0,9 ack. i % +3,4 +7,6 +8,6 +9,2 +10,4 Specifik indikator 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 (7) Anpassning av grundlönen = ( (100+ Sammansatt index för Bryssel (2)) x (100+ Specifik ind. (4)) /100) -100 (3) (5) (7) De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. 20 10 •10 -20 ACK. UTVECKLING I % Sammansatt index för Bryssel _. - - •• -+-T2,8 " ^T - • +13,8 -*+10,4 tlV Anpassning av grundlöneskalan • -M __ Specifik indikator "•-3,1 -3-,3-r 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 - 1 4- 3. 6. 2. Justeringen i nationell valuta har gjort det möjligt att säkerställa principen att lönerna på andra anställningsorter skall ha samma köpkraft som lönerna i Bryssel I flertalet stater har nedskrivningen av penningvärdet i förhållande till den belgiska francen varit större än skillnaden i inflation i förhållande till Belgien (se tabell 5 och 6). Följden har blivit en minskad priskvot mellan andra orter och Bryssel, vilket återspeglas för andra i att den genomsnittliga korrigeringskoefficienten anställningsorter har sjunkit från 102,5% till 86,6%. För att säkerställa principen om likställd köpkraft, görs motsvarande minskning i kvoten mellan den lön som utbetalas på andra anställningsorter och den som utbetalas i Bryssel. - - Detta framgår av tabell 9: Tabell 9 120 -- 115 - 110 - 105 - 100 - 95 - 90 - 85 -- 80 - Genomsnittlig korrigeringskoefficient viktad med hänsyn till antalet tjänstemän utanför Belgien och 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 86,6 15 - 4. MOTVIKTEN TILL KOMPROMISSMETODEN 4. 1. Tillfällig avgift I samband med att metoden antogs införde rådet en tillfällig avgift som ett inslag i en helhetslösning. I detta sammanhang har överläggningar skett angående satserna för avgiften, reglerna för dess tillämpning och tidpunkten för dess införande och upphörande. Denna tillfälliga avgift infördes med stöd av artikel 66a i tjänsteföreskrifterna (Rådets förordning EKSG, EEG, Euratom nr 3831/91 av den 19 december 1991) och upphör samtidigt som metoden. Punkterna 1 och 2 i denna artikel fastställer följande: 1. 2. Med avvikelse från artikel 3. 1 i förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 260/68 skall en tillfällig åtgärd, i det följande benämnd "tillfällig avgift", vidtas och tillämpas under tiden från och med den 1 januari 1992 till den 1 juli 2001 beträffande de löner gemenskaperna betalar till personal i aktiv tjänst. a) Satsen för denna tillfälliga avgift skall vara 5,83% av den beräkningsgrund som anges i punkt 3. I enlighet med förfarandet i artikel 24. 1 i fördraget om upprättandet av ett gemensamt för Europeiska gemenskaperna, och efter att ha hört de övriga berörda institutionerna, kan rådet vid behov, i samband med den översyn som föreskrivs i artikel 15. 2 i bilaga XI till tjänsteföreskrifterna, ändra satsen för den tillfälliga avgift som avses i a på grundval av en rapport och ett förslag från kommissionen. råd och en gemensam kommission b) Denna åtgärd ledde till en genomsnittlig förlust av köpkraft på omkring 2,9%. 4. 2. Höjning av pensionsavgiften Rådet bedömde att det var lämpligt att inom ramen för den gemensamma lösning som förhandlingarna lett fram till och för att säkerställa jämvikten inom pensionssystemet höja satsen för personalens avgifter till detta system. Därför har satsen på 6,75% enligt artikel 83. 2 i föreskrifterna, ersatts av 8,25% genom rådets förordning (EKSG, EEG, Euratom) nr 3832/91 av den 19 december 1991. Denna åtgärd ledde till en genomsnittlig förlust av köpkraft på omkring 1,3%. 16 5. LÖNEUTVECKLINGEN 1991-1995 5. 