title: ÅRSBERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OM GENNEMFØRELSEN AF PROGRAMMET FOR OMSTRUKTURERING AF SYSTEMET FOR LANDBRUGSUNDERSØGELSER I GRÆKENLAND - 1994 - (Artikel 5 i Rådets beslutning 85/360/EØF af 16. juli 1985)

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 20. 06. 1996 KOM(96) 287 endelig udg. ÅRSBERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OM GENNEMFØRELSEN AF PROGRAMMET FOR OMSTRUKTURERING AF SYSTEMET FOR LANDBRIIGSUNDERSØGELSER I GRÆKENLAND • • 1994 •• (Artikel 5 i Rådets beslutning 85/360/EØF af 16. juli 1985) I. INDLEDNING for omstrukturering af landbrugsstatistikken i Grækenland, som blev Programmet vedtaget i 1985 (Rådets beslutning 85/360/EØF af 16. juli 1985, senest ændret ved Rådets beslutning 92/582/EØF af 14. december 1992 - jf bilag 1), har følgende formål: - at skabe en central og lokal teknisk-administrativ infrastruktur, der nu og fremover kan benyttes til varetagelse af alle opgaver i forbindelse med landbrugsstatistikken; - at forbedre grundlaget for stikprøveundersøgelser bl. a. ved opstilling af et register over landbrugsbedrifter; - at indføre edb-teknik på centralt, regionalt og subregionalt niveau til registrering, kontrol og bearbejdning af data; - gradvis at gennemføre Fællesskabets program for landbrugsstatistikker, således at Fællesskabet kan oplysninger, der er nødvendige for iværksættelsen af den fælles landbrugspolitik. tilvejebringe de landbrugsundersøgelser og (statistiske) Ifølge artikel 5 i beslutning 85/360/EØF forelægger Kommissionen hvert år en rapport for Rådet om programmets gennemførelse. Af rapporten fremgår, hvilke applikationer der er færdigudviklet, hvilke aktioner der er foretaget, og hvilke foranstaltninger der er vedtaget i 1994 af de kompetente myndigheder (Det Statistiske Kontor og landbrugsministeriet), og som har været nødvendige for at nå de mål, der er opstillet i programmet. li. STATUS Rapporten er udarbejdet under hensyn til de bemærkninger, der blev fremsat på det seneste møde i Rådets arbejdsgruppe vedrørende landbrugsstatistik (5. december 1995 i Bruxelles). Det blev bl. a. foreslået, at rapporten så vidt muligt skulle være kortere end hidtil. Det arbejde, der er blevet udført i 1994 - især anvendelsen af det nye register over landbrugsbedrifter og dyrebestand samt omlægning af alle undersøgelser - har givet væsentlige resultater og givet grundlag for mere indgående overvejelser og en fortsat lurbedring af del nye system. ifølge 1994-programmet (som blev forelagt i Det statistiske arbejde, der skulle udføres 1993 i Luxembourg på mødet i arbejdsgruppen og Den Stående Landbrugsstatistiske Komité - jf bilag 2), er i det store og hele udført som angivet i denne rapport. Der er derimod store forskelle med hensyn til udgiftsbeløbene, jf tabellen i bilag 3. I programmet anslås udgifterne til 1 709 000 000 GRD (ca. 5,7 mio. ECU), mens de ifølge den statusrapport, som de græske myndigheder forelagde i 1995, har udgjort i alt 927 300 932 CiRD (ca 3,1 mio. ECU). Denne forskel skyldes, at resultaterne af de landbrugsundersogelser, der blev gennemført i 1994, først blev bearbejdet i 1995 af de i punkt 1. 1 i bilag 2 anførte grunde), mens de ifølge programmet skulle have været bearbejdet i 1994. 4 Edb-infrastrukturen er indført centralt og i regionerne, men der er ikke opnået samme resultater med hensyn til den administrative infrastruktur (personale), især i regionerne. For at kunne decentralisere bearbejdningen af alle undersøgelsesdataene er det absolut nødvendigt, at der i alle de regionale kontorer er et tilstrækkeligt antal personer, der kan anvende den moderne teknologi. De græske myndigheder, der har ansvaret for programmets gennemførelse, har gentagne gange lovet at træffe de nødvendige foranstaltninger til at løse dette problem, men i dag, 2 år inden programmets afslutning, er situationen stadig langt fra tilfredsstillende. 5. De ansvarlige skal desuden gøre en indsats for at udvikle databaserne og for at udarbejde kommunikation mellem sammenkobling program af og for generelt et landbrugsministeriets og ESYE's edb-systemer. o Ifølge den tidsplan for 1993-i996, som de græske myndigheder forelagde i forbindelse med den anden ændring af Rådets beslutning, skulle der i 1994 bl. a. gennemføres følgende: - udvikling af et geografisk informationssystem (GIS); - den endelige overførsel af undersøgelsen vedrørende slagtninger fra landbrugsministeriet til ESYE. Efter det oplyste er der ikke gjort store fremskridt på det første punkt, mens det andet forventes gennemført i januar 1996. B I L AG 1 TIDSPLAN Det var oprindeligt hensigten, at programmet skulle gennemføres over en periode på fem år (1986- 1990), således at man startede med regionen Thrakien-Makedonien i 1986 og sluttede med Kreta i 1090. Med de to forlængelser, Grækenland har opnået ved Rådets beslutning 90/386/EØF og 92/582/EØF, er tidsfristen dog blevet forlænget til 1996. Den nye tidsplan ser således ud: 1986 - første år 1987-andet år 1988 - tredje år 1989- tjerdeår 1990- femte år 1991 - sjette år 1992 - syvende år 1993 - ottende år 994 - niende år 1995 - tiende år 1996 - ellevte åi- Makedonien; Makedonien, Thrakien, Thessalien, Epirus; Makedonien, Thrakien, Thessalien, Epirus, Centralgrækenland og De loniske Øer; Makedonien, Thrakien, Thessalien, Epirus, Centralgrækenland, De loniske Øer og Peloponnes; Makedonien, Thrakien, Thessalien, Epirus, Centralgrækenland, De loniske Øer, Peloponnes og Kreta; Makedonien, Thrakien, Thessalien, Epirus, Centralgrækenland, De loniske Øer, Peloponnes, Kreta og øerne i Det Ægæiske Hav (nord og syd); Afprøvning af det nye system på hele Grækenland; Udarbejdelse af et stikprøvegrundlag på basis af resultaterne af den almindelige landbrugstælling 1991; Udvidelse af teledetektionen til at omfatte hele fastlandet samt Kreta, Iværksættelse af samspillet mellem den centrale og den regionale teknisk-administrative infrastruktur, som er udviklet af henholdsvis Det Statistiske Kontor og landbrugsministeriet som led i gennemførelsen af programmet for de undersøgelser, der foretages af Det Statistiske Kontor, Anvendelse af det nye system på hele Grækenland; Opfølgning og kritisk gennemgang af resultaterne af den første egentlige anvendelse af undersøgelsessystemet. I november 1997 skal Kommissionen forelægge en rapport for Rådet om programmets gennemlørelse, navnlig om de opnåede resultater B I L AG 2 GENNEMFØRELSE AF OMSTRUKTURERINGSPROGRAMMET 11994 1. Statistiske applikationer /. /. ESYE I 1994 blev alle stikprøveundersøgelser, der som enhed har landbrugsbedriften, omlagt på grundlag af det nye register, der blev udarbejdet i 1993 på basis af dataene fra landbiui>slællint>en i 1991. På grund af denne omlægning har det været nødvendigt at udarbejde nye programmer til edb-behandling og uddrag af resultater fra 1994-undersøgelserne. På grund af arbejdets omfang har man besluttet at give en privat organisation til opgave at udarbejde og indføre et nyt system for landbrugsstatistikker, som skal omfatte alle undersøgelser inden for landbrugssektoren. Det nye system blev udarbejdet og indført i første kvartal af 1995. Alle data fra 1994- undersøgelsen har derfor kunnet bearbejdes ved hjælp af systemet. Eurostat modtog resultaterne af disse 1994-undersøgelser mellem oktober og november 1995. Ud over det traditionelle statistiske arbejde (undersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur, husdyrbestanden, frugtplantager, vinarealer, kornproduktionen og den årlige landbrugSLindersøgelse), er der i 1994 desuden udført følgende statistiske arbejde: - Slagteriu mlersogelse: Denne undersøgelse henhører stadig under landbrugsministeriet, men ESYE gennemførte den for første gang i 1993 som pilotundersøgelse og har beskæftiget sig med den siden 1994. Det er hensigten, at ESYE fra januar 1996 regelmæssigt skal indberette resultaterne af slagteriundersøgelserne, og at landbrugsministeriet ophører med at gennemføre de pågældende undersøgelser Undersøgelse af hostudbyttet ved hjælp af arealstikprøver Sampling): (Area Frame * Undersøgelsen af kornproduktionen på basis af en arealstikprøve fra den statistiske teledetektionsundersøgelse, der foretages af landbrugsministeriet, blev gennemført i 1993 af ESYE i samarbejde med ministeriet i Thessalien-regionen. I 1994 blev undersøgelsen udvidet til Kreta og Epirus. Formålet med denne pilotundersøgelse er at gøre det muligt dels for ESYE at foretage en analyse af den undersøgelse vedrørende høstudbyttet, der ved hjælp af den eksisterende ordning foretages ved direkte tællinger, dels for ministeriet at foretage en analyse af den undersøgelse vedrørende arealer med vegetabilske produkter, der gennemføres på basis af en arealstikprøve. 1. 2. Landbrugsministeriet Den vigtigste aktion inden for statistiske applikationer har siden 1991 været opstilling af statistiske skøn ved hjælp af en arealstikprøve. I 1994 blev programmet udvidet til Kreta og Epirus og dækker således praktisk talt hele Grækenland med undtagelse af de mindre øer. Ud over den hidtil anvendte metode, hvorefter de udnyttede arealer tælles, er stikprøvemetoden blevet afprøvet på et begrænset areal med henblik på at uddrage sammenlignelige data. Der er i øvrigt udført statistiske opgaver på følgende områder: • statistikkei over mælk og mejeriprodukter; • statistikker over den vegetabilske produktion, • månedsstatistikker over slagtninger - prognoser over den animalske produktion (kød); • månedsstatistikker over produktionen af og handelen med rugeæg og årsstatistikker over struktur og anvendelse af rugemaskiner; • INLB 2. Edb-udstyr 2. 1. ESYE Det tekniske udstyr i form af hardware og software, der er nødvendigt for at dække det aktuelle behov for landbrugsstatistiske applikationer både på centralt og regionalt plan, er erhvervet Samtidig sikrer "KLISTHENIS"-programmet (Kommissionens beslutning C(94) 1422 af 29. juli 1994 - modernisering af den offentlige administration) at udstyret udbygges, fornyes og drives på en måde så fremtidige behov dækkes Selv om det er muligt at foretage en sammenkobling mellem hovedstaden og provinsen på regionalt plan og ministerielt plan, findes der ikke specialiseret personale, som vil kunne stå for driften af nettet. Nettet vil først kunne fungere fuldt ud, når personalesituationen gør det muligt. Med hensyn til edb-udstyr er følgende aktioner blevet gennemført: • 9 RISC-systemer, der i en pilotfase anvendes af den centrale tjeneste som klientserver, er blevet etableret i 1994; • det centrale system er blevet udvidet for at øge kapaciteten, idet baserne til landbrugstællingen og registret er installeret til bearbejdning af undersøgelserne, • der er desuden købt et optisk disk-jukebox-system, der anvendes til oplagring og formidling af oplysninger til de forskellige regionale kontorer. 2. 2. Landbrugsministeriet Som i 1993 er der også i 1994 ydet edb-støtte til statistiske applikationer via landbrugsministeriets net. Der blev i slutningen af 1994 offentliggjort et udbud for at supplere software og hardware forst og fremmest med henblik på at udføre den geografiske stikprøveanalyse af satellitbilleder og digitalisering 3. Personale/uddannelse •*•'• ESYE l den foregående rapport (1993) var det på tale at forlænge ansættelseskontrakterne for 419 personer indgået efter privatretlige regler i et år. Der var tale om ansættelseskontrakter, I februar 1995 blev de pågældende kontrakter ændret til tidsubestemte kontrakter. Størstedelen af disse personer beskæftiger sig udelukkende med landbrugsstatistik. Behovet for specialiseret personale dækkes ved genansættelse af 150 personer, sorn indtil 1990 var kontraktansatte, og som allerede lidt efter lidt har faet beskæftigelse i de forskellige ESYE-tjenester. Hele det nævnte personale er begyndt at følge særlige uddannelsesprogrammer, hvis formål er at dække det umiddelbare behov som følge af indførelsen af det nye udstyr og anvendelsen af moderne teknologi. Samtidig blev der i 1994 afholdt seminarer for hele ESYE-personalet. Seminarerne drejede sig om problemer i forbindelse med undersøgelsesmetodologien, edb osv. De blev finansieret med andre midler, og ansatte i alle berørte direktorater deltog. 3 2. Landbrugsministeriet I første halvår af 1994 er arbejdet med gennemførelse af programmet blevet udført af 52 kontraktansatte (operatører og programmører). I andet halvår blev disse medarbejdere ansat tidsubegrænset, således at programmet kan fortsætte efter 1996 Der er afholdt mange videreuddannelseskurser. Disse har været henvendt til det personale i direktoraterne for informatik, politik og landbrug, som generelt beskæftiger sig med gennemførelsen af det græske projekt. Der har været tale om såvel interne som eksterne seminarer, organiseret under medvirken af statsministeriet, og de har ikke belastet programmet for omstrukturering af landbrugsstatistikkerne. B I L AG 3 OPL YSNINGER OM DET FINANSIELLE ASPEKT AF OMSTRUKTURERINGSPROGRAMMET De samlede udgifter, der er aflioldt i 1994, er opført i bilaget på følgende side. Opmærksomheden henledes på, at ifølge Rådets beslutning 90/386/EØF (artikel I, stk. 5) om ændring af beslutning 85/360/EØF udgør Fællesskabets bidrag til finansiering af programmet fra 1991 to tredjedele af de samlede udgifter mod en tredjedel til og med 1990. Økonomiministeriet - Generalsekretariatet for ESYE Landbrugsministeriet l ilniliskiiU'uoiï lk-lt»h i drakmer I I a) i) ii) U l X i ll T L R T IL INFRASTRUKTUR Udvikling aledb-funklion GLNLRALSLKRLTARIAT FOR LSYL Kob at"hardware og software Brugerstolte iii) Andet materiel og forbrugsdele iv) Vedligeholdelse v) vi) ID 11 ni Netværksrettigheder I 8°<> moms af i. ii. iii. iv ou v I. ANDHRUGSMINISILRILI kob al hardware og software Hi uuei slotte iii) Andet materiel og forbrugsdele iv) v i vi) 2 Vedligeholdelse Netværk srettighedcr 18% moms al i. ii. iii. iv og v Lokaler 254 850 0X7 466 753 728 154 675 994 70 618 715 84 057 279 100 174 093 8X5 000 99 2X9 093 33 053 I 50 (i) Generalsekretariatet for LSYL. 33 053 1 50 (n) Landbrugsministeriet KoiltnilldslM (i) (ieiieralsckrelarialel for I SYL (ii) Landbrugsministeriet 4 Undervisningsmidler (i ) (ieneralsckrelarialet tor LSYL ( I I) Landbrugsministeriet > Tiansportmidlei (i) Generalsekretariatet for LSYL (ii) Landbrugsministeriet 6 Andre udgifter til teknisk-admii)islrativ infrastruktur 145 423 5X8 (i) Generalsekretariatet for l'. SYI. ( I I) Landbrugsministeriet i 'ddannelse al peisonale (i) Generalsekretariatet Ior LSYL l u ll. andbrugsmimsleriel 5 Diverse udgifter (i ) Generalsekretariatet loi LSYL ( II I I. audbruusminisleriel 102 971 557 42 452 031 30 862 552 2 564 351 33 426 9(13 Il a) UDGILTL. R TILSTATISIISKL. AI'I'I. IKATIONL. R G L N L R A L S L K R L T A R I AI I T IOR LSYL 214 349 238 460 553 204 1 2 3 4 5 6 7 X Kom Undersogelse vedrorende husdyrbestanden Undersogelse vedrorende træer Den årlige landbrugsundersogelse Undersouelse vedrorende vinarealer Omstrukturering af landbrugsstatistikken Landbrugsbedrifternes struktur I Indersoiielse vedrorende hosludhvlle bi I. ANDBRUGSMINISTLRII. 1. Statistiske apphkai. 1 eledelektioii I A LT (DRAKMER) 14 665 152 32 704 131 38 268 991 81 271 639 43 343 036 I 603 939 1 918 350 574 000 63 161 873 183 042 093 10 246 203 966 927 306 932 ISSN 0254-1459 KOM(96) 287 endelig udg. DOKUMENTER DA 17 03 Katalognummer : CB-CO-96-293-DA-C ISBN 92-78-05597-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 11


