title: COMUNICACION DE LA COMISION AL CONSEJO Y AL PARLAMENTO EUROPEO - SIMPLICACIÓN DE LA LEGISLACIÓN EN EL MERCADO INTERIOR(SLIM):PROYECTO PILOTO

eurovoc_concepts:
EU law
administrative formalities
application of the law
national law
single market

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 08. 05. 1996 COM(96) 204 final COMUNICACIÓN DE LA COMISIÓN AL CONSEJO Y AL PARLAMENTO EUROPEO SIMPLIFICACIÓN DE LA LEGISLACIÓN EN EL MERCADO INTERIOR rSLIlW: PROYECTO PILOTO 1. En la Unión Europea existe un acuerdo cada vez mayor en torno a la necesidad de simplificar la legislación: una normativa demasiado complicada supone unos costes económicos mayores y pone en peligro la competitividad de la industria y su capacidad de crear empleo. Las divergencias nacionales y la inadecuación de las medidas comunitarias entorpecen el funcionamiento del mercado interior. Toda la legislación, tanto la comunitaria como la nacional, debe tener su justificación y guardar una iniciativas proporción con sus objetivos. Esto puede decirse tanto de las nuevas legislativas como de la normativa ya vigente; esta última debe mantenerse en constante revisión para garantizar su actualidad en un entorno económico, social y tecnológico siempre cambiante. En los últimos años la Comisión ha emprendido diversas iniciativas en relación con esta labor. Por ejemplo, en diciembre de 1993 presentó al Consejo Europeo de Bruselas un importante programa de ajuste cuyas medidas ya se han llevado a la práctica en su mayoría. La Comisión ha informado también sobre este punto al Consejo Europeo en sus reuniones de final de año, la última de las cuales fue el Consejo Europeo de Madrid, al que se presentó el informe "Legislar mejor". En el Anexo 1 pueden verse diversos ejemplos de iniciativas de simplificación. 2. Aunque se han realizado progresos, no deben ahorrarse esfuerzos para agilizar el marco legislativo comunitario y promover así la actividad económica en la Unión, salvaguardando al mismo tiempo los elementos más importantes del acervo comunitario y garantizando la sanidad, la seguridad y la protección del entorno y de los consumidores. Las iniciativas anteriores de la Comisión proporcionan una excelente base sobre la que construir una nueva política específicamente concebida para revisar y simplificar la legislación en cooperación con los Estados miembros y con todos las partes a las que afecta. La Comisión ha reaccionado prontamente a la postura adoptada por los ministros de mercado interior en su reunión informal de Roma el día 24 de febrero de 1996, que abogaron por el lanzamiento de un "programa piloto" para determinar cómo se puede reducir más eficazmente la carga que suponen sobre las empresas las normas del mercado interior en sectores específicos. Los resultados podrán servir de base para otras medidas de alcance más amplio. Como puso de relieve el Grupo Molitor (en el que también participaron varios las empresas deben representantes del mundo empresarial), encontrarse en primera línea en la lucha por la simplificación y deben ser siempre consultadas por la Comisión. 1. Para responder a este llamamiento, la Comisión propone que se sigan los siguientes "principios orientadores", que se ajustan totalmente a lo expresado en la reunión de Roma: 1 : la simplificación debe centrarse en unos pocos sectores con el fin de obtener un avance rápido y concreto; 2: las empresas y demás partes interesadas deben contribuir directamente en el proceso; 3: para finales de 1996 se deberá presentar al Consejo un informe sobre la situación. UNA METODOLOGÍA PRÁCTICA Objetivos del proyecto piloto 4. La presente Comunicación describe la iniciativa en su fase de proyecto piloto. Se pretende que, para noviembre de 1996, se puedan hacer unas propuestas concretas de simplificación de la legislación en cuatro ámbitos. Éstas deberán aplicarse, no sólo a la legislación comunitaria, sino a toda la normativa nacional no armonizada de los ámbitos seleccionados. Los profesores que realicen en estos ámbitos en el plazo fijado serán utilizados para evaluar el éxito o fracaso del método de trabajo propuesto en esta Comunicación. La Comisión pretende que esta política, una vez comprobada su eficacia, se utilice de forma más amplia. Ámbitos analizados en el proyecto piloto 5. La Comisión ha seleccionado cuatro ámbitos para la aplicación de su proyecto piloto sobre simplificación. No se han escogido algunas áreas propuestas en la reunión informal de ministros de mercado interior celebrada en Roma el 24 de febrero, porque sobre ellas va a realizar propuestas la Comisión en breve: Productos alimentarios: Como indicaba la Comisión en sus comentarios sobre el informe del Grupo Molitor1, se está trabajando en un reexamen global de todo el ámbito de la alimentación con el fin de presentar un Libro Verde que, entre otras cosas, trataría de la coherencia interna de la legislación comunitaria y de las posibilidades de simplificación y racionalización de la normativa. El 17 de abril de 1996, la Comisión adoptó unas propuestas de siete directivas verticales de simplificación de la legislación de determinados productos alimentarios y se ha iniciado un proceso de consultas a los grupos interesados en la simplificación de la legislación veterinaria; Maquinaria: La Comisión informó también sobre su programa de trabajo en este sector en sus comentarios acerca del Informe Molitor: en primer lugar propondrá una codificación de la Directiva sobre maquinaria con el fin de proceder a su revisión. Al mismo tiempo, está trabajando en las modificaciones que se propondrán a finales de 1997; Contratación pública: La Comisión está preparando un Libro Verde sobre la aplicación presente y futura de las normas de contratación pública. La Comisión considera que la inclusión de estos ámbitos, cuyos trabajos ya se encuentran en fase avanzada, en el proyecto piloto SLIM, sólo serviría para Comentarios de la Comisión sobre el Informe del Grupo de expertos independientes sobre simplificación legislativa y admir^strativa (SEC(95) 2121 final, 29. 11. 1995) 3 duplicar el trabajo y no contribuiría a acelerar la labor de simplificación. Por lo tanto, ha preferido centrarse en otras áreas que son fundamentales para las empresas y otras partes interesadas. Los cuatro ámbitos seleccionados por la Comisión son los siguientes: Intrastat, el sistema de recogida de datos estadísticos sobre comercio comunitario; Las normas técnicas sobre productos para la construcción; La legislación relativa al reconocimiento mutuo de títulos; La legislación relativa a plantas ornamentales. De este modo, el proyecto piloto incluye un ámbito que afecta a toda la economía, otro que afecta a la agricultura, otro a la industria, y otro que afecta directamente a los ciudadanos de forma individual. El Anexo 2 hace hincapié en algunos aspectos de la legislación de cada ámbito que deben ser observados con especial atención. Metodología (i) Descripción 6. El trabajo será llevado a cabo por cuatro pequeños equipos, cada uno de los cuales se dedica a examinar uno de los ámbitos. Estos equipos "SLIM" (Simpler Legislation for the Internal Market, simplificación de la legislación del mercado interior), pondrán en contacto a la Comisión, a representantes de algunos Estados miembros y a los usuarios de la legislación, tales como empresas (productores y comerciantes, incluidas PYME) y, si procede, consumidores. La función de cada equipo SLIM es contribuir a la preparación del informe al Consejo, con la suficiente antelación a la reunión del Consejo de mercado interior en el mes de noviembre, que deberá • • exponer la necesidad de simplificación, identificando las legislaciones nacionales que planteen problemas a los usuarios; describir las propuestas de los equipos SLIM, explicando cómo pueden contribuir a lograr los objetivos perseguidos por la legislación, reduciendo al mismo tiempo los costes de las empresas y mejorando la eficacia de su aplicación; • si procede, proponer otras medidas de actuación; • • informar sobre los avances experimentados en el terreno de la codificación y demás métodos de simplificación; evaluar la eficacia del método adoptado en el proyecto piloto, (ii) Elección de los miembros de los equipos SLIM 7. Cada equipo estará presidido por un representante de la Comisión, nombrado personalmente; la composición de cada equipo estará estrictamente limitada, con