1. Löneutvecklingen i Bryssel och Luxemburg Följderna av den ekonomiska konjunkturen har återverkat på lönerna för tjänstemännen i Europeiska unionens medlemsstater och således, genom principen om parallell utveckling, även på lönerna för tjänstemännen inom de europeiska institutionerna. Kompletterande åtgärder (tillfällig avgift och höjning av avgifterna till pensionssystemet) har dock för tjänstemännen inom de europeiska institutionerna lett till att minskningen i köpkraft blivit större än vad principen om den parallella utvecklingen medger. Löneutvecklingen i belgiska franc i Bryssel och Luxemburg ser således ut som följer: Tabell 10 Utveckling av lönerna för tjänstemän inom EU:s institutioner (4) (6) (5) (!) (7) (?) (3) Anpassning av grundlöneskalan Datum Avgiftsutveckling Löneanpassning t/t-1 i % ack. i % 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 t/t-1 i % +3,4 +4,1 +0,9 +0,5 +1,1 Tillfällig avgift: träder i kraft den 1 januari 1992. (4) - Höjning av pensionsavgiften: träder i kraft den 1 januari 1993. (6) Löneanpassning = ( (100+ Anpassning av grundlönen(2)) x (100+Anpassning av avgifterna (4)) /100 ) -100 (3) (5) (7) De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. ack. i % +3,4 +7,6 +8,6 +9,2 +10,4 t/t-1 i % +3,4 +1,1 -0,5 +0,5 +1,1 ack. i % +3,4 +4,5 +4,0 +4,5 +5,7 -2,9 -4,2 -4,2 -4,2 •2,9 •1,3 20 10 •10 -20 ACK. UTVECKLING I % 9 "*U,U- " t 4 ,5 -2;9 Anpassning av grundlöneskalan • ^&£ •-F97" ^ S n e a n p a s s n i ng —-»+10,4 +5,7 • -4,-2 --•=4/2 Avgiftsutveckling •-4,2 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 17 - 5. 2. Lönerna på de övriga anställningsorterna i förhållande till Bryssel Den genomsnittliga lönen på övriga orter i förhållande till Bryssel var följande: Tabell 11 Genomsnittlig korrigeringskoefficient viktad med hänsyn till antalet tjänstemän utanför Belgien och Luxemburg 1. 7. 91 102,5 1. 7. 92 104. 6 1. 7. 93 97,5 1. 7. 94 94,5 1. 7. 95 86,6 5. 3. Utvecklingen av lönernas köpkraft Om m an jämför utvecklingen av lönerna (+5,7%) för tjänstemän inom den europeiska unionens institutioner i Bryssel med utvecklingen av levnadsomkostnaderna (+13,8%) blir resultatet en minskning i lönernas köpkraft för tjänstemännen på 7 , 1 %. Tabell 12 visar denna minskning: Tabell 12 Jämförande köpkraftsutveckling för lönerna för tjänstemän inom Europeiska unionens institutioner (!) (?) (3) (4) (5) (6) (7) Datum 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 Löneanpassning t/t-1 i % +3,4 +1,1 -0,5 +0,5 +1,1 ack. i % +3,4 +4,5 +4,0 +4,5 +5,7 Sammans. index - Bryssel t/t-1 i % +4,1 +3,5 +2,2 +2,4 +0,9 ack. i % +4,1 +7,7 +10,1 +12,8 +13,8 (3) - Tillfällig avgift: träder i kraft den 1 januari 1992. - Höjning av pensionsavgiften: träder i kraft den 1 januari 1993. Köpkraft t/t-1 i % -0,7 -2,3 -2,6 -1,9 +0,2 ack. i % -0,7 -3,0 -5,5 -7,3 -JA. (7) Köpkraft = 100 x (100+Anpassning (3)) / (100+ Sammansatt index för Bryssel (5))-100 (3) (5) (7) De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. 20 10 -10 -20 ACK. UTVECKLING I % Sammans. index - Bryssel --"•-+-Î2. 8 * + 1 3-8 -*^4,5- • +#$ •^•"4,5 +5,7 •' Löneanpassnii * « £• Köpkraft f^ " - 7 ,1 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 5. 4. Jämförelse med utvecklingen av de nationella tjänstemännens köpkraft Sedan 1991 har förlusten i köpkraft för tjänstemännen i medlemsstaterna varit 3 , 1 %, vilket genom tillämpningen av metoden även blivit resultatet för tjänstemännen inom Europeiska unionens institutioner. Om man därtill lägger effekten av den tillfälliga avgiften (-2,9%) och effekten av höjningen av avgiften till pensionssystemet (-1,3%) innebär det en förlust i köpkraft för tjänstemännen inom de europeiska institutionerna på 7 , 1% under fem år. Således har lönerna för tjänstemännen inom de europeiska institutionerna inte endast har följt den nationella löneutvecklingen i den offentliga sektorn utan därutöver ytterligare förlorat i köpkraft. Tabell 13 il) Köpkraftsutveckling för lönerna för tjänstemän i EU:s medlemsstater och inom EU:s institutioner (4) Q) (5) ® O). (Jl Lönerna för Lönerna för tjänstemän i EU:s tjänstemän inom EU:s Skillnad Datum medlemsstater institutioner 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 t/t-1 i % -0,7 +0,6 -1,3 -1,9 +0,2 ack. i % -0,7 -0,1 -1,4 -3,3 t/t-1 i % -0,7 ack. i % -0,7 -2,3 -2,6 -1,9 +0,2 -3,0 -5,5 -7,3 ii t/t-1 i % +0,0 -2,9 -1,3 +0,0 +0,0 ack. i % +0,0 -2,9 -4,2 -4,2 •4,2 (6) Tillfällig avgift: träder i kraft den 1 januari 1992. Höjning av pensionsavgiften: träder i kraft den 1 januari 1993. (3) (5) (7) De ackumulerade värdena beräknas via produkten av de årliga förändringarna. 20 10 •10 -20 ACKUMULERAD KÖPKRAFTSUTVECKLING I % Lönerna för tjänstemän i EU:s medlemsstater ' " ' • • • - 3 , 0. ^ - " " - - • • - • 3 ,» • 5 , 5 -. =7,3- •3,1 -7,1 Lönerna för tjänstemän inom EU:s institutioner 1. 