title: Proposition de DECISION DE CONSEIL autorisant la République fédérale d' Allemagne à conclure deux accords avec la République Tchèque contenant des dispositions dérogatoires aux articles 2 et 3 de la Sixième Directive 77/388/CEE du Conseil, du 17 mai 1977, en matière d' harmonisation des législations des États membres relatives aux taxes sur le chiffre d' affaires

eurovoc_concepts:
Czechia
Germany
VAT
approximation of laws
tax convention

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 19. 06. COM(%) 277 final 1996 Proposition de DECISION DP CONS m L AUTORISANT LA RÉPUBLIQUE FÉDÉRALE D'ALLEMAGNE À CONCLURE DEUX ACCORDS AVEC LA RÉPUBLIQUE TCHÈQUE CONTENANT DES DISPOSITIONS DÉROGATOIRES AUX ARTICLES 2 ET 3 DE LA SIXIÈME DIRECTIVE 77/388/CEE DU CONSEIL, DU 17 MAI 1977, EN MATIÈRE D'HARMONISATION DES LÉGISLATIONS DES ETATS MEMBRES RELATIVES AUX TAXES SUR LE CHIFFRE D'AFFAIRES (présentée par la Commission) Exposé des motifs Par lettres enregistrées au Secrétariat général de la Commission les 22 août 1995 et 26 mars 1996, la République fédérale d'Allemagne a demandé l'autorisation, sur la base de l'article 30 de la sixième directive 77/388/CEE du Conseil, du 17 maM977, en matière d'harmonisation des législations des Etats membres relatives aux taxes sur le chiffre d'affaires - Système commun de taxe sur la valeur ajoutée: assiette uniformed), à conclure avec la République tchèque deux accords qui contiennent des dispositions fiscales qui dérogent des articles 2 et 3 de sixième directive. Conformément à l'article 30 précité, les autres Etats membres ont été informés des demandes de l'Allemagne par lettre du 25 avril 1996. Le premier accord concerne la construction d'un pont frontalier sur la Rehlingbach à hauteur de Waidhaus et RoBhaupt, reliant l'autoroute allemande A6, qui va de Nùrnberg en direction de l'est, à l'autoroute tchèque D5, qui va de Pilsen en direction de l'ouest. Cet accord prévoit que le chantier de construction du pont frontalier et, après achèvement des travaux, le pont frontalier lui-même, dans la mesure où ils se trouvent sur le territoire de la République tchèque, sont considérés comme faisant partie du territoire de la République fédérale d'Allemagne, pour ce qui concerne les livraisons de biens et les prestations de services liées à la construction du pont frontalier ou à des travaux de remise en état et de rénovation y afférentes. Le deuxième accord concerne la construction d'un pont frontalier à hauteur de Schônberg et Voitersreuth, en prolongement de l'autoroute E49. Cet accord prévoit que le chantier de construction du pont frontalier et, après achèvement des travaux, le pont frontalier lui-même, dans la mesure où ils se trouvent sur le territoire de la République fédérale d'Allemagne, sont considérés comme faisant partie du territoire de la République tchèque, pour ce qui concerne les livraisons de biens et les prestations de services liées à la construction du pont frontalier ou à des travaux de remise en état et de rénovation y afférentes. En outre, les deux accords précités stipulent que les biens importés du territoire de l'un des Etats contractants sur le territoire de l'autre Etat contractant ne seront pas soumis aux taxes à l'importation, exception faite des droits de douane, à condition que ces biens soient utilisés pour la construction, la remise en état et la rénovation des ponts frontaliers en question. Cette disposition ne s'applique pas aux importations de biens effectuées par des administrations publiques. En vertu du principe de territorialité prévu par la sixième directive, les opérations de construction, de remise en état et de rénovation du pont, exécutées sur le territoire allemand, sont soumises à la TVA en Allemagne. En revanche, celles exécutées sur le territoire tchèque sont hors du champ d'application de la sixième directive. L'application de ces dispositions imposerait de ventiler les opérations en fonction du territoire sur lequel W JO no. L 145 du 13. 6. 1977, p. 1. Directive modifiée en dernier lieu par la directive 95/7/CE (JO no. L 102 du 5. 5. 1995, p. 18) 2 elles sont effectuées. En outre, chaque importation en Allemagne de biens en provenance de la République tchèque, utilisés pour la construction, la remise e : état et la rénovation des ponts visés, est soumise à la TVA en Allemagne. Les Etats contractants sont d'avis que l'application de ces règles entraînerait de lourdes complications d'ordre fiscal pour les entrepreneurs chargés des travaux visés. Dès lors, les Etats contractants estiment que les dispositions fiscales du projet d'accord se justifient afin de simplifier les obligations fiscales de ces entrepreneurs. Par ailleurs, il est à signaler qu'en vertu de l'article 30 de la sixième directive, le Conseil a déjà autorisé la République fédérale d'Allemagne à conclure avec la République de Pologne plusieurs accords relatifs à des constructions dans la zone frontière, qui contenaient des dispositions fiscales semblables à celles des présents accords. La Commission partage l'avis que l'imposition uniforme des travaux de construction, de remise en état et de rénovation, ainsi que la renonciation à la perception de TVA à l'importation de biens destinés à être utilisés pour ces travaux, constitue une simplification pour les opérateurs par rapport à l'application des règles normales de taxation. De surcroît, compte tenu de l'effet compensateur des dispositions fiscales des deux accords, l'application des dispositions fiscales de ces accords n'aura qu'une incidence négligeable, mais de toute façon positive, sur les ressources propres des Communautés européennes provenant de la taxe sur la valeur ajoutée. En effet, selon les informations fournies par les autorités allemandes, le chiffre d'affaires des travaux à taxer en Allemagne par application des dispositions fiscales dérogatoires prévues par ces accords, est légèrement supérieur au chiffre d'affaires des travaux qui serait à soumettre à la TVA en Allemagne si les règles normales du système commun de TVA étaient d'application. La Commission estime par conséquent qu'il convient d'autoriser la République fédérale d'Allemagne à conclure les accords envisagés. 3 Proposition de DÉCISION DU CONSEIL AUTORISANT LA RÉPUBLIQUE FÉDÉRALE D'ALLEMAGNE À CONCLURE DEUX ACCORDS AVEC LA RÉPUBLIQUE TCHÈQUE CONTENANT DES DISPOSITIONS DÉROGATODRES AUX ARTICLES 2 ET 3 DE LA SIXIÈME DmEcnvE 77/388/CEE DU CONSEIL, DU 17 MAI 1977, EN MATIÈRE D'HARMONISATION DES LÉGISLATIONS DES ETATS MEMBRES RELATIVES AUX TAXES SUR LE CHIFFRE D'AFFAIRES. LE CONSEIL DE L'UNION EUROPEENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu la sixième directive 77/388/CEE du Conseil, du 17 mai 1977, en matière d'harmonisation des législations des Etats membres relatives aux taxes sur le chiffre d'affaires - Système commun de taxe sur la valeur ajoutée: assiette uniforme^), et notamment son article 30, vu la proposition de la Commission, considérant qu'aux termes de l'article 30 de la sixième directive, le Conseil, statuant à l'unanimité sur proposition de la Commission, peut autoriser tout Etat membre à conclure avec un pays tiers ou un organisme international un accord pouvant contenir des dérogations à ladite directive; considérant que par lettres enregistrées au Secrétariat général de la Commission les 22 août 1995 et 26 mars 1996, le gouvernement allemand a demandé l'autorisation de conclure avec la République tchèque deux accords, qui contiennent des dérogations aux articles 2 et 3 de la sixième directive pour ce qui concerne les travaux de construction, de remise en état et de rénovation relatifs à deux ponts frontaliers entre les Etats contractants en question; considérant que les autres Etats membres ont été informés, le 25 avril 1996, de la demande de l'Allemagne; (*) JO no. L 145 du 13. 6. 1977, p. 1. Directive modifiée en dernier lieu par la directive 95/7/CE (JO no. L 102 du 5. 5. 1995, p. 18) considérant qu'en absence des dispositions dérogatoires, les opérations de construction, de remise en état et de rénovation, exécutées sur le territoire allemand seraient soumises à la TVA en Allemagne, celles exécutées sur le territoire tchèque seraient hors du champ d'application de la sixième directive, et qu'en outre, chaque importation en Allemagne, en provenance de la République tchèque, de biens qui sont utilisés pour la construction, la remise en état et la rénovation des ponts frontaliers, serait soumise à la TVA en Allemagne; considérant que le but des dispositions dérogatoires prévues par les accords, est de simplifier les règles de taxation pour les opérateurs chargés des travaux visés; considérant que ces dispositions dérogatoires n'auront qu'une incidence négligeable sur les ressources propres des Communautés européennes provenant de la taxe sur la valeur ajoutée, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: J Article premier La République fédérale d'Allemagne est autorisée à conclure avec la République tchèque deux accords, qui contiennent des dispositions dérogatoires à la sixième directive 77/388/CEE du Conseil du 17 mai 1977. Le premier accord concerne la construction d'un pont frontalier sur la Rehlingbach à hauteur de Waidhaus et RoGhaupt, reliant l'autoroute allemande A6, qui va de Nùrnberg en direction de l'est, à l'autoroute tchèque D5, qui va de Pilsen en direction de l'ouest. Le second accord concerne la construction d'un pont frontalier à hauteur de Schônberg et Voitersreuth, en prolongement de l'autoroute E49. Les dispositions fiscales dérogatoires prévues par ces accords, sont définies aux articles 2, 3 et 4 ci-après. Article 2 Par dérogation à l'article 3 de la sixième directive, le chantier de construction du pont frontalier visé à l'article premier paragraphe 2 précité et, après achèvement des travaux, le pont frontalier lui-même, dans la mesure où ils se trouvent sur le territoire de la République tchèque, sont considérés comme faisant partie du territoire de la République fédérale d'Allemagne, pour ce qui concerne les livraisons de biens et les prestations de services liées à la construction du pont frontalier ou à des travaux de remise en état et de rénovation y afférentes. Article 3 Par dérogation à l'article 3 de la sixième directive, le chantier de construction du pont frontalier visé à l'article premier paragraphe 3 précité et, après achèvement des travaux, le pont frontalier lui-même, dans la mesure où ils se trouvent sur le territoire de la République fédérale d'Allemagne, sont considérés comme faisant partie du territoire de la République tchèque, pour ce qui concerne les livraisons de biens et les prestations de services liées à la construction du pont frontalier ou à des travaux de remise en état et de rénovation y afférentes. G Article 4 Par dérogation à l'article 2 paragraphe 2 de la sixième directive, l'importation de biens en Allemagne en provenance de la République tchèque, n'est pas soumise à la taxe sur la valeur ajoutée, dans la mesure où ces biens sont utilisés pour la construction, la remise en état et la rénovation d'un des ponts définis à l'article premier paragraphes 2 et 3 précités. Toutefois, cette dérogation ne s'applique pas aux importations de biens effectuées pour les mêmes besoins par une administration publique. La République fédérale d'Allemagne est destinataire de la présente décision. Article S Fait à Bruxelles, le 1996 Par le Conseil Le Président ~\ FICHE FINANCIERE Cette proposition de décision, une fois adoptée, n'aura que des conséquences négligeables sur les ressources propres de la Communauté. % ISSN 0254-1491 COM(96) 277 finai DOCUMENTS FR 09 II N° de catalogue : CB-CO-96-285-FR-C ISBN 92-78-05513-1 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg J