una proporción igual de representantes de las administraciones de los Estados miembros y de usuarios de legislación. Asistirán como observadores funcionarios de los departamentos afectados de la Comisión. la Representación de los Estados miembros: Con el fin de procurar un buen ambiente de trabajo y unas mayores posibilidades de avance, la Comisión formará unos equipos pequeños. Esto sería imposible si todos los Estados miembros estuvieran representados en todos los equipos. Por lo tanto, la Comisión se propone limitar su representación a unas cuatro personas por cada equipo. Para ello, pedirá a los Estados miembros que indiquen los equipos en los que desean participar, por orden de preferencia. A continuación serán invitados a participar en uno de ellos. La Comisión les pedirá también que den a conocer su parecer a los equipos en los que no están representados. Se entregarán informes regulares a todos los Estados miembros a través de los comités sectoriales (véase punto 3, más adelante) y del Comité consultivo de mercado interior. Representación de los usuarios: El número de representantes de los usuarios nombrados por la Comisión será igual al de los Estados miembros. La Comisión pretende ponerse en contacto con organizaciones europeas y, en algunos casos, nacionales, de usuarios con el fin de seleccionar dichos representantes. Al nombrar a los representantes de las empresas, se tendrá en cuenta la especial importancia que supone la simplificación para las PYME. (iii) Información a los comités sectoriales 8. Se informará a los distintos comités responsables de la legislación comunitaria de cada sector sobre el avance de los trabajos del equipo SLIM de su incumbencia. Los comités afectados son los siguientes: Intrastat: Comité de Estadísticas de Intercambios de Bienes entre Estados miembros; Comité del Programa Estadístico de las CE; Comité Aduanero Estadística. - Nomenclatura Arancelaria y Productos para la construcción: Permanente Comité Construcción Comité 83/189 de normas técnicas de la Títulos académicos: Comité de Altos Funcionarios de Sanidad Pública; Comités Ad-hoc de altos funcionarios responsables de los cirujanos veterinarios y los arquitectos; Comité Farmacéutico; los siete Comités Consultivos sobre Educación y Formación vinculados a las siete Directivas sectoriales; el Grupo de Coordinadores establecido con arreglo a las Directivas del sistema general. Plantas ornamentales: Comité Permanente de Materiales de Reproducción y Plantas Ornamentales. CONCLUSION 9. La Comisión invita al Consejo y el Parlamento Europeo a apoyar la iniciativa descrita en la presente Comunicación y a examinar de forma constructiva las conclusiones del informe sobre los resultados del proyecto piloto que la Comisión presentará en noviembre de 1996. Anexo ï EJEMPLOS DE INICIATIVAS DE SIMPLIFICACIÓN REALIZADAS O EN CURSO DE REALIZACIÓN ENFOQUE GENERAL Hace ya tiempo que la Comisión comenzó sus trabajos de simplificación de la legislación comunitaria. En 1993 estableció un programa de adaptación de la legislación vigente que remitió al Consejo Europeo de Bruselas y al Parlamento Europeo; su lanzamiento, en lo que a propuestas se refiere, está prácticamente a punto. Los ámbitos contemplados por el programa de simplificación y renovación afectan, por ejemplo, a los productos alimentarios, al medio ambiente, la fiscalidad, al reconocimiento mutuo de títulos académicos, a la competencia y a la protección de los consumidores. También existen otros ámbitos no cubiertos por el programa a los que también se van a aplicar medidas de simplificación. Por otro lado, la Comisión tomó la iniciativa de reunir un Grupo de expertos independientes en materia de simplificación legislativa y administrativa (grupo Molitor). En junio de 1995 la Comisión envió al Consejo Europeo de Carines una primera evaluación de las propuestas de este grupo. Posteriormente, en el mes de noviembre, dio a conocer sus comentarios sobre el conjunto de propuestas. Además, la Comisión ha instituido un Comité de mejora y simplificación del entorno de las empresas en el que, con la colaboración de los Estados miembros y de organizaciones los procedimientos empresariales, se examina administrativos derivados de legislaciones nacionales o comunitarias que pudieran crear obstáculos o suponer un coste excesivo, especialmente para las PYME. Tras la celebración de un Forum en París en junio de 1995 y del establecimiento de unos grupos la Comisión envíe unas Recomendaciones sobre de trabajo, es probable que simplificación administrativa a los Estados miembros. la mejor manera de simplificar ASUNTOS CONCRETOS Iniciativas de simplificación ya presentadas: simplificación de siete directivas verticales del ámbito alimentario Comunicación al Consejo y el Parlamento Europeo sobre la política comunitaria del agua, en la que se prevé, entre otras cosas, la presentación en 1996 de una propuesta de directiva-marco que sustituiría a todas las directivas vigentes en materia de recursos hídricos reconocimiento mutuo de títulos académicos: Directiva aplicable a las profesiones del comercio y la artesanía legislación comunitaria en materia de energía (utilización racional de la energía y los productos petrolíferos) Iniciativas de simplificación en fase de preparación: Libro verde sobre derecho alimentario propuestas de directiva "medicamentos veterinarios" y "medicamentos humanos" simplificación en el ámbito de la higiene veterinaria propuesta de simplificación del régimen fitosanitario comunitario, acompañada de otros elementos destinados a completar el régimen por razones de mercado interior (procedimientos de importación de terceros países y recursos necesarios a tal fin). Aspectos de la legislación cuya simplificación exige una especial atención Anexo 2 INTRASTAT En relación con el sistema INTRASTAT se ha promulgado un Reglamento de base del Consejo (Reglamento n° 3330/91) y diversos reglamentos de la Comisión, entre ellos el Reglamento CEE n° 3046/92, que fija sus normas de aplicación. El sistema INTRASTAT funciona desde 1996, desde sus principios se ha encontrado con una serie de dificultades que se traducen en unos resultados insuficientes, tanto en lo que se refiere a los intercambios globales como a los datos pormenorizados sobre las mercancías, y en retrasos en la realización de estadísticas. A pesar de las numerosas medidas de simplificación que se han introducido en el sistema, las partes encargadas de suministrar la información, y en especial las pequeñas y medianas empresas, consideran que sus obligaciones de declaración son excesivas. En un sondeo de opinión a nivel europeo realizado en febrero de 1996 entre las partes encargadas de facilitar información a INTRASTAT y entre los usuarios de éste, así como en el seminario INTRASTAT organizado en Luxemburgo los días 13 y 14 de marzo, se confirmó la exactitud de tal afirmación y se determinaron algunas posibles vías de mejora y simplificación. Se ha logrado un amplio consenso respecto a la necesidad de continuar las acciones EDICOM destinadas a modernizar y automatizar las operaciones de recogida y tratamiento de datos, gracias, en particular, a un mayor recurso al sistema EDI, elemento indispensable para reducir las obligaciones de declaración y garantizar una mayor fiabilidad y actualidad de los datos. La simplificación de la nomenclatura de clasificación de las mercancías constituye otro importante factor que las empresas citan continuamente y que podría llevar a una mejora sensible del sistema. En cuanto a la evolución previsible de las necesidades de información sobre intercambios comunitarios ante la perspectiva de la unión monetaria, el equipo SLIM deberá pronunciarse sobre la oportunidad de proceder a una revisión exhaustiva de INTRASTAT. Por ejemplo, los Estados miembros sólo recogerían datos en un sentido del flujo; el otro se deduciría a partir de los resultados transmitidos por los demás Estados miembros. Los intereses divergentes de los proveedores de información y de los usuarios de estadísticas, claramente expresados en diversas consultas, dificultan esta revisión del sistema. Por ello, se hace especialmente necesaria una clara voluntad política por parte de los Estados miembros. Las demás medidas previstas tienen un impacto más limitado y consisten más bien en operaciones de consolidación o reorganización de procedimientos actualmente