7. 91 1. 7. 92 1. 7. 93 1. 7. 94 1. 7. 95 19- 6. SAMMANFATTNING Rådet har beslutat att föreskrifternas bilaga XI (metoden) skall gälla i 10 år till och med den 30 juni 2001. Denna i gemenskapens regelverk, vars tillämpning gemenskapsinstitutionerna och varje medlemsstat skall vaka över. ingår således tillsammans med de övriga förordningarna En utvärdering av metoden skall ske fem år efter att den började tillämpas. Det kommer att vara en objektiv utvärdering för att kontrollera om principen om parallell utveckling har tillämpats på ett riktigt sätt. Bara om felaktiga resultat har kunnat konstateras kan kommissionen, efter att ha hört övriga institutioner, föreslå en ändring av föreskrifterna till rådet. Resultaten visar en minskning (-3,1%) i lönernas köpkraft för tjänstemän inom de europeiska institutionerna liksom för nationella tjänstemän inom den offentliga sektorn, en ytterligare minskning i köpkraft (-4,2%) beroende av den tillfälliga avgiften och höjningen av pensionsavgiften, upprätthållandet av arbetsfreden genom inrättandet av detta förfarande. - Kommissionen bedömer att ett förslag till ändring av metoden även skulle påverka grundinnehållet i den slutgiltiga kompromissen från förhandlingarna 1991 och de åtaganden som undertecknats av parterna. Därmed skulle eventuella avvikelser från förhandlingsresultaten påverka personalens berättigade förtroende vad gäller institutionernas vilja att följa sina åtaganden, vilket skulle få allvarliga konsekvenser för verksamheten inom institutionerna. Kommissionen bedömer därför att ett förslag som syftar till att ändra något av inslagen i kompromissen är oberättigat. 20 ISSN 1024-4506 KOM(96) 258 slutlig DOKUMENT sv oi Katalognummer : CB-CO-96-268-SV-C ISBN 92-78-05241-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: A Tanács határozata (1996. június 11.) az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között levélváltás formájában létrejött megállapodás 8. cikkének végrehajtásáról

eurovoc_concepts:
Andorra
agreement (EU)
free circulation
originating product
third country
trade agreement (EU)

formats: html pdf print

text: 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 137 31996D0366 L 145/16 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1996. 6. 19. A TANÁCS HATÁROZATA (1996. június 11. ) az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között levélváltás formájában létrejött megállapodás 8. cikkének végrehajtásáról (96/366/EK) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és külö- nösen annak 113. cikkére, tekintettel a Bizottság javaslatára, levélváltás formájában létrejött, 1990. mivel az Európai Gazdasági Közösség és az Andorrai Hercegség között június 28-án Luxembourgban aláírt megállapodás (1) 8. cikke (1) bekezdésének a) pontja értelmében, amennyiben öt éves időtartamon keresztül és ezen az időtartamon túl az említett cikk (1) bekezdésének b) pontjával összhangban nem jön létre megállapodás, az Andorrai hercegség felhatalmazza a Közösséget, hogy az Andorrai Herceg- ség nevében és részére eljárva a harmadik országokból származó árukat szabad forgalomba bocsássa az Andorrai hercegségben; mivel a 8. cikk (1) bekezdésének b) pontja kiköti, hogy ezen idő- szak lezárultával és a 20. cikk szerint az Andorrai Hercegség gya- korolhatja a szabadforgalomba bocsátás jogát a Szerződő Felek közötti megállapodást követően; mivel az Andorrai Hercegség kérte a szabadforgalomba bocsátás jogának gyakorlását; mivel az Andorrai Hercegség kérésére a Tanács 1995. október 30-i nyilatkozatában elvi hozzájárulását adta az említett jog gya- korlásához; mivel a Tanács alakítja ki a Közösség, mint Szerződő Fél hivatalos álláspontját; mivel az említett jog gyakorlásának előkészítéséhez megfelelő időt kell biztosítani, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: Egyetlen cikk 1996. július 1-jétől az Európai Közösség az Andorrai Hercegség nevében és részére eljárva nem biztosítja a harmadik országokból származó áruk szabad forgalomba hozatalát az Andorra Hercegségben. Kelt Luxembourgban, 1996. június 11-én. a Tanács részéről az elnök W. VELTRONI (1) HL L 374. , 1990. 12. 31. , 16. o