title: Proposta de Directiva do Conselho que altera, no que diz respeito à Gyrodactylus salaris, a Directiva 91/67/CEE relativa às condições de polícia sanitária que regem a introdução no mercado de animais e produtos da aquicultura

eurovoc_concepts:
animal product
aquaculture
fishery product
health legislation
live animal
marketing

formats: html pdf pdfa1b print

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 19. 06. 1996 C()M(96) 279 final 96/0157 (CNS) 96/0158 (CNS) Proposta de DIRECTIVA DO CONSELHO que altera, no que diz respeito à Gyrodactylus salarís, a Directiva 91/67/CEE relativa às condições de polícia sanitária que regem a introdução no mercado de animais e produtos da aquicultura Proposta de DIRECTIVA DO CONSELHO que altera a Directiva 93/53/CEE que introduz medidas comunitárias mínimas de combate a certas doenças dos peixes (apresentadas pela Comissão) EXPOSIÇÃO DOS MOTIVOS A criação do mercado interno resultou no estabelecimento de regras comunitárias relativas a questões de sanidade animal que regem a colocação no mercado de animais e produtos da aquicultura(1) e de medidas mínimas para o combate a certas doenças dos peixes(2). As presentes propostas têm por objectivo alterar as regras comunitárias em vigor para: - organizar o comércio de salmonídeos de forma a evitar a introdução do parasita Gyrodactylus salarís em regiões declaradas oficialmente indemnes desse parasita, - - introduzir uma exigência de certificação para evitar a propagação da necrose hematopoética infecciosa (NHI) e da septicemia hemorrágica viral (SHV), tornar as regras comunitárias mais conformes com as exigências estabelecidas pelo Gabinete Internacional de Epizootias (OIE, «Office International des Epizooties»), - limitar o âmbito da Directiva 93/53/CEE às doenças virais dos peixes. Os primeiros três objectivos são alcançados através da alteração da Directiva 91/67/CEE do Conselho: a) Girodactilose A Directiva 91/67/CEE contém as regras comunitárias para a organização do comércio de animais de aquicultura a fim de evitar a propagação de doenças graves (doenças da Lista II). As doenças actualmente cobertas por essas regras são a NHI e a SHV, que têm um impacto económico marcado na aquicultura quando introduzidos numa região anteriormente indemne dessas doenças. O transporte de animais de aquicultura apenas é possível de zonas ou certas explorações com um elevado estatuto sanitário (indemnes de NHI e SHV) para zonas ou explorações com um estatuto sanitário inferior. Relatórios recentes indicam que a girodactilose, doença dos salmonídeos provocada pelo parasita de água doce Gyrodactylus salarís, ocorre sobretudo na Escandinávia (Suécia, Finlândia, Noruega). Foi também assinalada, embora não oficialmente confirmada, noutros Estados-membros. A Gyrodactylus salarís provoca vastas perdas em unidades populacionais fluviais de salmão do Atlântico. Outros salmonídeos, nomeadamente o salmão do Báltico (uma variedade de salmão do Atlântico), a truta comum e a truta arco-íris, podem actuar como portadores não sintomáticos, transferindo assim a doença aquando de trocas comerciais ou de migração no mesmo rio e, mesmo, entre diferentes rios. A infecção pode ser controlada em populações em cativeiro através de quimioterapia, mas é virtualmente impossível de controlar na natureza. É, assim, importante evitar a propagação da doença para zonas da Comunidade onde a sua ausência está comprovada. A girodactilose tem, pois, todas as características para ser considerada uma doença a incluir na Lista II, devendo-lhe ser aplicadas medidas comunitárias idênticas às aplicáveis à NHI e à SHV. A medida proposta tem, pois, por objectivo incluir a girodactilose nas doenças da Lista II e define as regras segundo as quais uma zona (bacia hidrográfica) ou certas explorações podem ser declaradas indemnes de Gyrodactylus salarís, aplicando-se-lhes as mesmas regras de transporte que às outras doenças da Lista II. (1) Directiva 91/67/CEE do Conselho, de 28 de Janeiro de 1991 (JO n° L 46 de 19. 2. 1991, p. 1), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 95/22/CEE (JO n° L 243 de 11. 10. 1995, p. 1). (2) Directiva 93/53/CEE do Conselho, de 24 de Junho de 1993 (JO n° L 175 de 17. 9. 1993). 1 b) Certificação para a NHI e a SHV Constata-se ser necessário introduzir uma exigência de certificação para os peixes, ovos e gâmetas colocados no mercado numa zona não aprovada (não declarada oficialmente indemne de NHI e SHV). A experiência revelou que, na ausência dessa exigência, foram transportados peixes de zonas infectadas que contaminaram explorações não infectadas nelas situadas, o que resultou em perdas financeiras graves. A alteração exige que, no futuro, as remessas sejam acompanhadas de um certificado emitido pela autoridade competente, que certifique que os peixes, ovos ou gâmetas são originários de uma exploração não infectada com NHI ou SHV. c) Exigências de amostragem Em conformidade com a actual legislação comunitária, uma zona pode obter o estatuto de indemne da doença após um período de 4 anos de amostragem e testes intensivos. De acordo com as exigências adoptadas pela OIE para a obtenção do estatuto de zona aprovada, o estatuto de indemne pode ser obtido após um período de dois anos de amostragem e testes. A presente proposta tem por objectivo alinhar as exigências da CE com as da OIE. O último objectivo é alcançado pela alteração da Directiva 93/53/CEE e constitui uma consequência da classificação da girodactilose como uma doença da Lista II. Esta classificação tornaria as exigências da Directiva 93/53/CEE aplicáveis à Gyrodactylus salarís. No entanto, as medidas são concebidas para o controlo de doenças virais, não devendo aplicar-se enquanto tal ao parasita Gyrodactylus salarís. O âmbito da Directiva 93/53/CEE deve, pois, ser limitado a doenças virais. 4 c^ Proposta de. DIRECTIVA DO CONSELHO *V* |o I Sl G" M s) de que altera, no que diz respeito à Gyrodactylus salarís, a Directiva 91/67/CEE relativa às condições de polícia sanitária que regem a introdução no mercado de animais e produtos da aquicultura O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 43°, Tendo em conta a proposta da Comissão(1), Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu(2), Tendo em conta o parecer do Comité Económico e Social(3), Considerando que a Gyrodactylus salarís é um parasita de água doce dos salmonídeos que pode provocar uma mortalidade elevada da Salmo salar (salmão do Atlântico); Considerando que a doença teria um grave impacto económico se ocorresse em regiões em cujos rios as unidades populacionais selvagens de Salmo salar estivessem anteriormente indemnes da doença; Considerando que a experiência demonstrou que a doença se pode propagar a partir de regiões infectadas através do comércio de salmões e outros salmonídeos; (1) JO n° C (2) JO n° C (3) JO n° C A ^ Considerando que é, pois, necessário evitar a propagação da doença de regiões da Comunidade onde a sua ausência não pode ser certificada para regiões com uma história comprovada de ausência do parasita; Considerando que a prevenção da propagação da doença pode ser alcançada por meio dos processos aplicáveis às doenças da Lista II do Anexo A da Directiva 91/67/CEE relativa às condições de polícia sanitária que regem a introdução no mercado de animais e produtos da aquicultura(4), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 95/22/CE(5); Considerando que, dado que a Salmo salar é a espécie mais sensível à Gyrodactylus salarís, as medidas se devem aplicar a essa espécie; Considerando, porém, que o parasita pode ser transferido por outras espécies de salmonídeos e que as medidas devem, pois, ser alargadas a essas espécies; Considerando que devem ser estabelecidos os critérios para certificar a ausência de Gyrodactylus salarís; Considerando que é necessário assegurar que a introdução no mercado de peixes de uma zona não aprovada não prejudica o estatuto sanitário de explorações não infectadas situadas numa zona não aprovada; que esse objectivo pode ser alcançado por meio da certificação de remessas; Considerando que é necessário adaptar às normas internacionais as exigências de amostragem e realização de testes aplicáveis às doenças dos peixes, ADOPTOU A PRESENTE DIRECTIVA: (4) JO n° L 46 de 19. 2. 1991, p. 1. (5) JO n° L 243 de 11. 10. 1995, p. 1 Artigo 1o A Directiva 91/67/CEE é alterada do seguinte modo: 1. No artigo 7o: a) A frase introdutória do n° 1 passa a ter a seguinte redacção: «1. A introdução no mercado de peixes vivos das espécies sensíveis à necrose hematopoética infecciosa (NHI) e à septicemia hemorrágica virai (SHV) constantes da coluna 2, Lista II, do Anexo A, bem como dos seus ovos e gâmetas, está sujeita às seguintes garantias complementares:»; b) Ao n° 1 é aditada a seguinte alínea c): «c) Se forem destinados a ser introduzidos numa exploração não aprovada situada numa zona não aprovada, devem ser acompanhados, em conformidade com o artigo 11°, de um documento de transporte correspondente a um modelo a elaborar em conformidade com o processo previsto no artigo 26°, no qual se certifica que: satisfazem as exigências do artigo 3o e são provenientes de uma exploração não infectada com NHI ou SHV, ou são provenientes de uma zona aprovada relativamente à NHI e/ou SHV, ou são provenientes de uma exploração aprovada situada numa zona não aprovada no que diz respeito à NHI ou SHV. » c) O n° 2 é substituído pelos seguintes números: «2. A introdução no mercado de peixes vivos de espécies sensíveis à girodactilose constantes da Lista II, coluna 2, do Anexo A está sujeita às seguintes garantias complementares: a) Quando se destinarem a ser introduzidos numa zona aprovada relativamente à Gyrodactylus salarís, devem, em conformidade com o artigo 11 °, ser acompanhados de um documento de transporte segundo um modelo a estabelecer em conformidade com o processo previsto no artigo 26°, no qual se certifica que provêm de uma zona aprovada relativamente à Gyrodactylus salarís; b) Quando se destinarem a ser introduzidos numa exploração que, embora não situada numa zona aprovada, satisfaz as condições previstas na parte I do Anexo C, devem, em conformidade com o artigo 11°, ser acompanhados de um documento de transporte segundo um modelo a estabelecer em conformidade com o processo previsto no artigo 26°, no qual se certifica que provêm de uma zona aprovada ou de uma exploração aprovada relativamente à Gyrodactylus salarís. 3. A Comissão pode, em conformidade com o processo previsto no artigo 26°, adaptar ou suprimir as garantias complementares referidas nos n°s 1 e 2, em função da evolução da situação zoosanitária verificada na Comunidade ou da evolução dos conhecimentos científicos. » 2. No artigo 9o, o primeiro parágrafo do n° 1 passa a ter a seguinte redacção: «Os peixes sensíveis à NHI e SHV devem ser mortos e eviscerados antes de serem expedidos. » 3. No Anexo A: a) Às colunas 1 e 2 da Lista II, sob «Peixes», é aditado o seguinte: «Girodactilose (Gyrodactylus salarís) Salmo salar (salmão do Atlântico) e outras espécies de salmonídeos» b) Na Lista III, sob «Peixes», são suprimidos da coluna 1 os termos «Gyrodactylus salarís». 