vigentes, Algunas medidas están siendo analizadas caso por caso en fundón de su impacto sobre la 9 exactitud de los datos y de la reducción de las obligaciones de información: disminución del número de variables exigidas, coincidencia de los plazos de respuesta de INTRASTAT con los de la información de carácter fiscal, aumento de los umbrales, ajuste de la periodicidad. En lo que se refiere a los Estados miembros, la labor de evaluación de los sistemas nacionales, que se llevó a cabo a finales de 1995, permitió elaborar algunas propuestas concretas de mejora de INTRASTAT (especialmente en lo que se refiere a los procedimientos de ajuste de los datos, a los de tratamiento y control y a la armonización de los métodos y disposiciones legales) que, tras un examen, podrían traducirse en modificaciones de la legislación vigente. Productos para la construcción El equipo SLIM deberá revisar la aplicación de la Directiva sobre productos para la construcción, adoptada en 1988. Esta Directiva es el instrumento por el que se garantiza un mercado único a todos los productos para la construcción. Su aplicación depende de la adopción de especificaciones técnicas europeas -en particular de normas técnicas-, que deben ser tenidas en cuenta obligatoriamente la hora de evaluar la conformidad de los productos y conceder la marca CE. La Directiva sólo será efectiva cuando se hayan adoptado unas normas técnicas armonizadas. Hasta la fecha no se ha adoptado ninguna. Esta situación surge del hecho de que, en primer lugar, la Directiva exige que se adopten ciertas decisiones y se lleve a cabo un determinado trabajo preparativo antes de adoptar las normas y, en segundo lugar, para la concesión de marcas CE no existe otra alternativa que la conformidad a dichas normas. En los debates en torno al Informe sobre la aplicación de la Directiva en 1995, todas las partes se mostraron de acuerdo en que es necesario acelerar la aplicación de la Directiva. Al mismo tiempo, las partes acordaron seguir deliberando sobre el funcionamiento del mercado interior en este sector. Por lo tanto, la contribución del equipo SLIM es necesaria para llevar a cabo mejoras en el funcionamiento del mercado interior y en la aplicación de la Directiva. Sólo así se solventarían, entre otras cosas, los largos plazos necesarios para la concesión de marcas CE a los productos de la construcción y el problema de las medidas que, mientras tanto, adoptan los Estados miembros, poniendo en peligro la fluidez del mercado interior. Reconocimiento mutuo de títulos académicos El equipo SLIM debe revisar la estructura y funcionamiento de las siete directivas sectoriales que regulan las profesiones de doctor, enfermero de cuidados generales. 10 cirujanos veterinarios, dentistas, comadronas, arquitectos y farmacéuticos, adoptadas entrel975yl9S5. Con excepción de la Directiva relativa a los arquitectos, tas demás establecen unas normas mínimas comunes sobre educación y formacióa en las diferentes profesiones e incluyen una lista de títulos nacionales q\se cumplen dichas normas comunes y que, por k) tanto, son reconocidas mutuamente de forma automática. En el caso de los arquitectos, la Directiva establece unos criterios que deben cumplirse para que un diploma sea objeto de reconocimiento mutuo; sin embargo los Estados miembros pueden seguir concediendo títulos que no cumplen estos criterios pero que, por lo mismo, no pueden acogerse al reconocimiento garantizado por la Directiva. El enfoque sectorial, que crea un cierto perfil europeo en el ámbito de la educación y la formación, ha obligado a muchos Estados miembros a modificar la legislación nacional de acceso y, en algunos casos (por ejemplo, los dentistas en los casos de Italia y Austria), ha supuesto la creación de una profesión que hasta entonces no existía. Las directivas sectoriales pueden, por otro lado, impedir la reforma a nivel nacional cuando los cambios previstos harían incompatibles las normas nacionales con la Directiva. Esta fue una de las razones por las que la Comunidad adoptó una nueva política en el ámbito del reconocimiento de títulos académicos, el sistema general, que da libertad a los Estados miembros en cuanto a las decisiones sobre el nivel y estructura más adecuadas para la educación y la formación y a la necesidad de reglamentar éstas. Sin embargo, el sistema general, al contrario que las directivas sectoriales, no ofrece al trabajador una garantía de reconocimiento automático. Por otro lado, la necesidad de mantener en constante revisión las normas comunes de educación y formación llevó a la creación, para cada directiva sectorial, de un comité consultivo. Estos comités, que en la actualidad están compuestos de 45 miembros, suponen una gran carga administrativa para la Comisión. Emiten recomendaciones y dictámenes dirigidos a los Estados miembros y asesoran a la Comisión respecto a la conveniencia de modificar la práctica muy pocas de estas recomendaciones han recibido la aprobación de los Estados miembros. las directivas; en Plantas ornamentales El equipo SLIM deberá revisar la transparencia y el funcionamiento de la Directiva sobre plantas ornamentales, adoptada en 1991 ante la perspectiva del mercado único. La Directiva armonizó las diferentes medidas nacionales o regionales con el fin de establecer unas normas y condiciones mínimas de calidad comunitaria respaldadas por unos medios de acreditación y unos documentos de prueba, y de garantizar la libre comercialización de los materiales de reproducción que cumplan dichas normas y condiciones. Debido a su apresurada adopción a finales de 1991, existen incoherencias en el texto que han planteado problemas de interpretación en los Estados miembros a la hora de incorporar y aplicar la legislación. Con el fin de superar estos problemas, la Comisión envió en 1992 una nota interpretativa a los Estados miembrr^ sobre los puntos más 11 importantes. Sin embargo, esto no ha sido suficiente para garantizar una aplicación rápida y uniforme en los Estados miembros. Por otro lado, un Estado miembro escribió a la Comisión solicitando la revisión de la Directiva en algunos conceptos; en especial, el ámbito de aplicación, las excepciones para el mercado local, las excepciones de las plantas leñosas y los requisitos respecto a las variedades. Finalmente, debido a las dificultades anteriormente señaladas, la Comisión no ha podido seguir desarrollando las medidas de aplicación que exige la Directiva. Por todo ello, la contribución del equipo SLIM es necesaria para mejorar la Directiva, permitir la rápida adopción por parte de la Comisión de unas medidas de ejecución y lograr una aplicación rápida y uniforme en los Estados miembros. 12 Ficha Financiera 1. TITULO DE LA OPERACIÓN Proyecto piloto sobre simplificación de la legislación en el mercado interior (SLIM), que se llevará a cabo merced al establecimiento de cuatro grupos de trabajo denominados "equipos SLIM". 2. LÍNEA PRESUPUESTARIA A 250: Reuniones y convocatorias 3. BASE JURÍDICA Artículos 3c, 7A, 48-66, 100A del Tratado CE 4. DESCRIPCIÓN DE LA OPERACIÓN 4. 1 Objetivos El objetivo del proyecto piloto es presentar para 1996 unas propuestas concretas sobre formas de simplificar la legislación en cuatro ámbitos específicos. Estos ámbitos son INTRASTAT, la construcción, el reconocimiento mutuo de títulos académicos y las plantas ornamentales. El objetivo de la simplificación es mejorar la competitividad de las empresas y su capacidad de creación de empleo evitando que una excesiva complicación de las normativas nacionales o comunitarias impidan la participación efectiva de aquéllas en el mercado único y fomentando la eficacia de la legislación sobre reconocimiento mutuo de títulos académicos. los productos para 4. 2 Duración Los equipos SLIM serán constituidos en junio de 1996 y deberán participar en la elaboración de un informe que será presentado al Consejo y al Parlamento Europeo en noviembre del mismo año. 5. CLASIFICACIÓN DE GASTOS E INGRESOS 5. 1 Gastos no obligatorios 5. 2. Créditos diferenciados 5. 3 Naturaleza de los ingresos: No procede 6. NATURALEZA DE GASTOS E INGRESOS 6. 1 Naturaleza de los gastos Sufragar los gastos de los 32 componentes de los equipos SLIM (8 por cada uno): cada equipo celebrará 5 reuniones de un día en Bruselas. 6. 2 ingresos El proyecto piloto se financiará al 100% a través del presupuesto comunitario. 