4. A parte I. B do Anexo B passa a ter a seguinte redacção: «B. Concessão de aprovação 1. Para ser aprovada relativamente à NHI e/ou à SHV, uma zona continental deve satisfazer as seguintes condições: a) Todos os peixes devem estar isentos de qualquer manifestação clínica ou outra da NHI e/ou da SHV há pelo menos quatro anos; b) Todas as explorações da zona continental devem estar colocadas sob a supervisão dos serviços oficiais. Devem ter sido efectuadas duas inspecções sanitárias anuais, durante dois anos. As inspecções sanitárias devem ter sido efectuadas nos períodos do ano em que a temperatura da água é favorável ao desenvolvimento das doenças em causa e devem ter incluído, pelo menos: uma inspecção dos peixes que apresentavam anomalias, em conformidade com um plano elaborado segundo o processo previsto no artigo 15°, uma colheita de amostras, enviadas, assim que possível, para um laboratório aprovado, para pesquisa dos agentes patogénicos em questão. No entanto, as zonas que tenham um registo histórico de ausência de NHI e/ou SHV podem obter o estatuto de zona aprovada se: i) A sua situação geográfica não permitir a introdução fácil de doenças; ii) Estiverem dotadas de um sistema oficial de controlo de doenças há, pelo menos, dez anos, durante os quais: tenha sido efectuado um controlo regular de todas as explorações, tenha sido aplicado um sistema de notificação de doenças, não tenha sido comunicado qualquer caso de doença, em conformidade com a regulamentação em vigor, só tenham podido ser introduzidos nessa zona peixes, ovos ou gâmetas provenientes de zonas ou de explorações não infectadas, sujeitas a controlo oficial e que apresentem garantias sanitárias equivalentes. O período de dez anos atrás referido pode ser reduzido para cinco anos em função dos testes efectuados pelos serviços oficiais do Estado-membro requerente, desde que, para além das condições referidas no primeiro parágrafo, o controlo regular de todas as explorações referido supra tiver incluído, no mínimo, duas inspecções sanitárias anuais, de que tenham feito parte, pelo menos: uma inspecção dos peixes com anomalias, uma colheita de amostras de, pelo menos, 30 peixes em cada visita. Os Estados-membros que pretendam beneficiar das disposições relativas aos registos históricos devem apresentar os seus pedidos até 31 de Dezembro de 1996; c) Se não existir qualquer exploração numa zona continental a aprovar, os serviços oficiais devem ter submetido peixes da parte inferior da bacia hidrográfica a duas inspecções sanitárias anuais, durante quatro anos, em conformidade com a aiínea b); d) Os exames laboratoriais de peixes efectuados na sequência das inspecções sanitárias devem ter apresentado resultados negativos relativamente aos organismos patogénicos em questão; e) Se um Estado-membro tiver solicitado a aprovação para uma bacia hidrográfica com origem num Estado-membro vizinho ou comum a dois Estados-membros, são aplicáveis as seguintes disposições: os dois Estados-membros em causa devem apresentar simultaneamente um pedido de aprovação em conformidade com os processos previstos nos artigos 5o ou 10°, em conformidade com o processo previsto no artigo 26°, após análise e controlo do pedido e avaliação da situação sanitária, a Comissão determinará, se necessário, as eventuais disposições complementares necessárias à concessão dessa aprovação. Em conformidade com o disposto na Directiva 89/608/CEE(6), os Estados-membros conceder-se-ão mutuamente assistência na aplicação da presente directiva, em especial do presente número. 2. Para ser aprovada relativamente à Gyrodactylus salarís, uma zona continental deve satisfazer condições de aprovação estabelecidas em conformidade com o processo previsto no artigo 26°. No entanto, quando um Estado-membro considerar que o seu território ou parte dele está indemne de Gyrodactylus salarís, pode apresentar justificações adequadas à Comissão, indicando nomeadamente: i) Os resultados dos testes de vigilância efectuados durante um longo período, baseados na identificação do parasita e no facto de o serviço oficial dever ser obrigatoriamente notificado da doença; (6) JO n° L 351 de 2. 12. 1989, p. 34. ii) O período durante o qual o controlo foi efectuado. Com base nestas informações, e em conformidade com o processo previsto no artigo 26°, pode ser decidida a concessão da aprovação ao território ou parte do território do Estado-membro requerente. » 5. No Anexo B, o ponto 2 da parte I. C passa a ter a seguinte redacção: «2. a) Todas as explorações devem ser submetidas, no que diz respeito à NHI e/ou à SHV, a duas inspecções sanitárias anuais em conformidade com o ponto 1 b) da parte B; no entanto, serão anualmente colhidas rotativamente amostras em 50% das explorações piscícolas da zona continental; b) O programa de vigilância para a manutenção do estatuto de aprovada relativamente à girodactilose será estabelecido em conformidade com o processo previsto no artigo 26o. » 6. No Anexo B, a parte II. B passa a ter a seguinte redacção: «B. Concessão de aprovação Para ser aprovada para os peixes relativamente à NHI e à SHV, uma zona litoral deve satisfazer as condições fixadas para as zonas continentais referidas no primeiro parágrafo da parte I. B. Sempre que necessário, as exigências para a obtenção do estatuto de zona litoral aprovada relativamente à girodactilose são estabelecidas em conformidade com o processo previsto no artigo 26°. » 7. No Anexo C, o ponto 4 da parte I. A passa a ter a seguinte redacção: «4. Deve satisfazer, mutatis mutandis, as exigências previstas na parte I. B do Anexo B. Além disso, sempre que a aprovação relativamente à NHI e/ou à SHV seja pedida com base num registo histórico com um sistema de controlo oficial por um período de dez anos, deve ter sido submetida, pelo menos uma vez por ano, a uma inspecção clínica e à colheita de amostras a testar para os organismos patogénicos em questão, num labotarório aprovado. » 8. No Anexo C, a parte I. B passa a ter a seguinte redacção: «B. Manutenção da aprovação A manutenção da aprovação está sujeita às exigências previstas na parte I. C do Anexo B. No entanto, a amostragem relativamente à NHI e/ou à SHV deve ser efectuada uma vez por ano. » Artigo 2o 1. Os Estados-membros porão em vigor as disposições legislativas, regulamentares e administrativas necessárias para dar cumprimento à presente directiva antes de 1 de Julho de 1997. Do facto informarão imediatamente a Comissão. Sempre que os Estados-membros adoptarem tais disposições, estas devem incluir uma referência à presente directiva ou ser acompanhadas dessa referência aquando da sua publicação oficial. As modalidades dessa referência serão adoptadas pelos Estados-membros. 2. Os Estados-membros comunicarão à Comissão o texto das principais disposições de direito inerno que adoptem no domínio regido pela presente directiva. Artigo 3o A presente directiva entra em vigor 20 dias após a sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 4o Os Estados-membros são os destinatários da presente directiva. Feito em Bruxelas, em Pelo Conselho Proposta de. DIRECTIVA DO CONSELHO ^ M O l S& ( V _ i ^J que altera a Directiva 93/53/CEE que intoduz medidas comunitárias mínimas de combate a certas doenças dos peixes O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 43°, Tendo em conta a proposta da Comissão(1), Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu(2), Tendo em conta o parecer do Comité Económico e Social(3), Considerando que a Directiva 91/67/CEE do Conselho, de 28 de Janeiro de 1991, relativa às condições de polícia sanitária que regem a introdução no mercado de animais e produtos da aquicultura(4), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 95/22/CE(5), estabelece as condições de polícia sanitária que regem a introdução no mercado de peixes de aquicultura sensíveis às doenças constantes da lista do seu Anexo A; que essa lista inclui doenças virais como a NHI e a SHV e a girodactilose, que é provocada pelo parasita Gyrodactylus salarís; Considerando que a Directiva 93/53/CEE do Conselho, de 24 de Junho de 1993, que introduz medidas comunitárias mínimas de combate a certas doenças dos peixes(6), com a redacção que lhe foi dada pelo Tratado de Adesão da Áustria, da Finlândia e da Suécia, estabelece medidas de controlo da anemia infecciosa dos salmonídeos (AIS), da necrose hematopoética infecciosa (NHI) e da septicemia hemorrágica virai (SHV); (1) JO n (2) JO n (3) JO n O JO n° (4) J O n ° L 4 6 de 19. 2. 1991, p. 1. (5) JO n° L 234 de 11. 10. 1995, p. 1. (6) JO n° L 175 de 19. 7. 1993, p. 23. Considerando que as medidas previstas na Directiva 93/53/CEE não são concebidas para o controlo de doenças virais; que essas medidas não podem, pois, ser aplicadas à girodactilose, ADOPTOU A PRESENTE DIRECTIVA: Artigo 1o A Directiva 93/53/CEE é alterada do seguinte modo: 1. O artigo 1o passa a ter a seguinte redacção: «Artigo 1o A presente directiva define as medidas comunitárias mínimas para o controlo das doenças dos peixes referidas nos pontos 1 e 2 do artigo 2o. » 2. O ponto 1 do artigo 2o passa a ter a seguinte redacção: «1. Doenças da lista I: anemia infecciosa dos salmonídeos referida na lista I do Anexo A da Directiva 91/67/CEE do Conselho;». 3. O ponto 2 do artigo 2o passa a ter a seguinte redacção: »2. Doenças da lista II: necrose hematopoética infecciosa e septicemia hemorrágica virai referidas na lista II do Anexo A da Directiva 91/67/CEE;». Artigo T 1. Os Estados-membros porão em vigor as disposições legislativas, regulamentares e administrativas necessárias para dar cumprimento à presente directiva antes de 1 de Julho de 1997. Do facto informarão imediatamente a Comissão. Sempre que os Estados-membros adoptarem tais disposições, estas devem incluir uma referência à presente directiva ou ser acompanhadas dessa referência aquando da sua publicação oficial. As modalidades dessa referência serão adoptadas pelos Estados-membros. 10 2. Os Estados-membros comunicarão à Comissão o texto das principais disposições de direito inerno que adoptem no domínio regido pela presente directiva. Artigo 3° A presente directiva entra em vigor 20 dias após a sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 4o Os Estados-membros são os destinatários da presente directiva. Feito em Bruxelas. em Pelo Conselho 11 ISSN 0257-9553 COM(96) 279 final DOCUMENTOS PT 03 10 N. ° de catálogo : CB-CO-96-286-PT-C ISBN 92-78-05527-1 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo (2-


title: Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO che autorizza la Repubblica federale di Germania a stipulare due accordie con la Repubblica ceca contenenti disposizioni che derogano agli articoli 2 e 3 della sesta direttiva 77/388/CEE del Consiglio del 17 Maggio 1977, in materia di armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri relative alle imposte sulla cifra d' affari

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 19. 06. 1996 COM(96) 277 dcf. Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO CHE AUTORIZZA LA REPUBBLICA FEDERALE DI GERMANIA A STIPULARE DUE ACCORDI CON LA REPUBBLICA CECA CONTENENTI DISPOSIZIONI CHE DEROGANO AGLI ARTICOLI 2 E 3 DELLA SESTA DIRETTIVA 7 7 / 3 8 8 / C EE DEL CONSIGLIO DEL 17 MAGGIO 1977, BSF MATERIA DI ARMONIZZAZIONE DELLE LEGISLAZIONI DEGLI STATI MEMBRI RELATIVE ALLE IMPOSTE SULLA CD7RA D'AFFARI (presentata dalla Commissione) Relazione Con lettere pervenute al Segretariato generale della Commissione il 22 agosto 1995 e il 26 marzo 1996 la Repubblica federale di Germania ha chiesto l'autorizzazione, a norma dell'art. 30 della sesta direttiva 77/388/CEE del Consiglio del 17 maggio 1977, in materia di armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri relative alle imposte sulla cifra d'affari - Sistema comune dell'imposta sul valore aggiunto: base imponibile uniforme1-, a stipulare con la Repubblica ceca due accordi contenenti delle deroghe agli articoli 2 e 3 della suddetta direttiva. In conformità all'articolo 30 precitato, gli altri Stati membri sono stati informati delle richieste della Germania con lettera del 25 aprile 1996. Il primo accordo riguarda la costruzione di un ponte frontaliero sul Rehlingbach all'altezza di Waidhaus e Rozvadov ai fini dell'allacciamento dell'autostrada tedesca A 6 che va da Norimberga in direzione est e dell'autostrada ceca D 5 che va da Pilsen in direzione ovest. Tale accordo prevede che l'area del cantiere del ponte di confine e, a costruzione ultimata, il ponte stesso, anche nella parte situata sul territorio della Repubblica ceca, sono considerati come territorio della Repubblica federale di Germania, per quanto concerne le cessioni di beni e le altre prestazioni di servizi eseguite in relazione alla costruzione, alla riparazione e al rinnovamento del ponte di confine. Il secondo accordo concerne la costruzione di un ponte frontaliero all'altezza di Schònberg e Vojtanov, come prolungamento dell'autostrada E 49. Tale accordo prevede che l'area del cantiere del ponte di confine e, a costruzione ultimata, il ponte stesso, anche nella parte situata sul territorio della Repubblica federale di Germania, sono considerati come territorio della Repubblica ceca, per quanto concerne le cessioni di beni e le prestazioni di servizi eseguite in relazione alla costruzione, alla riparazione e al rinnovamento del ponte di confine. Inoltre i due predetti accordi stabiliscono che per le merci importate dal territorio di uno Stato contraente nel territorio dell'altro Stato contraente non vengono riscossi diritti o tasse all'importazione, fatta eccezione per i dazi doganali, qualora tali merci vengano usate per la costruzione, la riparazione e la manutenzione dei ponti di confine in oggetto. Questa disposizione non si applica nel caso di importazioni di merci destinate alla pubbliche amministrazioni. Secondo il principio di territorialità previsto dalla sesta direttiva, le opere di costruzione, di riparazione e di rinnovamento dei ponti eseguite sul territorio tedesco sono soggette ali'IVA in Germania. Per contro, quelle realizzate sul territorio ceco esulano dal campo di applicazione della sesta direttiva. L'applicazione di tali disposizioni imporrebbe di suddividere le operazioni in funzione del territorio sul quale sono realizzate. Inoltre ciascuna importazione in Germania di beni provenienti dalla GU L 145 del 13. 6. 1977, pag. l. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 9511 ICE (GU L 102 del 5. 5. 1995 pag. 18) 2 Repubblica ceca utilizzati per la costruzione, la riparazione ed il rinnovamento dei ponti in questione è soggetta all'IVA tedesca. Gli Stati contraenti sono del parere che l'applicazione di queste regole comporterebbe notevoli complicazioni di ordine fiscale per le imprese impegnate nei lavori di costruzione. Pertanto gli Stati contraenti ritengono che le disposizioni fiscali del progetto di accordo sono giustificate dall'intento di semplificare gli obblighi fiscali di tali imprese. Occorre peraltro segnalare che in virtù dell'articolo 30 della sesta direttiva il Consiglio ha già autorizzato la Repubblica federale di Germania a concludere con la Repubblica di Polonia vari accordi relativi a costruzioni nella zona di frontiera che contenevano disposizioni fiscali simili a quelle degli accordi oggetto della presente decisione. La Commissione condivide il parere che l'imposizione uniforme dei lavori di costruzione, di riparazione e di rinnovamento e la rinuncia alla riscossione dell'IVA all'importazione di beni destinati ad essere utilizzati per tali lavori costituisce una semplificazione per gli operatori rispetto all'applicazione delle regole normali di imposizione. l'applicazione delle disposizioni fiscali di Inoltre, tenuto conto dell'effetto di compensazione delle disposizioni fiscali dei due accordi, tali accordi non avrà che un'incidenza trascurabile, in ogni caso positiva, sulle risorse proprie delle Comunità europee provenienti dall'imposta sul valore aggiunto. In effetti dalle informazioni fornite dalle autorità tedesche risulta che la cifra d'affari relativa ai lavori soggetti ad imposizione in Germania in applicazione delle disposizioni fiscali di deroga previste dai predetti accordi è leggermente superiore alla cifra d'affari relativa ai lavori che dovrebbero essere assoggettati ad IVA in Germania se venissero applicate le regole normali del sistema comune IVA. La Commissione ritiene pertanto appropriato autorizzare la Repubblica federale di Germania a stipulare gli accordi in oggetto. I Proposta di DECISIONE DEL CONSIGLIO CHE AUTORIZZA LA REPUBBLICA FEDERALE DI GERMANIA A STIPULARE DUE ACCORDI CON LA REPUBBLICA CECA CONTENENTI DISPOSIZIONI CHE DEROGANO AGLI ARTICOLI 2 E 3 DELLA SESTA DIRETTIVA 77/388/CEE DEL CONSIGLIO, DEL 17 MAGGIO 1977, IN MATERIA DI ARMONIZZAZIONE DELLE LEGISLAZIONI DEGLI STATI MEMBRI RELATIVE ALLE IMPOSTE SULLA CIFRA D'AFFARI IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, vista la sesta direttiva 77/388/CEE del Consiglio del 17 maggio 1977 in materia di armonizzazione delle legislazioni degli Stati membri relative alle imposte sulla cifra d'affari - Sistema comune d'imposta sul valore aggiunto: base imponibile uniforme1' in particolare l'articolo 30, vista la proposta della Commissione, considerando che, a norma dell'articolo 30 della sesta direttiva, il Consiglio, deliberando all'unanimità su proposta della Commissione, può autorizzare ogni Stato membro a concludere con un paese terzo o un organismo internazionale un accordo che contenga deroghe alla direttiva stessa; lettere registrate presso considerando che, con il Segretariato generale della Commissione il 22 agosto 1995 e il 26 marzo 1996, il governo tedesco ha richiesto l'autorizzazione a stipulare con la Repubblica ceca due accordi contenenti deroghe agli articoli 2 e 3 della sesta direttiva per quanto riguarda i lavori di costruzione, di riparazione e di rinnovamento dei due ponti di frontiera tra gli Stati contraenti in oggetto; considerando che gli altri Stati membri sono stati informati della richiesta della Germania il 25 aprile 1996; 1 GU L 145 del 13. 6. 1977, pag. l. Direttiva modificata da ultimo dalla direttiva 95/7/CE (GU L 102 del 5. 5. 1995, pag. 18) considerando che in mancanza di misure di deroga le operazioni di costruzione, di riparazione e di rinnovamento eseguite sul territorio tedesco sarebbero soggette all'I VA tedesca, mentre quelle eseguite sul territorio ceco esulerebbero dal campo di applicazione della sesta direttiva; che inoltre ciascuna importazione in Germania, in provenienza dalla Repubblica ceca, di merci utilizzate per la costruzione, la riparazione ed il rinnovamento dei ponti di frontiera sarebbe sottoposta ali'IVA tedesca; considerando che le misure di deroga previste dagli accordi sono intese a introdurre una semplificazione delle regole di tassazione per gli operatori incaricati dei lavori in questione; considerando che le misure di deroga in questione avranno un'incidenza trascurabile sulle risorse proprie delle Comunità europee provenienti dall'imposta sul valore aggiunto, HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: r Articolo 1 La Repubblica federale di Germania è autorizzata a concludere con la Repubblica ceca due accordi contenenti talune disposizioni di deroga alla sesta direttiva 77/388/CEE del Consiglio del 17 maggio 1977. Il primo accordo riguarda la costruzione di un ponte frontaliero sul Rehlingbach all'altezza di Waidhaus e Rozvadov, ai fini dell'allacciamento dell'autostrada tedesca A 6 che va da Norimberga in direzione est e dell'autostrada ceca D 5 che va da Pilsen in direzione ovest. Il secondo accordo concerne la costruzione di un ponte frontaliero all'altezza di Schònberg e Vojtanov, come prolungamento dell'autostrada E 49. Le disposizioni fiscali di deroga previste da questi accordi sono definite nei seguenti articoli 2, 3 e 4. Articolo 2 In deroga all'articolo 3 della sesta direttiva, l'area del cantiere del ponte di confine di cui all'articolo 1, secondo comma e, a costruzione ultimata, il ponte stesso, anche nella parte situata sul territorio della Repubblica ceca, sono considerati come territorio della Repubblica federale di Germania, per quanto concerne le cessioni di beni e le prestazioni di servizi eseguite in relazione alla costruzione, alla riparazione e al rinnovamento del ponte di confine. Articolo 3 In deroga all'articolo 3 della sesta direttiva, l'area del cantiere del ponte di confine di cui all'articolo 1, terzo comma e, a costruzione ultimata, il ponte stesso, anche nella parte situata sul territorio della Repubblica federale di Germania, sono considerati come territorio della Repubblica ceca, per quanto concerne le cessioni di beni e le prestazioni di servizi eseguite in relazione alla costruzione, alla riparazione e al rinnovamento del ponte di confine. e Articolo 4 In deroga all'articolo 2, paragrafo 2 della sesta direttiva, l'importazione di merci in Germania provenienti dalla Repubblica ceca non è soggetta all'imposta sul valore aggiunto, qualora tali merci vengano usate per la costruzione, la riparazione e il rinnovamento di uno dei ponti di cui all'articolo 1, secondo e terzo comma. Tuttavia, la deroga non si applica alle importazioni di merci realizzate a tali fini da un'amministrazione pubblica. Articolo 5 La Repubblica federale di Germania è destinataria della presente decisione. Fatto a Bruxelles, il 1996 Per il Consiglio Il Presidente -1 SCHEDA FINANZIARIA La proposta di decisione in questione, una volta adottata, non avrà che consequence trascurabili sulle risose proprie della Comunità. *. ISSN 0254-1505 COM(96) 277 def. DOCUMENTI IT 09 11 N. di catalogo : CB-CO-96-285-IT-C ISBN 92-78-05514-X Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo -3


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi luvan antamisesta Saksan liittotasavallalle tehdä Tsekin tasavallan kanssa kaksi poikkeusmääräyksiä jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 2 ja 3 artiklaan sisältävää sopimusta