7. IMPACTO FINANCIERO DE LOS CRÉDITOS DE OPERACIONES Ninguno 8. MEDIDAS ANTIFRAUDE La comprobación de los gastos reclamados por la participación en reuniones correrá a cargo del mismo servicio de la Comisión responsable de la secretaría del equipo SUM (Eurostat, DO III, DG VI y DG XV). 9. ANÁLISIS COSTE - EFICACIA 9. 1 Objetivos específicos cuantificables, población afectada El objetivo del proyecto piloto es presentar, para noviembre de 1996, unas propuestas concretas sobre simplificación de la legislación en cuatro ámbitos. Esto afecta no sólo a la legislación comunitaria, sino a cualquier legislación nacional no armonizada que regule un determinado sector. Los progresos registrados en los cuatro ámbitos legislativos durante el período fijado servirán de base para evaluar el éxito o fracaso de la metodología propuesta en la presente Comunicación. Población afectada. El proyecto piloto está especialmente dirigido a las empresas y profesionales de toda la Comunidad. Se trata de lograr una normativa clara, simple y que guarde una proporción con sus objetivos con el fin de que aquéllos puedan ejercer los derechos que les confiere el mercado único sin restricciones ni gastos excesivos. Las pequeñas y medianas empresas son a menudo los gastos de adaptación a la legislación. las que más sufren (<4r 9. 2 Razones de la intervención 9. 2. 1 Necesidad de una intervención presupuestaria por parte de la Comunidad El proyecto piloto está destinado a mejorar el funcionamiento del mercado único simplificando y mejorando algunas de las normas que lo regulan. Se espera que los beneficios económicos derivados de la simplificación justificarán con creces la intervención. Esta acción debe ser considerada en el contexto de las demás actividades de simplificación y codificación de la Comisión (véase el informe al Consejo Europeo de 1995, "Legislar mejor "). 9. 2. 2 Elección del método de intervención La elección del sistema de "equipos SLIM", que reunirá en pequeños grupos de trabajo a la Comisión, a algunos Estados miembros y a las partes más afectadas por la legislación, se deriva de la necesidad de hacer converger las posturas de todas las partes encargadas de la aplicación de la legislación o afectadas por ella. Se han concebido unos equipos reducidos con el fin de facilitar un intercambio de opiniones auténtico, que sería más difícil en grupos mayores o más formales, permitiendo así un progreso más rápido. 9. 2. 3 Principales factores que hacen inciertos los resultados de la operación Puesto que esta acción es un proyecto piloto, existe un cierto grado de incertidumbre respecto al éxito de los resultados. El tamaño de los grupos, la elección de sus miembros, los ámbitos escogidos y los plazos fijados son factores que pueden ejercer una influencia en este sentido. 9. 3 Seguimiento y evaluación de la operación 93. 1 Indicadores de resultados Véase 9. 3. 2 9. 3. 2 Métodos y frecuencia previstos en la evaluación informará periódicamente sobre Se comisarios, según decidió la Comisión el 27 de marzo de 1996. los avances a un grupo de También se consultivo de mercado interior y a los comités sectoriales afectados. los progresos realizados al Comité informará sobre yis Dentro de la Comisión, los servicios responsables de los diferentes equipos SLIM y otros servicios interesados se reunirán con el fin de examinar la evolución de la situación y comparar sus experiencias sobre el funcionamiento del proyecto piloto. En noviembre se presentará un informe sobre el proyecto piloto al también Consejo de mercado informado de los resultados. interior; el Consejo Europeo será 9. 3. 3 Evaluación de resultados Los resultados serán tratados en un informe que será remitido al Consejo, como se ha señalado anteriormente. Este informe contendrá las propuestas de simplificación de la legislación presentadas por los equipos SLIM y una evaluación, basada en la experiencia de los propios equipos y de los servicios de la Comisión, sobre la eficacia de la iniciativa. El informe será debatido con los Estados miembros. El elemento esencial para la evaluación del proyecto piloto será la comprobación de si se ha podido llegar a propuestas concretas sobre simplificación en los cuatro ámbitos. 9. 4 Coherencia con la planificación financiera El proyecto piloto, que es en gran parte el resultado de los debates celebrados el 24 de febrero de 1996 en la reunión del Consejo informal de mercado interior, no está incluido en la planificación financiera de los servicios que deberán cofinanciarlo (DG XV, DG III, DG VI, Eurostat). 10. GASTOS ADMINISTRATIVOS (PARTE A DEL PRESUPUESTO) Los recursos financieros procederán de la dotación global atribuida por la Comisión a los servicios responsables de cada uno de los sectores que, de acuerdo con la decisión, recibirán fondos en 1996, es decir, la DG III (productos para la construcción), la DG VI (plantas ornamentales), la DG XV (títulos académicos) y la Oficina Estadística (Intrastat). 10. 1 Impacto sobre el empleo Ninguno 10. 2 Impacto financiero global sobre recursos humanos adicionales Ninguno A(Í 10. 3 Aumento de otros gastos administrativos como resultado de la operación Los gastos totales de los cuatro equipos SLIM ascenderán a 120 000 ecus. Todos los gastos se inscriben en la línea A 250, reuniones y convocatorias. Correrán a cargo de los cuatro servicios responsables señalados más arriba; cada uno de ellos cubrirá los gastos del equipo SLIM de su incumbencia. Los costes han sido estimados de la siguiente manera: 4 equipos SLIM x 5 reuniones de un día= 20 reuniones 20x4 expertos gubernamentales = 20x4x695ecus (promedio)•= 55 600 ecus 20x4 expertos privados = 20x4x804ecus (promedio) = 64 320 ecus TOTAL: 119 920, es decir 120 000 ecus ISSN 0257-9545 COM(96) 204 final DOCUMENTOS ES 06 10 N" de catálogo : CB-C0-96-222-ES-C ISBN 92-78-04007-X Oficina de Publicaciones Oficíales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo


title: MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA- PARLAMENT - ENKLERE LOVGIVNING FOR DET INDRE MARKED: ET PILOTPROJEKT (SLIM-PROJEKTET)

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 08. 05. 19% K( )M(S»(>) 2(M (jiuiclig iidji MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAME_NTET ENKLERE LOVGIVNING FOR DET INDRE MARKED: ET PILOTPROJEKT TSLIM-PROJEKTET) fare. Divergerende nationale erhvervslivets i Der er en stigende politisk enighed i EU om, at der bør ske en lovforenkling. Alt for komplicerede regler indebærer store omkostninger økonomisk set og beskæftigelsesskabende konkurrenceevne og dets bringer potentiel regler og utilstrækkelige HU- foranstaltninger kan forkludre det indre markeds funktion. Enhver form for regulering - hvad enten den vedtages på FU-plan eller nationalt plan - skal være fuldt begrundet og være afpasset efter det tilsigtede formål. Dette gælder både nye lovinitiativer og gældende lovgivning, som løbende bør overvåges, så det sikres, at den fortsat er hensigtsmæssig under skiftende økonomiske, sociale og taget en række teknologiske forhold. Kommissionen har initiativer til at forenkle lovgivningen. F. eks. forelagde den for Det Europæiske Råd i Bruxelles i december 1993 et omfattende program for tilpasning af gældende langt størstedelen af de initiativer, der blev fremlagt i dette program. Kommissionen har desuden aflagt rapport for Det Europæiske Råd på dets møder ved årets udgang, sidst for Det Europæiske Råds møde i Madrid i rapporten "Bedre lovgivning". Eksempler på forenklingsinitiativer er anført i bilag 1. lovgivning og har siden gennemført i de senere år Selv om der allerede er gjort gode fremskridt, må der ikke skyes nogen midler for at strømline lovrammerne for den økonomiske aktivitet inden for EU, samtidig med at de vigtigste elementer i allerede gældende ret bibeholdes, og der sikres et højt sundheds- og sikkerhedsniveau og en høj miljø- og forbruger beskyttelse. Kommissionens tidligere initiativer er et udmærket udgangspunkt for en ny, målrettet indsats for at gennemgå og forenkle lovgivning, en indsats, som bør gennemføres i et partnerskab med medlemsstaterne og alle kredse, der er berørt af den pågældende lovgivning. Kommissionen reagerer hermed på den brede enighed, der var blandt ministrene for det indre marked på deres uformelle møde i Rom den 24. februar 1996 om at søsætte et "pilotprojekt", hvorunder det skulle vurderes, hvordan man bedst kan mindske den