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 19. 06. 1996 KOM(%) 277 lopull. helotus NEUVOSTON PAATOKSEKSI LUVAN ANTAMISESTA SAKSAN LIITTOTASAVALLALLE TEHDÄ TSEKIN TASAVALLAN KANSSA KAKSI POIKKEUSMÄÄRÄYKSIÄ JÄSENVALTIOIDEN LIIKEVAIHTOVEROLAINSÄÄDÄNNÖN YHDENMUKAISTAMISESTA 17 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1977 ANNETUN KUUDENNEN NEUVOSTON DIREKTHVIN 77/388/ETY 2 JA 3 ARTIKLAAN SISÄLTÄVÄÄ SOPIMUSTA (komission esittämä) PERUSTELUT Saksan liittotasavalta on hakenut komission pääsihteeristön 22 päivänä elokuuta 1995 ja 22 päivänä maaliskuuta liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin, yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste1 , 30 artiklan perusteella lupaa tehdä Tsekin tasavallan kanssa kaksi sopimusta, joihin sisältyy kuudennen direktiivin 2 ja 3 artiklasta poikkeavia verotusmääräyksiä. 1996 kirjaamilla kirjeillä Muille jäsenvaltioille on ilmoitettu Saksan hakemuksesta 25 päivänä huhtikuuta 1996 päivätyllä kirjeellä edellä mainitun 30 artiklan mukaisesti. Ensimmäinen sopimus koskee Niimbergistä itään kulkevan Saksan maantien A6 ja Pilsenistä länteen kulkevan Tsekin maantien D5 yhdistämistä rakentamalla Relingbach- joen Waidhausin ja RoBhauptin alueella ylittävä rajasilta. Tässä sopimuksessa määrätään, että sekä sillanrakennustyömaan että rakennustyön valmistuttua varsinaisen sillan katsotaan, siinä määrin kun ne sijaitsevat Tsekin tasavallan alueella, kuuluvan Saksan liittotasavallan alueeseen kyseisen sillan rakentamiseen tai korjaamiseen ja uudistamiseen liittyvien tavaroiden toimittamisen ja palvelujen tarjoamisen osalta. Toinen sopimus koskee Eurooppa-tie E49:n jatkamiseksi Schönbergin ja Voitersreuthin alueelle rakennettavaa rajasiltaa. Tässä sopimuksessa määrätään, että sekä sillanrakennustyömaan että rakennustyön valmistuttua varsinaisen sillan katsotaan, siinä määrin kun ne sijaitsevat Saksan liittotasavallan alueella, kuuluvan sillan Tsekin rakentamiseen tai korjaamiseen ja uudistamiseen liittyvien tavaroiden toimittamisen ja palvelujen tarjoamisen osalta. tasavallan alueeseen kyseisen Lisäksi näissä kahdessa edellä mainitussa toisen sopimuspuolen alueelta toisen sopimuspuolen alueelle tuoduista tavaroista ei peritä tuontiveroa tuontitullia lukuun ottamatta, edellyttäen, että näitä tavaroita käytetään kyseisten rajasiltojen rakentamiseen, korjaamiseen ja uudistamiseen. Tätä määräystä ei sovelleta viranomaisten maahantuomiin tavaroihin. sopimuksessa määrätään, että sillan rakentamis-, korjaamis- Kuudennessa direktiivissä tarkoitetun alueellisen periaatteen mukaisesti Saksan alueella suoritettavat kuuluvat Saksan liittotasavallan arvonlisäverojärjestelmän soveltamisalaan. Sitä vastoin Tsekin tasavallan alueella suoritetut työt eivät kuulu kuudennen direktiivin säännösten soveltamisalaan Näiden säännösten soveltaminen johtaisi töiden erittelyyn sen perusteella, kumman valtion alueella ne suoritetaan. Lisäksi jokainen Saksaan tuotu, Tsekistä lähtöisin oleva, ulclla mainittujen siltojen rakennus-, korjaus- ja uudistamistöihin tavara kuuliin Saksan arvonlisäverojärjestelmän soveltamisalaan. ja uudistamistyöt tarkoiteltu Sopimuspuolet katsovat, että näiden soveltaminen aiheuttaisi vakavia verotuksellisia ongelmia kyseisistä töistä vastaaville yrittäjille. Näin ollen sopimuspuolet sääntöjen EYVL no L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/7/EY (EYVL n:o L 102, 5. 5. 1995, s. 18) ? arvioivat, että sopimusluonnokseen sisältyvät verotusmääräykset ovat oikeutettuja, jotta voitaisiin keventää näiden yrittäjien verovelvoitteita. On myös mainittava, että neuvosto on jo antanut kuudennen direktiivin 30 artiklan luvan tehdä Puolan tasavallan kanssa useita perusteella Saksan rakennustöitä raja-alueella koskevia sopimuksia, joihin liittyy näihin kahteen sopimukseen sisältyvien veromääräysten kaltaisia määräyksiä. liittotasavallalle Komissio on yhtä mieltä siitä, että rakennus-, korjaus- ja uudistamistöiden yhdenmukainen verotus sekä arvonlisäveron kantamisesta tekemiseen tarkoitettujen harjoittamista tavanomaisten verotussääntöjen soveltamiseen verrattuna. luopuminen näiden tuontitavaroiden yksinkertaistaa toiminnan töiden osalta Ottaen huomioon näiden kahden sopimusten verotusmääräysten korvaavan vaikutuksen sopimusten veromääräysten soveltamisella on ainoastaan vähäistä ja joka tapauksessa myönteistä vaikutusta Euroopan yhteisöjen arvonlisäverosta kertyviin omiin varoihin. Itse asiassa Saksan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan töiden verotuksen alainen liikevaihto Saksassa näiden sopimusten poikkeavia veromääräyksiä sovellettaessa on hieman korkeampi kuin Saksan arvonlisäverojärjestelmän mukainen töiden verotuksen alainen liikevaihto tavanomaisia, yhteisen arvonlisäverojärjestelmän mukaisia sääntöjä sovellettaessa. Näin ollen komissio katsoo, että Saksan liittotasavallalle olisi annettava lupa tehdä kyseiset sopimukset. J ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS LUVAN ANTAMISESTA SAKSAN LIITTOTASAVALLALLE TEHDÄ TSEKIN TASAVALLAN KANSSA KAKSI POIKKEUSMÄÄRÄYKSIÄ JÄSENVALTIOIDEN LIIKEVAIHTOVEROLAINSÄÄDÄNNÖN YHDENMUKAISTAMISESTA 17 PÄIVÄNÄ TOUKOKUUTA 1977 ANNETUN KUUDENNEN NEUVOSTON DIREKTIIVIN 77/388/ETY 2 JA 3 ARTIKLAAN SISÄLTÄVÄÄ SOPIMUSTA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin (77/388/ETY)- yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste1, ja erityisesti sen 30 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen sekä katsoo, että kuudennen direktiivin 30 artiklan mukaisesti neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltioille luvan tehdä kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa sopimuksen, joka saattaa sisältää poikkeuksia tästä direktiivistä, Saksan hallitus on hakenut komission pääsihteeristön 22 päivänä elokuuta 1995 ja 26 päivänä maaliskuuta 1996 kirjaamilla kirjeillä lupaa tehdä Tsekin tasavallan kanssa kaksi sopimusta, jotka sisältävät poikkeuksia kuudennen direktiivin 2 ja 3 artiklaan kahden, sopimuspuolten valtakunnan rajat ylittävän sillan rakennus-, korjaus- ja uudistamistöiden osalta, muille jäsenvaltioille on ilmoitettu Saksan hakemuksesta 25 päivänä huhtikuuta 1996, EYVL n:o L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 95/7/EY (EYVL n:o L 102, 5. 5. 1995, s. 18) '•/ ilman poikkeusmääräyksiä Saksan alueella tehtävät rakennus-, korjaus- ja uudistamistyöt olisivat Saksan arvonlisäveron alaisia ja Tsekin alueella tehdyt kuudennen direktiivin soveltamisalan ulkopuolella, ja lisäksi kaikki Tsekin tasavallasta lähtöisin olevat Saksaan tuodut tavarat, joita käytetään rajasillan rakentamiseen, korjaamiseen tai uudistamiseen, olisivat Saksan arvonlisäveron alaisia, sopimuksen poikkeusmääräysten rakennustöistä vastaavien verotussääntöjä, tarkoitus on yksinkertaistaa kyseisen rajasillan poikkeusmääräykset vaikuttavat arvonlisäverosta saataviin omiin varoihin, ainoastaan hyvin vähän Euroopan yhteisöjen ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: S 1 artikla Saksan liittotasavallalle annetaan lupa tehdä Tsekin tasavallan kanssa kaksi sopimusta, jotka sisältävät poikkeuksia 17 päivänä toukokuuta 1977 annettuun neuvoston kuudenteen direktiiviin 77/388/ETY. Ensimmäinen sopimus koskee Niimbergistä itään kulkevan Saksan maantien A6 ja Pilsenistä länteen kulkevan Tsekin maantien D5 yhdistämistä rakentamalla Relingbach- joen Waidhausin ja RoBhauptin alueella ylittävä rajasilta. Toinen sopimus koskee Eurooppa-tie E49:n jatkamiseksi Schönbergin ja Voitersreuthin alueelle rakennettavaa rajasiltaa. Näihin sopimuksiin sisältyvät poikkeavat verotusmääräykset määritellään jäljempänä 2, 3 ja 4 artiklassa. 2 artikla Poiketen kuudennen direktiivin 3 artiklasta edellä 1 artiklan toisessa alakohdassa rakennustyön valmistuttua varsinaisen sillan tarkoitetun sillanrakennustyömaan katsotaan, siinä määrin kun ne sijaitsevat Tsekin tasavallan alueella, kuuluvan Saksan liittotasavallan alueeseen kyseisen sillan rakentamiseen tai korjaamiseen ja uudistamiseen liittyvien tavaroiden toimittamisen ja palvelujen tarjoamisen osalta. ja 3 artikla Poiketen kuudennen direktiivin 3 artiklasta edellä 1 artiklan kolmannessa alakohdassa ja rakennustyön valmistuttua varsinaisen sillan tarkoitetun sillanrakennustyömaan katsotaan, siinä määrin kun ne sijaitsevat Saksan liittotasavallan alueella, kuuluvan Tsekin tasavallan alueeseen kyseisen sillan rakentamiseen tai korjaamiseen ja uudistamiseen liittyvien tavaroiden toimittamisen ja palvelujen tarjoamisen osalta. G 4 artikla Poiketen kuudennen direktiivin 2 artiklan 2 alakohdasta Tsekin aluee y lähtöisin olevista Saksan alueelle tuoduista tavaroista ei peritä arvonlisäveroa ede I ;täen, että näitä tavaroita käytetään edellä 2 ja 3 artiklassa tarkoitettujen rajasiltf j i rakentamiseen, korjaamiseen ja uudistamiseen. Tätä poikkeusta ei kuitenkaan sov? eta viranomaisen samassa tarkoituksessa maahantuomiin tavaroihin. Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. 5 artikla Tehty Brysselissä. 1996 Neuvoston puolesta Puheenjohtaja -) Taloudelliset vaikutukset Ehdotetulla päätöksellä, mikäli se hyväksytään, olisi ainoastaan vähäistä vaikutusta yhteisön omien varojen kertymiseen. i? ISSN 1024-4492 KOM(96) 277 lopullinen ASIAKIRJAT FI 09 11 Luettelonumero : CB-CO-96-285-FI-C ISBN 92-78-05517-4 Euroopan yhteisöjen viraliisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3


title: Forslag til RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 91/67/EØF om dyresundhedsmæssige betingelser for afsætning af akvakulturdyr og -produkter for så vidt angår Gyrodactylus salaris