byrde, der hviler på virksomhederne som følge af de forskellige sektorregler vedrørende det indre marked. Projektet vil være en prøvesten for, om der skal træffes mere selv omfattede vidtgående adskillige repræsentanter for erhvervslivet) påpegede, skal erhvervslivet gå forrest i forenklingsbestræbelserne og bør høres af Kommissionen. foranstaltninger. Som Molitor-gruppen (som For at efterkomme disse krav om en indsats foreslår Kommissionen, at man følger nedenstående "ledende principper", som er helt på linje med de syns punkter, der kom til udtryk på mødet i Rom: a) b) c) forenklinrsindsatsen bør være koncentreret om nogle fa sektorer, sa der opnås hurtige og konkrete fremskridt erhvervslivet og andre berørte kredse ska! deltage direkte i projektet en statusrapport skal være klar til forelæggelse for Rådet ved udgangen af 1996. ET KONKRET FORSLAG TIL HANDLING Målsætninger for pilotprojektet 4. I denne meddelelse beskrives pilotprojektfasen af dette initiativ. Projektet tager sigte på senest i november 19% at fremlægge konkrete forslag til, hvordan lovgivningen inden for fire områder kan forenkles. Forenklingen skal ikke kun omfatte EU-lovgivningen som sådan, men også alle ikke- harmoniseret national lovgivning, der berører den pågældende sektor. Graden af fremskridt inden for disse lovgivningsområder inden for den afsatte tid vil blive benyttet som grundlag for en vurdering af, om den arbejdsmetode, der skitseres i denne meddelelse, er brugbar eller ej. Det er Kommissionens hensigt, at metoden skal have en bredere anvendelse, hvis afprøvningen af den viser sig at blive en succes. former for Sektorer, der vil blive undersøgt i pilotprojektet 5. Kommissionen har udvalgt fire sektorer til pilotprojektet om forenkling. Nogle af de områder, der blev foreslået på det uformelle møde af ministrene for det indre marked i Rom den 24. februar, er ikke blevet inkluderet, fordi de meget snart behandles i forslag fra Kommissionen: i Kommissionens bemærkninger Levnedsmidler: Som anført til rapporten fra Molitor-gruppen1 er Kommissionen ved at gennemføre en generel nyvurdering af hele levnedsmiddellovgivningen med henblik på fremlæggelse af en grønbog, som bl. a. vil behandle spørgsmålet om sammenhængen i EU-lovgivningen og mulighederne for forenkling og rationalisering af denne lovgivning. Kommissionen har allerede den 17. april 1996 vedtaget forslag til syv vertikale direktiver om forenkling af retsforskrifterne om visse levnedsmidler, og en høring af de berørte kredse om en forenkling af veterinærlovgivningen er undervejs. Maskiner: Kommissionen skitserede allerede i sine bemærkninger til Molitor-rapporten arbejdsprogrammet for denne sektor; i første omgang vil den fremlægge til kodifikation af maskindirektivet som forberedelse til en revision af direktivet. Sideløbende hermed arbejder den på forskellige ændringer, som vil blive fremlagt i forslagsform i slutningen af 1997. forslag Offentlige indkøb: Kommissionen er ved at udarbejde en grønbog om den nuværende og fremtidige anvendelse af reglerne om offentlige indkøb. Kommissionen som allerede er godt at hvis disse projekter, fremskredne, blev inkluderet i SLIM-pilotprojektet, ville der være tale om finder, Kommissionens bemærkninger fra Gruppen af Uafhængige Eksperter om Lovgivningsmæssig og Administrativ Forenkling (SHK(95) 2121 endelig udg. af 29. 11. 1995). rapporten til 3 dublering af arbejde, der allerede er udført, hvilket ikke ville fremme lovforenklingen på disse områder. Den har derfor gjort sig overvejelser om, hvordan der kunne gøres en yderligere indsats i forhold til de eksisterende initiativer, og har udvalgt nogle andre lovgivningsområder, som vides at give anledning til bekymring i erhvervslivet og andre berørte kredse. De fire sektorer, Kommissionen har udvalgt, er: Intrastat, systemet til indsamling af statistiske oplysninger om sam handelen inden for EU de tekniske forskrifter om byggevarer lovgivningen om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser lovgivningen om prydplanter. Pilotprojektet omfatter således et område, der har relevans for erhvervslivet som helhed, ét, der vedrører landbrugslovgivningen, og ét, der vedrører industrilovgivningen, samt et lovgivningsområde, der er af direkte interesse for den enkelte borger. Bilag 2 beskriver de aspekter af lovgivningen inden for hvert område, der skal gives særlig opmærksomhed. Metodologi i) 6. Generelt Arbejdet vil blive udført af fire mindre team, der hver vil få til opgave at under søge et af de udvalgte lovgivningsområder. Disse såkaldte "SLIM-team" ("Simpler Legislation for the Internal Market") vil blive sammensat af repræsentanter for Kommissionen og nogle få medlemsstater og brugerne af lovgivningen, f. eks. erhvervslivet (producenter og handlende, herunder små og mellemstore virksomheder) og, hvor det er relevant, forbrugerne. Hvert SLIM-team har til opgave at yde sit bidrag til rapporten til Rådet, der skal foreligge i tide til at kunne forelægges for Rådets møde (det indre marked) i november måned, og som skal: • • give en sammenfattende oversigt over behovet for forenkling, herunder pege på national lovgivning, der volder problemer for brugerne beskrive de forslag, SLIM-teamet har haft oppe til overvejelse, samt deres sandsynlige virkning med hensyn til at opfylde formålet med lovgivningen, samtidig med at de reducerer erhvervslivets omkostninger og effektiviserer lovgennemførelsen • foreslå yderligere detaljerede initiativer, hvis dette er hensigtsmæssigt * • aflægge hvilke kodifikatiorøarhcjdei og hermed beslægtede forenkl ingsmetodcr fremskridt rapport om, der gøres med vurder« effefctrviie*« i den metode, der benyttet i pilotprojektet ri} Udpcgmdf af mwltemmef afSUM-tcamene 7/ Hvert team vil ft en ptncmltgt udncvr* repræsentantfor Kommissionen som formand og vatre strengt begrænset rit at testa if et lige stort antal repræsentamer for medknmtrtcfnca adrmmstrationer og for brugerne af den pågældende lovgivning. Embedsmænd fra berørte afdelinger i Kommissionen vil også deltage med ohscml»rsta*u*. M^tf«T^atV^rg. i«rtaikyn: For M skabe et effektivt arbejdsmiljø og gore hurtige fremskridt ønsker KoirtrnmioTKrn, at teamene består af få medlemmer. Dette vil umuligt kunne opfyldes, hvis alle medlemsstater skal være repræsenteret i alle team. Kommissionen forestiller sig derfor at begrænse medlemsstaternes repræsentation til ca. fire personer i hvert team. Den vil derfor bede medlemsstaterne om at angive i prioriteringsrækkefølge, hvilke team de er interesserede i at deltage i. De vil derefter blive opfordret til at deltage i et team. Kommissionen vil desuden bede medlemsstaterne om at tilkendegive deres synspunkter over for de ikke hl iver repræsenteret i. Hndelig vil der aflagt rapport for alle medlemsstaterne via sektorudvalgene (se iii) nedenfor) og Det Rådgivende Udvalg for Det Indre Marked. team, som de Brugerrepræsentation: Antallet af brugerrepræsentanter vil være det samme som for for medlemsstatsrepræsentanterne. For at få udpeget brugerne agter Kommissionen at rette henvendelse til de sammenslutninger på EU-plan og i nogle tilfælde også nationalt plan, der repræsenterer brugernes interesser. Ved udpegningen af repræsentanter for erhvervslivet vil der blive til den særlige betydning, forenkling spiller for små og taget hensyn mellemstore virksomheder. repræsentanter iii) Underretning af sektorudvalgene 8. Den eller de relevante udvalg, der er ansvarlige for BU-lovgivningen inden for hver al sektorerne, vil blive holdt orienteret om IbrlolxM al arbejdet inden foi det relevante SUM learn. De udvalg, (1er er impliceret, er følgende: Intrastat: Udvalget for Statistikker over Udveksling af Goder mellem Medlemsstaterne Udvalget for De Europæiske Fællesskabers Statistiske Program Toldkodeksudvalget - told- og statistiknomenklaturafde lingen Byggevarer: Det Stående Byggeudvalg Udvalg 83/189 om Tekniske Forskrifter Eksamens- Deviser: af for inden højtstående hoc-udvalgene af Højtstående Embedsmænd Udvalget Sundhedsvæsenet Ad vedrørende dyrlæger og arkitekter I >ægemiddeludvalget De syv rådgivende udvalg for uddannelse, der er nedsat i tilknytning til de syv sektordirektiver Koordinationsgruppen, der er nedsat i forbindelse med direktiverne om den generelle ordning. embedsmænd Prydplanter: Det Stående Udvalg for (Prydplante)formeringsmaterialc og Prydplanter KONKLUSION Kommissionen opfordrer Rådet og Europa-Parlamentet til at støtte det i denne meddelelse skitserede initiativ og anlægge en konstruktiv holdning ved vurde ringen af konklusionerne i den rapport om resultatet af pilotprojektet, som Kommissionen forelægger i november 1996. gttøg 1 EKSEMPLER PA AFSLUTTET ELLER IGANGVÆRENDE PORENKUNOSARBEJPE GENEREL METODE Kommissionen har længe været i gang med arbejdet med at forenkle EU-lovgivningen. I 1993 udarbejdede den et program for tilpasning af den gældende lovgivning, som den forelagde for Det Europæiske Råd på dets møde i Bruxelles og for Europa-Parlamentet, og som med hensyn til gennemførelsen af de heri stillede forslag næsten er afsluttet. De områder, der er i søgelyset under dette forenklings- og omarbejdningsprogram, er f. eks. levnedsmidler, miljø, beskatning, gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, konkurrence og forbrugerbeskyttelse. Derover er der ved at ske en lovforenkling inden for nogle områder, der ikke er omfattet af dette program. Kommissionen har desuden taget initiativ til at nedsætte en Gruppe af Uafhængige Eksperter om Lovgivningsmæssig og Administrativ Forenkling (Molitor-gruppen). Den forelagde en første vurdering af Molitor-gruppens forslag for Det Europæiske Råd i Cannes i juni 1995. Derefter fremsatte den i november 1995 sine bemærkninger til alle gruppens forslag. Endvidere har Kommissionen nedsat et udvalg om forbedring og forenkling af erhvervsforholdene, som sammen med medlemsstaterne og erhvervsorganisationerne skal undersøge, hvordan administrative procedurer baseret på EU-lovgivning eller national lovgivning, der skaber barrierer og medfører alt for store udgifter at overholde, specielt for små og mellemstore virksomheder, kan forenkles. Efter at der i Paris i juni 1995 og nedsat arbejdsgrupper, vil er blevet afholdt et forum medlemsstaterne fra Kommissionen om få formentlig administrativ forenkling. forelagt henstillinger KONKRETE EKSEMPLER Blandt de forenklingsinitiativer, der allerede er fremlagt, kan nævnes: forenkling af syv vertikale direktiver inden for levnedsmiddelområdet meddelelse forelagt for Rådet og Europa-Parlamentet om EU's vandpolitik, som bl. a. indeholder forslag om, at der i løbet af 1996 fremsættes forslag til et rammedirektiv, som skal træde i stedet for alle de eksisterende direktiver om vandressourcer gensidig anerkendelse af eksamensbeviser: direktiv, der gælder for fagene inden for handel og håndværk EU-lovgivningen på energiområdet (rationel energiudnyttelse og olieprodukter). Blandt de forenklingsinitiativer, der er under forberedelse, kan nævnes: 7 hvidbog om levnedsmiddelret direktivforslag om veterinærmedicinske præparater og humanmedicinske læge midler forenklingsindsats inden for veterinær hygiejne forslag til forenkling af EU's fytosanitære ordning sammenholdt med tilføjelser til denne ordning af hensyn til det indre marked (procedurer ved import fra tredjelande og de til dette formål nødvendige ressourcer). PUag I Aspekter af de udvalgte lovgivningsområder, der kræver særlig opmærksomhed med henblik på forenkling: Intrastat Intrastat-systemet blev indført ved en grundforordning udstedt af Rådet (forordning (EØF) nr. 3330/91) og er siden blevet behandlet i en række forordninger udstedt af Kommissionen, især forordning (EØF) nr. 3046/92, der fastsætter vilkårene for systemets anvendelse. Intrastat-systemet har været i kraft siden 1993, men volder stadig funktionsmæssige problemer, der giver sig udslag i en utilfredsstillende kvalitet i såvel de globale samhandelsstatistikker som i de mere detaljerede varestatistikker samt i forsinkelser med udarbejdelsen af statistikker. Selv om der er foretaget en lang række forenklinger i systemet, opfattes indberetnings- byrden hos de oplysningspligtige, specielt de små og mellemstore virksomheder, stadig som alt for omfattende. En opinionsundersøgelse gennemført i februar 1996 på EU-plan blandt Intrastate oplysningspligtige og databrugere samt et Intrastat-seminar afholdt i Luxembourg den 13. og 14. marts bekræftede dette og havde som resultat, at der blev peget på flere forskellige mulige måder at forbedre og forenkle systemet på. Der er bred enighed om at fortsætte initiativerne (EDICOM) til modernisering og auto matisering af informationsindsamlingen og -behandlingen, specielt gennem øget anvendelse af elektronisk dataudveksling, som er en helt afgørende faktor i forbindelse med at lette indberetningsbyrden og sikre større pålidelighed og en øget aktualitet i de indberettede data. En forenkling af den benyttede varenomenklatur er det andet område, som virksom hederne hyppigst peger på som værende mest egnet til at føre til en mærkbar forbedring af systemet. SLIM-teamet skal under hensyntagen til det stigende behov for information om samhandelen mellem medlemsstaterne som led i indførelsen af Den Monetære Union udtale sig om, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at gennemføre en mere radikal omlægning af Intrastat-systemet, som skulle bestå i, at en medlemsstat kun indsamler oplysninger om varestrømmen i én retning og beregner varestrømmen i den anden retning på basis af spejlresultater fremsendt af de øvrige medlemsstater. De divergerende interesser mellem de oplysningspligtige og brugerne af statistikkerne, som tydeligt kom frem under de forskellige høringer, gør det vanskeligt at forsøge at gennemføre en radikal omlægning af systemet i den retning, der er beskrevet ovenfor, og forudsætningen for en sådan omlægning er derfor, at medlemsstaterne har en klar politisk vilje hertil. variable, afpasning f. eks. under De ovrige foranstaltninger, der påtænkes gennemført, har mindre vidtrækkende konse kvenser og skal snarere betragtes som en konsolidering og tilpasning af de gældende reduktion af antallet af foranstaltninger, anvendelsesbestemmelser. Disse krævede efter svarfristerne af skatte fristerne, forhøjelse af tærsklerne, indberetningsfrekvens osv. , er for øjeblikket ved at blive undersøgt og analyseret enkeltvis og under hensyn til deres indvirkning på datakvaliteten og lettelsen af indberetningsbyrden. Hvad medlemsstaterne angår, havde en vurdering af de nationale systemer, der blev gennemført i slutningen af 1995, til resultat, at der blev udarbejdet en række konkrete forslag til forbedring af Intrastat (specielt hvad angår procedurerne for datatilpasning, behandlings- og kontrolprocedurerne, harmoniseringen af metoder og de retlige bestemmelser), som, når de er blevet analyseret, kunne føre til ændringer i gældende lovgivning. Intrastat-systemet Byggevarer SLIM-teamet bør se på, hvordan direktivet om byggevarer fra 1988 har virket. Dette direktiv er midlet til at indføre et fælles marked for alle byggevarer. Det bygger på, at der vedtages europæiske tekniske specifikationer - specielt standarder - som obligatorisk skal ligge til grund for vurderingen af varers overensstemmelse og bane vej for EF-mærkning. Direktivet vil først blive effektivt, når der er vedtaget harmoniserede standarder. Hidtil er der ikke blevet vedtaget en eneste. Denne situation følger dels af den omstændighed, at direktivet kræver, at der skal træffes mange beslutninger og udføres meget forberedende arbejde, inden der kan vedtages standarder, og dels af, at der ikke er nogen anden måde end gennem overensstemmelse med disse standarder at opnå EF-mærkning på. Under debatten om direktivet i 1995 erkendte alle parter, at der må afgives et fast forsæt om at fremskynde gennemførelsen af direktivet. Sideløbende hermed enedes parterne om at fortsætte overvejelserne om, hvordan det indre marked inden for denne sektor fungerer. SLIM-teamet skal derfor både udtale sig om, hvilke forbedringer der er nødvendige i det indre markeds funktion inden for denne sektor, og om direktivets gennemførelse. Disse overvejelser kunne bl. a. fokusere på de lange tidsfrister, der er nodveudige lor at opnå EF-mærkning af byggevarer, og det stigende antal foranstaltninger, medicins- staterne træffer i mellemtiden, og som forstyrrer det indre marked. Gensidig anerkendelse af eksamensbeviser skal SLIM-teamet sektordirektiver jordemødre, arkitekter og apotekere, der blev vedta: et mellem 1975 og 1985 opbygningen læger, funktionsmåden sygeplejersker, henholdsvis gennemgå dyrlæger, for og af de syv tandlæger, for uddannelsen fælles Med undtagelse af direktivet om arkitekter inden for den pågældende profession og minimumsstandarder indeholder lister