text: - 1 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 19. 06. 1996 KOM(96) 279 endelig udg. 96/0157 (CNS) 96/0158 (CNS) Forslag til RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 91/67/EØF om dyresundhedsmæssige betingelser for afsætning af akvakulturdyr og -produkter for så vidt angår Gyrodactylus salahs Forslag til RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 93/53/EØF om minimumsfælleskabsforanstaltninger til bekæmpelse af visse fiskesygdomme (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Med henblik på gennemførelsen af det indre marked blev der fastsat EF-regler om dyresundhedsmæssige betingelser for afsætning af akvakulturdyr og -produkter(1) og mindsteforanstaltninger med hensyn til bekæmpelse af visse fiskesygdomme(2). Hensigten med vedlagte forslag er at ændre de gældende EF-regler for at organisere handelen med laksefisk på en sådan måde, at det undgås at indslæbe parasitten Gyrodactylus salaris i zoner, der er erklæret officielt fri for denne parasit indføre en certifikatordning at hæmatopoietisk nekrose (IHN) og egtvedsyge (VHS) for at hindre spredning af sygdommene infektiøs at bringe EF-reglerne bedre på linje med de krav, der stilles af OIE (det internationale epizootikontor) at begrænse området for direktiv 93/53/EØF til kun at omfatte virussygdomme hos fisk. De første tre mål kan nås ved at ændre Rådets direktiv 91/67/EØF: a) Gyrodactylose Direktiv 91/67/EØF indeholder EF-reglerne for organisering af handelen med akvatiske dyr for at hindre spredning af ondartede sygdomme ("liste I I-sygdomme"). De sygdomme, der for øjeblikket er omfattet af disse regler, er IHN og VHS, som har stor økonomisk indflydelse på akvakulturbrug, hvis de indslæbes i en region, der hidtil har været fri for disse sygdomme. Flytning af akvakulturdyr er kun mulig fra zoner eller bestemte brug med høj sundhedsstatus (fri for IHN og VHS) til zoner eller brug med en lavere sundhedsstatus. Nyere meldinger har vist, at gyrodactylose, der er en sygdom hos laksefisk, som skyldes ferskvandsparasitten Gyrodactylus salaris, breder sig hovedsagelig i Nordeuropa (Sverige, Finland og Norge). Den er også indberettet, men ikke officielt bekræftet, i nogle andre medlemsstater. Gyrodactylus salaris kan forårsage betydelig dødelighed hos ferskvandsbestande af atlanterhavslaks. Andre laksearter, bl. a. østersølaks (en underart af atlanterhavslaks), havørred og regnbueørred, kan være smittebærere uden at have symptomer og dermed overføre sygdommen ved erhvervsmæssig overførsel eller migration i et vandløb og muligvis fra et vandløb til et andet. Infektionen kan bekæmpes i opdrættede bestande ved hjælp af kemoterapi, men den er praktisk talt umulig at bekæmpe hos vilde bestande. Det er derfor vigtigt at undgå, at sygdommen spredes til EU-områder, der bevisligt er fri for sygdommen. Gyrodactylose har således alle de kendetegn, der skal til for at blive betragtet som en liste I I-sygdom, der er omfattet af EU-bestemmelser i lighed med IHN og VHS. Forslaget tager derfor sigte på at klassificere gyrodactylose som en liste I I-sygdom og at fastsætte bestemmelser om, hvordan en zone (afvandingsområde) eller bestemte akvakulturbrug kan erklæres fri for Gyrodactylus salaris og være omfattet af de samme transportregler som de andre liste I I-sygdomme. (1) Rådets direktiv 91/67/EØF af 28. januar 1991 (EFT nr. L 46 af 19. 02. 1991, s. 1), senest ændret ved direktiv 95/22/EØF (EFT nr. L 243 af 11. 10. 1995, s. 1) (2) Rådets direktiv 93/53/EØF af 24. juni 1993 (EFT nr. L 175 af 17. 09. 1993, s. 23) 1 b) Attestering for IHN og VHS Det synes nødvendigt at indføre et krav om attestering for fisk, æg og mælke, der markedsføres i en ikke-godkendt zone (ikke erklæret officielt fri for IHN og VHS). Erfaringen har vist, at hvis der ikke findes et sådant krav, er fisk fra inficerede steder blevet flyttet og har smittet uinficerede brug, der ligger i sådanne zoner, og det har medført alvorlige økonomiske tab. Ændringen kræver, at forsendelser i fremtiden skal ledsages af et certifikat udstedt af den kompetente myndighed, der attesterer, at fiskene, æggene eller mælken har oprindelse på et brug, der ikke er inficeret med hverken IHN eller VHS. c) Prøvekrav Efter gældende EF-bestemmelser kan en zone godkendes som sygdomsfri efter en periode med intensiv prøvetagning og afprøvning over fire år. De krav, som OIE har vedtaget for godkendelse er, at status som sygdomsfri kan opnås efter en toårsperiode med prøvetagning og afprøvning. Dette forslag sigter på at bringe EF-kravene på linje med OlE-kravene. Sidstnævnte mål kan opnås ved at ændre direktiv 93/53/EØF og er en følge af, at gyrodactylose henføres som en liste ll-sygdom. Det ville gøre kravene i direktiv 93/53/EØF anvendelige på Gyrodactylus salaris. Disse foranstaltninger er imidlertid udformet til bekæmpelse af virussygdomme og kan derfor ikke anvendes på parasitten Gyrodactylus salaris. Direktiv 93/53/EØF's område må derfor begrænses til kun at omfatte virussygdomme. Forslag til RÅDETS DIREKTIV ^ ( C M SÏ (C N S) om ændring af direktiv 91/67/EØF om dyresundhedsmæssige betingelser for afsætning af akvakulturdyr og -produkter for så vidt angår Gyrodactylus salaris RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, under henvisning til forslag fra Kommissionen(1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalgf), og ud fra følgende betragtninger: Gyrodactylus salaris er en ferskvandsparasit på laksefisk, og den kan forårsage betydelig dødelighed hos Salmo salar (atlanterhavslaks); sygdommen har alvorlige økonomiske følger, hvis den optræder i områder med vilde ferskvandsbestande af Salmo salar, som ikke tidligere har haft sygdommen; erfaringerne har vist, at sygdommen kan spredes fra et smitteramt område ved erhvervsmæssig overførsel af laks og andre laksefisk; (1) EFT nr. C (2) EFT nr. C (3) EFT nr. C det er derfor nødvendigt at undgå, at sygdommen spredes fra EF-områder, hvor der ikke kan attesteres fravær af sygdommen, til områder, hvor det kan dokumenteres, at sygdommen ikke tidligere har optrådt; spredning af sygdommen kan undgås ved de procedurer, der gælder for sygdommene i liste II i bilag A til direktiv 91/67/EØF om dyresundhedsmæssige betingelser for afsætning af akvakulturdyr og -produkter(4), senest ændret ved direktiv 95/22/EF(5); eftersom det er Salmo salar, der er mest modtagelig for Gyrodactylus salaris, bør foranstaltningerne gælde for den art; parasitten kan dog overføres af andre laksearter, og foranstaltningerne bør derfor også gælde for sådanne arter; der må fastlægges kriterier for, hvordan fravær af Gyrodactylus salaris kan attesteres; det bør sikres, at markedsføring af fisk fra en ikke-godkendt zone ikke udgør en risiko for den gældende sundhedsstatus på usmittede brug, der ligger i en ikke-godkendt zone; dette kan opnås ved udstedelse af certifikater ved forsendelse; prøvetagnings- og afprøvningskravene i forbindelse med fiskesygdomme bør tilpasses de internationale normer - UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: (4) EFT nr. L 46 af 19. 02. 1991, s. 1. (5) EFT nr. L 243 af 11. 10. 1995, s. 1 Artikel 1 I direktiv 91/67/EØF foretages følgende ændringer : 1. I artikel 7 foretages følgende ændringer: a) Stk. 1, første punktum, indledes således: "1. Levende fisk af arter, der er modtagelige for infektiøs hæmatopoietisk nekrose (IHN) og egtvedsyge (VHS), jf. liste II i kolonne 2 i bilag A, samt deres æg og mælke må kun afsættes, hvis nedenstående supplerende krav er opfyldt:". b) Følgende sætning tilføjes i stk. 1 : "c) hvis de skal føres ind på et ikke-godkendt brug, der ligger i en ikke-godkendt zone, skal de i overensstemmelse med artikel 11 ledsages af et transportdokument, hvortil modellen opstilles efter proceduren i artikel 26, og hvori det bekræftes, at de opfylder betingelserne i artikel 3 - at de kommer fra et brug, der ikke er inficeret med IHN eller VHS, eller - at de kommer fra et godkendt brug beliggende i en ikke-godkendt zone med hensyn til IHN og/eller VHS. " c) Stk. 2 affattes således: "2. Levende fisk af arter, der er modtagelige for gyrodactylose, jf. liste II i kolonne 2 i bilag A, underkastes følgende supplerende krav: a) hvis de skal føres ind i en zone, der er godkendt med hensyn til Gyrodactylus salaris, skal de i overensstemmelse med artikel 11 ledsages af et transportdokument, hvortil modellen opstilles efter proceduren i artikel 26, og hvori det bekræftes, at de kommer fra en zone, der er godkendt med hensyn til Gyrodactylus salaris, b) hvis de skal føres ind på et brug, der, skønt det ikke ligger i en godkendt zone, opfylder betingelserne i bilag C, nr. I, skal de i overensstemmelse med artikel 11 ledsages af et transportdokument, hvortil modellen opstilles efter proceduren i artikel 26, og hvori det bekræftes, at de kommer fra en zone eller et brug, der er godkendt med hensyn til Gyrodactylus salaris. " 3. Kommissionen kan efter proceduren i artikel 26 ændre eller ophæve de supplerende krav i stk. 1 og 2, alt efter hvordan dyresundhedssituationen udvikler sig i EF eller ud fra den videnskabelige udvikling. " 2. Artikel 9, stk. 1, første punktum, affattes således: "Fisk, der er modtagelige for infektiøs hæmatopoietisk nekrose (IHN) og egtvedsyge (VHS), skal aflives og renses, inden de forsendes. " 3. I bilag A foretages følgende ændringer: a) I liste II i kolonne 1 og 2 i bilag A under overskriften "fisk" indsættes følgende: "Gyrodactylose (Gyrodactylus salaris)" "Salmo salar (atlanterhavslaks) og andre laksesarter" b) I liste III i kolonne 1 i bilag A under overskriften "fisk" udgår "Gyrodactylus salaris". 4. I bilag B affattes nr. I, afsnit B, således: "B. Godkendelse 1. For at blive godkendt med hensyn til IHN og/eller VHS skal en kontinentalzone opfylde følgende betingelser: a) Alle fisk har i mindst fire år været fri for kliniske eller andre tegn på IHN og/eller VHS. b) Alle akvakulturbrug i kontinentalzonen er under tilsyn af de officielle tjenester. Der skal have været aflagt to sundhedskontrolbesøg hvert år to år i træk. Sundhedskontrollen skal have fundet sted på de tider af året, hvor vandets temperatur begunstiger sygdommens udvikling, og skal mindst omfatte: - en undersøgelse af fisk, der udviser abnormiteter - udtagning efter en plan opstillet efter proceduren i artikel 15 af prøver, der hurtigst muligt skal sendes til det godkendte laboratorium for at blive undersøgt for de pågældende sygdomme. Zoner, for hvilke der ikke eksisterer optegnelser om forekomst af IHN og/eller VHS, kan dog godkendes, i) hvis deres geografiske beliggenhed bevirker, at sygdommene kun vanskeligt kan slæbes ind ii) hvis der har eksisteret en officiel sygdomsbekæmpelsesordning i en længere årrække, dvs. i mindst ti år, i hvilken der har været regelmæssig overvågning af alle akvakulturbrug der er anvendt en sygdomsanmeldelsesordning der ikke er blevet anmeldt sygdomme de gældende regler foreskrev, at kun levende fisk, æg eller mælke fra uinficerede zoner eller uinficerede brug, der er underkastet officiel kontrol og frembyder tilsvarende sundhedsgarantier, kunne føres ind i zonen. Ovennævnte periode på ti år kan nedsættes til fem år på baggrund af de undersøgelser, som foretages af den ansøgende medlemsstats officielle tjeneste, og hvis den regelmæssige overvågning af hvert brug ud over kravene i første afsnit har omfattet mindst to sundhedskontrolbesøg om året omfattende mindst: undersøgelse af fisk, der udviser abnormiteter udtagning af prøver fra mindst 30 fisk ved hvert besøg. Medlemsstater, som ønsker at blive omfattet af bestemmelserne vedrørende historiske oplysninger, skal indgive deres ansøgning senest den 31. december 1996. c) Hvis der i en kontinentalzone, som skal godkendes, ikke er noget akvakulturbrug, skal de officielle tjenester have underkastet fisk fra den nedre del af afvandingsområdet sundhedskontrol, jf. litra b), to gange om året i fire år. d) Laboratorieundersøgelserne af fisk udtaget i forbindelse med sundhedskontrolbesøg har givet negative resultater med hensyn til de pågældende sygdomme. e) Når en medlemsstat har ansøgt om godkendelse af et afvandingsområde, der har sit udspring i en nabomedlemsstat, eller som to medlemsstater er fælles om, finder følgende bestemmelser anvendelse: - de to medlemsstater skal samtidig indgive en ansøgning om godkendelse efter proceduren i artikel 5 eller 10 - efter at have gennemgået og kontrolleret ansøgningerne og foretaget en vurdering af sundhedssituationen fastlægger Kommissionen efter proceduren i artikel 26 om nødvendigt de eventuelle andre bestemmelser, som er nødvendige for meddelelse af disse godkendelser. I overensstemmelse med direktiv 89/608/EØF(6) yder medlemsstaterne hinanden bistand ved anvendelse af nærværende direktiv, navnlig for at sikre overholdelse af dette nummer. 2. For at blive godkendt med hensyn til Gyrodactylus salaris skal en kontinentalzone opfylde betingelserne for godkendelse, der fastsættes efter proceduren i artikel 26. Hvis en medlemsstat mener, at hele eller en del af dens område er fri for Gyrodactylus salaris, kan den dog sende Kommissionen dokumentation herfor, som bl. a. redegør for: i) resultaterne af overvågningstest, der er foretaget over et længere tidsrum, og som bygger på, at parasitten identificeres, og at det er obligatorisk at anmelde sygdomstilfælde til myndighederne ii) den periode, hvori kontrollen er gennemført. På grundlag af disse oplysninger kan hele eller en del af ansøgermedlemsstatens område efter proceduren i artikel 26 få tilkendt status som godkendt område. (6) EFT nr. L 351 af 02. 12. 1989, s. 34 5. I bilag B, nr. I, afsnit C, affattes nr. 2 således: "2. a) hvert brug skal med hensyn til IHN og/eller VHS hvert år gennemgå to sundhedskontrolbesøg efter afsnit B, nr. 1, litra b); der vil dog blive taget prøver skiftevis i 50% af fiskebrugene i kontinentalzonen hvert år; b) overvågningsprogrammet for bevarelse af godkendt status med hensyn til gyrodactylose fastlægges efter proceduren i artikel 26. " 6. I bilag B, nr. II, affattes afsnit B således: "B. Godkendelse af en zone For at blive godkendt med hensyn til IHN og/eller VHS skal en kystzone opfylde betingelserne for kontinentalzoner i nr. I, afsnit B, første afsnit. Om nødvendigt fastlægges kravene for godkendt status med hensyn til gyrodactylose for kystzoner efter proceduren i artikel 26. " 7. I bilag C, nr. I, afsnit A, affattes nr. 4 således: "4. Det skal med de fornødne ændringer opfylde kravene i bilag B, nr. I, afsnit B. Hvis der anmodes om godkendelse med hensyn til IHN og/eller VHS ud fra historiske oplysninger med en officiel bekæmpelsesordning i en tiårsperiode, skal det mindst en gang om året have været underkastet klinisk undersøgelse og udtagning af prøver til undersøgelse for de pågældende patogener på et godkendt laboratorium. " 10 8. Bilag C, nr. I, afsnit B, affattes således: "B. Bevarelse af status som godkendt brug Til bevarelse af status som godkendt brug skal betingelserne i bilag B, nr. I, afsnit C, opfyldes. Indsamling af prøver med hensyn til IHN og/eller VHS skal dog foretages en gang om året. " Artikel 2 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. juli 1997. De underretter straks Kommissionen herom. Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Artikel 3 Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. 11 Artikel 4 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 12 Forslag til RÅDETS DIREKTIV °IHCISK ( C N S) om ændring af direktiv 93/53/EØF om minimumsfælleskabsforanstaltninger til bekæmpelse af visse fiskesygdomme RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, under henvisning til forslag fra Kommissioner^1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg(3), og ud fra følgende betragtninger: Rådets direktiv 91/67/EØF om dyresundhedsmæssige betingelser akvakulturdyr og -produkter(4), senest ændret ved direktiv 95/22/EF(5), for afsætning af fastsætter dyresundhedsbetingelseme for afsætning af akvakulturfisk, der er modtagelige for de sygdomme, der er opført på listen i direktivets bilag A; denne liste omfatter virussygdomme som IHN og VHS såvel som gyrodactylose, der forårsages af parasitten Gyrodactylus salaris; (1) EFT nr. C (2) EFT nr. C (3) EFT nr. C (4) E FT nr. L 46 af 19. 02. 1991, s. 1 (5) E FT nr. L 234 af 11. 10. 1995, s. 1 13 Rådets direktiv 93/53/EØF af 24. juni 1993 om minimumsfællesskabsforanstaltninger til bekæmpelse af visse fiskesygdomme(6), ændret ved akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse, fastsætter foranstaltninger til bekæmpelse af infektiøs lakseanæmi (ISA), infektiøs hæmatopoietisk nekrose (IHN) og egtvedsyge (VHS); foranstaltningerne i direktiv 93/53/EØF tager sigte på bekæmpelse af virussygdomme; foranstaltningerne kan derfor ikke anvendes på gyrodactylose - UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: Artikel 1 I direktiv 93/53/EØF foretages følgende ændringer: 1. Artikel 1 affattes således: "Artikel 1 I dette direktiv fastsættes EF-minimumsforanstaltninger til bekæmpelse af de fiskesygdomme, der omhandles i artikel 2, nr. 1 og 2. " 2. Artikel 2, nr. 1, affattes således: "1. Liste I-sygdomme: infektiøs lakseanæmi som omhandlet i liste I i bilag A til direktiv 91/67/EØF. " 3. Artikel 2, nr. 2, affattes således: "2. Liste ll-sygdomme: infektiøs hæmatopoietisk nekrose og egtvedsyge som omhandlet i liste II i bilag A til direktiv 91/67/EØF. " (6) EFT nr. L 175 af 19. 07. 1993, s. 23 14 Artikel 2 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv inden den 1. juli 1997. De underretter straks Kommissionen herom. Når medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. Artikel 3 Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 4 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 15 ISSN 0254-1459 KOM(96) 279 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 10 Katalognummer : CB-CO-96-286-DA-C ISBN 92-78-05520-4 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg (w