over nationale eksamensbeviser, som opfylder disse fælles standarder og derved nyder godt af gensidig anerkendelse. Medlemsstaterne må dog fortsat udstede eksamensbeviser ikke opfylder disse standarder, og som derfor ikke kan opnå den anerkendelse, direktivet fastsætter. for arkitektområdet, som fastsætter direktiverne inden Den valgte sektormetode, der giver uddannelsesområdet en vis europæisk profil, har tvunget adskillige medlemsstater til at ændre deres nationale lovgivning om adgangen til de pågældende uddannelser og har i visse tilfælde (f. eks. tandlæger i Italien og Østrig) medført krav om oprettelse af en profession, som ikke fandtes førhen. Sektordirektiverne kan også føre til, at reformer på nationalt plan forhindres, hvis de påtænkte ændringer bringer de nationale regler i uoverensstemmelse med det relevante direktiv. Dette er en af grundene til, at EU er gået over til en ny metode inden for anerkendelse af eksamensbeviser - den generelle ordning - som overlader det til medlemsstaterne at afgøre, hvilket niveau og hvilken opbygning uddannelsen skal have, og om det er nødvendigt med lovregulering. Den generelle ordning giver dog modsat sektordirektiverne automatisk anerkendelse. ikke den vandrende arbejdstager garanti for Desuden har behovet for en løbende overvågning af de fælles regler inden for uddannelse medført, at der for hvert sektordirektiv er blevet nedsat et rådgivende udvalg. Disse udvalg, som på nuværende tidspunkt har 45 medlemmer, lægger en betydelig administrativ byrde på Kommissionen. De retter henstillinger og afgiver udtalelser til medlemsstaterne og rådgiver Kommissionen om, hvorvidt bestemte ændringer er hensigtsmæssige; i praksis forekommer det kun sjældent, at ændringer, som disse udvalg anbefaler gennemført, får opbakning fra medlemsstaterne. Prydplanter SLIM-teamet skal undersøge gennemsigtigheden i og anvendelsen af direktivet om prydplanter, der blev vedtaget i 1991 som led i det indre marked. Direktivet har harmoniseret forskellige foranstaltninger på nationalt og regionalt plan med henblik på at fastsætte kvalitetsstandarder og minimumskrav, der skal gælde på EU-plan, og som omfatter godkendelsesprocedurer og aflevering af dokumenter, og på at sikre fri markedsføring af prydplanteformeringsmateriale, der opfylder disse standarder og krav. Eftersom direktivet blev vedtaget over hals og hoved i slutningen af 1991, indeholder det forskellige unøjagtigheder, som har voldt fortolkningsproblemer i forbindelse med gennemførelsen og iværksættelsen af lovgivningen i medlemsstaterne. For at overvinde disse problemer tilsendte Kommissionen i 1992 medlemsstaterne en fortolkende meddelelse om de punkter, der havde voldt størst problemer. Dette har dog ikke været tilstrækkeligt til at sikre en hurtig og ensartet gennemførelse i medlemsstaterne. En medlemsstat har desuden bedt Kommissionen om at revidere direktivet på visse punkter, lokale markeds vedkommende, undtagelserne for vedplanters vedkommende og kravene vedrørende varieteter. anvendelsesområdet, undtagelserne især det for 11 På grund af ovennævnte problemer har Kommissionen ikke set sig i stand til at udarbejde de yderligere gennemførelsesforanstaltninger, direktivet stiller krav om. SLIM-teamets indsats er derfor nødvendig for at forbedre direktivet og give Kommis sionen mulighed for hurtigst muligt at vedtage de nødvendige gennemførelses foranstaltninger og i medlemsstaterne. sikre en hurtig og ensartet gennemførelse samtidig Finansieringsoversigt 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Enklere lovgivning for det indre marked: et pilotprojekt (SLIM-projektet) (gennemføres ved nedsættelse af fire arbejdsgrupper med betegnelsen "SLIM- team"). 2. BUDGETPOST A-250: Møder og indkaldelser 3. RETSGRUNDLAG Traktatens artikel 3 C, 7 A, 48-66 og 100 A 4. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN 4. 1. Formål Pilotprojektet tager sigte på senest i november 1996 at fremlægge konkrete forslag til, hvordan lovgivningen inden for fire lovgivnings områder kunne forenkles. De fire lovgivningsområder er Intrastat, bygge varer, gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og prydplanter. Formålet med forenklingen er at forbedre erhvervslivets konkurrenceevne og beskæftigelsesskabende potentiel ved at sikre, at lovreglerne på EU-plan og nationalt plan ikke er alt for komplicerede og derved forhindrer virk somhederne i at deltage effektivt i det indre marked, og at effektivisere lovgivningen om gensidig anerkendelse af eksamensbeviser. 4. 2. Varighed SLIM-teamene vil blive udpeget i juni 1996 og skai yde deres bidrag til en rapport, som skal forelægges for Rådet og Europa-Parlamentet i november 1996. 5. KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE 5. 1. Ikke-obligatoriske udgifter 5. 2. Opdelte bevillinger 5. 3. Indtægtstype: Ikke relevant -i % 6. UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART 6. 1. Udgifternes art Mødeudgifter for de 32 medlemmer af SLIM-teamene (8 pr. team): 5 endagsmøder pr. team i Bruxelles 6. 2. Indtægter Pilotprojektet finansieres 100% via Fællesskabets budget. 7. FINANSIELLE VIRKNINGER FOR DRIFTSBEVILLINGERNE Ingen 8. FORHOLDSREGLER MOD SVIG Kontrollen af udgifterne i forbindelse med deltagelse i møder vil blive udført af den tjenestegren i Kommissionen, der varetager sekretariatsopgaverne for det pågældende SLIM-team (Eurostat, GD III, GD VI eller GD XV). 9. OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS 9. 1. Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Pilotprojektet tager sigte på senest i november 1996 at fremlægge konkrete forslag til, hvordan lovgivningen inden for fire lovgiv ningsområder kunne forenkles. Dette gælder ikke kun EU-lovgiv ningen som sådan, men også ethvert ikke-harmoniseret nationalt stykke lovgivning, der har betydning for den pågældende sektor. Graden af fremskridt inden for disse lovgivningsområder inden for den afsatte tid vil blive benyttet som grundlag for en vurdering af, om den arbejdsmetode, der skitseres i denne meddelelse, er brugbar eller ej. Målgruppe: Pilotprojektet er målrettet mod behovet i erhvervslivet og blandt erhvervsdrivende i hele EU for klare, enkle og propor tionale regler, der giver dem mulighed for at udnytte deres rettig heder inden for det indre marked uden unødige restriktioner eller for store udgifter. Små og mellemstore virksomheder er særlig hårdt ramt af omkostningerne i forbindelse med at efterkomme lovgivningen. 9. 2. Begrundelse for foranstaltningen 9. 2. 1. Behovet for støtte fra Fællesskabets bod get Pilotprojektet Uger sigte på at forbedre det indre markeds funktion ved at forenkle og forbedre nogle tf de regler, der styrer det De økonomiske fordele, der kan forventes at blive resultatet af denne lovforenkling, er rigelig begrundelse for den planlagte støtte. Foranstaltningen skal ses i sammenhæng med Kommissionens øvrige lovforenklings- og kodifikalionsaktiviteter (se rapporten til Det Europæiske Råd i december 1995 om "Bedre lovgivning"). 9. 2. 2. Valg af støtteform Valget af metoden med "SLIM-team", der er små arbejdsgrupper, der består af repræsentanter for Kommissionen, et mindre antal medlemsstater og de kredse, der er berørt af lovgivningen, er dikteret af ønsket om at lade de forskellige synsvinkler hos dem, der håndhæver lovgivningen, og dem, der berøres af den, komme til udtryk. Teamene er med vilje små, så der nemmere kan foregå en reel meningsudveksling, som det kan være vanskeligere at gennemføre i større og mere formelle grupper, og så der kan ske hurtige fremskridt. 9. 2. 3. Vigtigste usikkerhedsmomenter, som vil kunne få indflydelse på de konkrete resultater af foranstaltningen Eftersom der er tale om et pilotprojekt, er muligheden for at opnå de tilsigtede resultater uvægerligt behæftet med en vis usikkerhed. Gruppernes størrelse, udvælgelsen af medlemmerne, de udvalgte sektorer og tidsfristen er allesammen faktorer, som kan påvirke slutresultatet. 9. 3. Overvågning og evaluering af foranstaltningen 9. 3. 1. Resultatindikatorer Se 9. 3. 2. 9. 3. 