title: Forslag til RÅDETS BESLUTNING om bemyndigelse af forbundsrepublikken Tyskland til at indgå to overenskomster med den Tjekkiske Republik indeholdende en række bestemmelser, der fraviger bestemmelserne i artikel 2 og 3 i Rådets sjette Direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af nedlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter

text: "•WHPWIrø KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 19. 06. 1996 KOM(96) 277 endelig udg. Forslag til RÅDETS BESLUTNING OM BEMYNDIGELSE AF FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND TIL AT INDGÅ TO OVERENSKOMSTER MED DEN TJEKKISKE REPUBLIK INDEHOLDENDE EN RÆKKE BESTEMMELSER, DER FRAVIGER BESTEMMELSERNE I ARTIKEL 2 OG 3 I RÅDETS SJETTE DIREKTIV 77/388/EØF AF 17. MAJ 1977 OM HARMONISERING AF MEDLEMSSTATERNES LOVGIVNING OM OMSÆTNINGSAFGIFTER (forelagt af Kommissionen) Begrundelse Forbundsrepublikken Tyskland anmodede ved skrivelse indgået til Kommissionens generalsekretariat den 22. august 1995 og 26. marts 1996 om bemyndigelse til på grundlag af artikel 30 i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter - det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag1, at indgå to overenskomster med Den Tjekkiske Republik fraviger bestemmelserne i det sjette direktivs artikel 2 og 3. række bestemmelser, der indeholdende en De øvrige medlemsstater blev i overensstemmelse med ovennævnte artikel 30 underrettet om Tysklands anmodning ved skrivelse af 25. april 1996. Den første overenskomst vedrører anlæg af en grænsebro over Rehlingbach ved Waidhaus og Rozvadov, der forbinder den tyske motorvej A6 fra Niirnberg i østgående retning og den tjekkiske motorvej D5 fra Pilsen i vestgående retning. grænsebroens Denne overenskomst bestemmer, færdiggørelse, grænsebroen selv, selv om den ligger på det tjekkiske område, betragtes som tysk område, når der er tale om vareleverancer og tjenesteydelser, der er bestemt til brug ved bygningen af grænsebroen og dennes vedligeholdelse. at byggepladsen og, efter Den anden overenskomst vedrører anlæg af en grænsebro ved Schônberg og Vojtanov med henblik på en forlængelse af motorvej E49. Denne overenskomst bestemmer, at byggepladsen, og, efter grænsebroens færdiggørelse, grænsebroen selv, selv om den ligger på det tyske område, betragtes som tjekkisk område, når der er tale om vareleverancer og tjenesteydelser, der er bestemt til brug ved bygningen af grænsebroen og dennes vedligeholdelse. Det fastsættes endvidere i de to ovennævnte overenskomster, at der for varer, som indføres fra den ene kontraherende stats territorium til den anden kontraherende stats territorium, ikke opkræves anden importafgift end told, når de pågældende varer anvendes til opførelse og vedligeholdelse af de omhandlede grænsebroer. Denne bestemmelse gælder ikke indførelse af varer til den offentlige forvaltning. Ifølge terriorialitetsprincippet i sjette direktiv skal der opkræves tysk moms af de broanlægs- og vedligeholdelsesarbejder, der udføres på tysk område. Derimod er de anlægsarbejder, der udføres på tjekkisk territorium, ikke omfattet af det sjette direktiv. Hvis man fulgte reglerne i det sjette direktiv, ville det betyde, at man ville være nødt til at opdele alle leverancer, alt efter på hvilket lands territorium de fandt sted. Desuden gælder, at hver gang der i Tyskland indføres varer fra Den Tjekkiske Republik til brug ved anlæg, istandsættelse og vedligeholdelse af de berørte broer, skal der opkræves tysk moms. EFT nr. L 145 af 13. 6. 1977, s. 1, direktivet er senest ændret ved direktiv 95/7/EF (EFT nr. L 102 af 5. 5. 1995, s. 18). 2 De kontraherende stater er af den opfattelse, at anvendelsen af disse regler vil rejse betydelige skattetekniske problemer for de virksomheder, der skal bygge broerne. De kontraherende parter finder derfor, at afgiftsbestemmelserne i overenskomstudkastet er begrundet i ønsket om at forenkle afgiftsreglerne for disse virksomheder. Det skal endvidere understreges, at Rådet i medfør af artikel 30 i det sjette direktiv allerede har bemyndiget Forbundsrepublikken Tyskland til at indgå adskillige overens komster med Republikken Polen om anlægsarbejder i grænseområdet, som indeholder lignende bestemmelser som bestemmelserne i nærværende overenskomster. Kommissionen er enig i, at man vil opnå en betydelig afgiftsforenkling til gavn for de implicerede virksomheder, hvis man indfører en ensartet beskatning af anlægs- og vedligeholdelsesarbejderne og giver afkald på at opkræve moms ved indførsel af varer til brug for disse arbejder i stedet for at følge de normalt gældende afgiftsregler. I betragtning af at afgiftsbestemmelserne i de to overenskomster endvidere vil udligne hinanden, vil anvendelsen heraf kun få en ubetydelig, men positiv indvirkning på De Europæiske Fællesskabers egne momsindtægter. Ifølge oplysningerne fra de tyske myndigheder vil de anlægsarbejder, der skal beskattes i Tyskland i medfør af und tagelsesbestemmelserne i disse overenskomster, være lidt mere omfattende end de anlægsarbejder, hvoraf der skulle opkræves moms i Tyskland, hvis man anvendte de normale regler i den fælles momsordning. Kommissionen finder derfor, at Forbundsrepublikken Tyskland bør gives bemyndigelse til at indgå de planlagte overenskomster. X Forslag til RÅDETS BESLUTNING OM BEMYNDIGELSE AF FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND TIL AT INDGÅ TO OVERENSKOMSTER MED DEN TJEKKISKE REPUBLIK INDEHOLDENDE EN RÆKKE BESTEMMELSER, DER FRAVIGER BESTEMMELSERNE I ARTIKEL 2 OG 3 I RÅDETS SJETTE DIREKTIV 77/388/EØF AF 17. MAJ 1977 OM HARMONISERING AF MEDLEMSSTATERNES LOVGIVNING OM OMSÆTNINGSAFGIFTER RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmoni sering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter - det fælles merværdi afgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag1, særlig artikel 30, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til sjette direktivs artikel 30 kan Rådet med enstemmighed efter forslag fra Kommissionen give en medlemsstat tilladelse til med et tredjeland eller en international organisation at indgå aftaler, som kan indeholde afvigelser fra dette direktiv; den tyske regering har ved skrivelse indgået til Kommissionens generalsekretariat den 22. august 1995 og den 26. marts 1996 anmodet om bemyndigelse til at indgå to overenskomster med Den Tjekkiske Republik, som indeholder en række bestemmelser, der fraviger bestemmelserne i sjette direktivs artikel 2 og 3 i forbindelse med anlæg, istandsættelse og vedligeholdelse af to grænsebroer mellem de kontraherende parter; de øvrige medlemsstater er ved skrivelse af 25. april 1996 blev underrettet om Tysklands anmodning; EFT nr. L 145 af 13. 6. 1977, s. 1, direktivet er senest ændret ved direktiv 95/7/EF (EFT nr. L 102 af 5. 5. 1995, s. 18). L uden de påtænkte undtagelsesbestemmelser ville der skulle opkræves tysk moms af de anlægs-, istandsættelses- og vedligeholdelsesarbejder, der udføres på tysk område, mens de anlægsarbejder, der udføres på tjekkisk område, ikke ville være omfattet af det sjette direktiv, og desuden skulle der opkræves tysk moms af alle varer, der til brug for opførelsen af indføres grænsebroerne; i Tyskland fra Den Tjekkiske Republik formålet med undtagelsesbestemmelserne i de to overenskomster er at forenkle afgiftsreglerne for de virksomheder, der skal udføre de pågældende arbejder; de pågældende undtagelsesbestemmelser vil kun få ubetydelig indvirkning på De Europæiske Fællesskabers egne momsindtægter - VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: S Artikel 1 Forbundsrepublikken Tyskland gives hermed bemyndigelse to overenskomster med Den Tjekkiske Republik, som indeholder bestemmelser, der fraviger bestemmelserne i Rådets sjette direktiv 77/388/EØF af 17. maj 1977. til at indgå Den første overenskomst vedrører anlæg af en grænsebro over Rehlingbach ved Waidhaus og Rozvadov, som forbinder den tyske motorvej A6 fra Niirnberg i østgående retning med den tjekkiske motorvej D5 fra Pilsen i vestgående retning. Den anden overenskomst vedrører anlæg af en grænsebro ved Schônberg og Vojtanov med henblik på forlængelse af motorvej E49. Disse undtagelser fastsættes i nedenstående artikel 2, 3 og 4. Artikel 2 Uanset bestemmelserne i det sjette direktivs artikel 3 betragtes byggepladsen for den i artikel 1, stk. 2 omhandlede grænsebro, og, efter grænsebroens færdiggørelse, grænse broen selv, selv om den ligger på det tjekkiske område, som en del af det tyske område, når der er tale om levering af varer og ydelser til brug for anlæg, istandsættelse og vedligeholdelse af denne grænsebro. Artikel 3 Uanset bestemmelserne i det sjette direktivs artikel 3 betragtes byggepladsen for den i artikel 1, stk. 3 omhandlede grænsebro, og, efter grænsebroens færdiggørelse, grænse broen selv, selv om den ligger på det tyske område, som en del af det tjekkiske område, når der er tale om levering af varer og ydelser til brug for anlæg, istandsættelse og vedligeholdelse af denne grænsebro. G Artikel 4 Uanset bestemmelserne i det sjette direktivs artikel 2, stk. 2, opkræves der ikke moms af varer, der indføres i Tyskland fra Den Tjekkiske Republik til brug ved anlæg, istandsættelse og vedligeholdelse af en af de broer, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2 og 3. Denne undtagelsesbestemmelse gælder dog ikke ved indførelse af varer til brug for den offentlige forvaltning. Artikel 5 Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland. Udfærdiget i Bruxelles, den 1996 På Rådets vegne Formand } FINANSIELLE VIRKNINGER Vedtagelsen af beslutningen, som den er foreslået, vil kun have ringe konsekvenser for Fællesskabets egne indtægter. fr ISSN 0254-1459 KOM(96) 277 endelig udg. DOKUMENTER DA 09 li Katalognummer : CB-CO-96-285-DA-C ISBN 92-78-05509-3 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 3


title: Forslag til RÅDETS DIREKTIV om ændring af direktiv 93/53/EØF om minimumsfælleskabsforanstaltninger til bekæmpelse af visse fiskesygdomme

eurovoc_concepts:
animal disease
fishery resources
health control
marketing
research body
veterinary inspection