2. Hvordan og hvor hyppigt foregår evalueringen? Som besluttet af Kommissionen den 27. marts 1996 vil der perio disk blive aflagt rapport om arbejdets forløb for en gruppe kommissionsmedlemmer. /h Der vil også blive aflagt rapport om arbejdets forløb for Det Rådgivende Udvalg for Det Indre Marked og de implicerede sektorudvalg. Inden for Kommissionen vil de tjenestegrene, der er ansvarlige for tjenestegrene de forskellige SLIM-team, og andre implicerede mødes for at gøre status over arbejdets forløb og sammenligne erfaringer om pilotprojektet. En rapport om pilotprojektet vil blive forelagt for Rådet (det indre marked) i november, og Det Europæiske Råd vil ligeledes blive orienteret om de opnåede resultater. 9. 3. 3. Vurdering af de opnåede resultater De opnåede resultater vil som nævnt ovenfor blive beskrevet i en rapport til Rådet. Denne rapport vil indeholde SLIM-teamenes lovgivning og en forslag til forenkling af den pågældende evaluering baseret på teammedlemmernes og de implicerede kommissionstjenestegrenes synspunkter af nytten af hele projektet. Rapporten vil blive drøftet med medlemsstaterne. Nøgleelementet i evalueringen af projektet vil være, i hvor høj grad det har været muligt at finde frem til konkrete forslag til lovforenkling inden for de fire sektorer. 9. 4. Sammenhæng med finansiel planlægning Pilotprojektet, som primært udspringer af en drøftelse i et uformelt møde i Rådet (det indre marked) den 24. februar 1996, indgår ikke i den finansielle planlægning til finansieringen (GD XV, GD III, GD VI, Eurostat). i de generaldirektorater, der bidrager 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (BUDGETTETS DEL A) De nødvendige budgetmidler vil blive fremskaffet inden for den samlede budget ramme, som Kommissionen i sin beslutning om fordeling af budgetmidler for 1996 tildelte de tjenestegrene, der er ansvarlige for de udvalgte sektorer, nemlig GD III (byggevarer), GD VI (prydplanter), GD XV (eksamensbeviser) og Det Statistiske Kontor (Intrastat). 10. 1. Virkning for antallet af ansatte Ingen 10. 2. Samlede finansielle virkninger af de ogede menneskelige ressourcer Ingen 10. 3. Stigning i andre udgifter til administration som følge af foran staltningen De samlede udgifter til de fire SLIM-team andrager 120 000 ECU. Alle udgifter henføres under A-250 - møder og indkaldelser. De vil blive delt af de fire ovenfor anførte ansvarlige tjenestegrene, idet hver af disse tjenestegrene afliolder udgifterne til det SLIM-team, der hører under dens ansvarsområde. Udgifterne er beregnet således: 4 SLIM-team x 5 endagsmøder = 20 møder. 20 x 4 regeringseksperter = 20 x 4 x 695 ECU (gennemsnitlig udgift) = 55 600 ECU 20 x 4 private eksperter = 20 x 4 x 804 ECU (gennemsnitlig udgift) = 64 320 ECU I ALT: 119 920 ECU, dvs. 120 000 ECU. !l ISSN 0254-1459 KOMC96) 204 endelig udg. DOKUMENTER DA 06 10 Katalognummer : CB-CO-96-222-DA-C ISBN 92-78-04008-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L 2985 Luxembourg


title: STELLUNGNAHME DER KOMMISSION gemäß Artikel 189b Absatz 2 Buchstabe d) des EG-Vertrags, zu den Abänderungen des Europäischen Parlaments am Gemeinsamen Standpunkt des Rates zum Vorschlag für eine RICHTLINIE DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS UND DES RATES ÜBER ANLEGERENTSCHÄDIGUNGSSYSTEME

eurovoc_concepts:
financial solvency
indemnification
investment
investment company
single market

text: KOMMISSION DER EUROPAISCHEN GEMEINSCHAFTEN Brüssel, den 08. 05 1996 KOM(96) 169 endg - COD 47 STELLUNGNAHME DER KOMMISSION gemäß Artikel 189b Absatz 2 Buchstabe d) des EG-Vertrags zu den Änderungen des Europäischen Parlaments am Gemeinsamen Standpunkt des Rates zum Vorschlag für eine RICHTLINIE DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS UND DES RATES ÜBER ANLEGERENTSCHÄDIGUNGSSYSTEME STELLUNGNAHME DER KOMMISSION gemäß Artikel 189b Absatz 2 Buchstabe d) des EG-Vertrages zu den Änderungen des Europäischen Parlaments am Gemeinsamen Standpunkt des Rates zum Vorschlag für eine RICHTLINIE DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS UND DES RATES ÜBER ANLEGERENTSCHÄDIGUNGSSYSTEME 1. STAND DES VERFAHRENS a) Am 22. September 1993 hat die Kommission einen Vorschlag für eine Richtlinie des Rates über Anlegerentschädigungssysteme1 angenommen. Dieser Vorschlag wurde am 22. Oktober 1993 an den Rat weitergeleitet. Der Rat hat diesen Text an das Parlament und den Wirtschafts- und Sozialausschuß weitergeleitet und am 14. Januar 1994 seine eigenen Beratungen über den Vorschlag aufgenommen. b) Der Wirtschafts- und Sozialausschuß hat auf seiner 312. Plenartagung vom 26. Januar 19942 einstimmig eine Stellungnahme zum Kommissionsvorschlag angenommen. c) Das Europäische Parlament hat die legislative Entschließung mit der Stellungnahme des Parlaments zum Kommissionsvorschlag in seiner Sitzung vom 19. April 1994 verabschiedet3. d) Das Europäische Währungsinstitut hat am 28. Juli 1995 eine Stellungnahme zu diesem Vorschlag abgegeben. e) Am 13. Dezember 1994 hat die Kommission im Lichte ihrer Anhörung des Parlaments und des Wirtschafts- und Sozialausschusses einen geänderten Vorschlag4 verabschiedet. f) Am 23. Oktober 1995 hat der Rat den Gemeinsamen Standpunkt festgelegt, der Gegenstand dieser Mitteilung ist. g) Auf der Plenartagung vom 14. Dezember 1995 hat der Präsident des Parlaments den Eingang des Gemeinsamen Standpunkts bestätigt. KOM(93)381 endg. , ABI. Nr. C 321, 2^. 1 1. 1993, S. 15 ABI. Nr. C 127,7. 5. 1994, S. I ABS. Nr. 128, 9. 5. 1994, S. 86 KOM(94) 585 end«. , ABI. Nr. C 382, 3 !. 12. 1994, S. 2 h) Am 12. März 1996 hat das Europäische Parlament einstimmig acht Änderungen des Gemeinsamen Standpunkts verabschiedet5. Gemäß dem Verfahren in Artikel 189b Absatz 2 des Vertrags hat die Kommission eine Stellungnahme zu diesen Änderungen abzugeben. 2. POSITION DES KOMMISSIONSVERTRETERS AUF DER PLENARTAGUNG Der Kommissionsvertreter hat alle acht Änderungen abgelehnt. 3. STELLUNGNAHME DER KOMMISSION ZU DEN ÄNDERUNGEN, DIE VOM EUROPÄISCHEN PARLAMENT VERABSCHIEDET WURDEN a) Ziel der Änderungen Änderung Nr. 1 (Erwägungsgrund Nr. 16) Ziel ist die Streichung der "Exportverbots"-Klausel. Änderung Nr. 2 (Artikel 2 Absatz 2 erster Spiegelstrich) Diese Änderung dient einem zweifachen Ziel. Zum einen ist der Berichterstatter der Auffassung, daß die Systeme Anleger nicht nur entschädigen sollten, wenn die Wertpapierfirma in finanziellen Schwierigkeiten ist, sondern in allen Fällen. Zum anderen ist der Berichterstatter der Auffassung, daß die Systeme die gleichen Befugnisse wie die zuständigen Behörden hinsichtlich der Entscheidung, wann die Anleger zu entschädigen sind, haben sollten. Änderung Nr. 3 (Artikel 2 Absatz 2 zweiter Spiegelstrich) Ziel und Anwendungsbereich ist mit dem von Änderung Nr. 2 vergleichbar. Der einzige Unterschied besteht darin, daß auf ein Gericht und nicht auf zuständige Behörden verwiesen wird. Änderung Nr. 4 (Artikel 2 Absatz 4) Diese Änderung soll sicherstellen, daß der vom System zu bestimmende Wert der Wertpapiere, die Anlegern gehören, dem Marktwert entspricht. Änderung Nr. 5 (Artikel 5 Absatz 2) Die zwölfmonatige Vorankündigungsfrist für den Ausschluß einer Firma aus dem System wird als zu lang angesehen. Es wird als sinnvoller angesehen, einen fristlosen Ausschluß vorzusehen. 5 Wortlaut noch nicht im Amtsblatt veröffentlicht Änderung Nr. 6 (Artikel 7 Absatz 1 Unterabsatz 2) Dient dem gleichen Ziel wie Änderung Nr. 1. Änderung Nr. 7 (Artikel 7 Absatz 2 Ziffer 2) Das gleiche wie Änderung Nr. 5, aber für den Fall von Zweigstellen, die Mitglieder eines Systems eines Herkunftsmitgliedstaats geworden sind, um ihre Deckung zu ergänzen. Änderung Nr. 8 (Artikel 9 Absatz 2) Diese Änderung dient dem Ziel, die dreimonatige Frist für die Entschädigung der Anleger ab dem Zeitpunkt zu rechnen, zu dem festgestellt wurde, daß die Wertpapierfirmä nicht in der Lage ist, ihren Verpflichtungen nachzukommen (wenn die Berechtigung und die Höhe der Forderung festgestellt wurde). Erforderliche Kohärenz mit der Einlagensicherungsrichtlinie (DGSD) Der Wortlaut des Gemeinsamen Standpunkts ist dem der DGSD sehr ähnlich. Der ursprüngliche Vorschlag der Kommission unterscheidet sich in mehreren Aspekten vom endgültigen Wortlaut der DGSD, da über die DGSD noch verhandelt wurde, als dieser angenommen wurde (22. 9. 1993). Die DGSD wurde am 30. 5. 1994 im Verfahren der Mitentscheidung verabschiedet (nachdem sie den Schlichtungsausschuß durchlaufen hatte). Dies bedeutet, daß die DGSD sowohl zu als die Stellungnahme Entschädigungssystemen widerspiegelt. des Parlaments des Rates auch die Auf die erforderliche Kohärenz zwischen dem Vorschlag und der DGSD wurde nicht nur vom Rat und der Kommission hingewiesen. Sie wurde auch vom Parlament6, vom WSA7 und von Vertretern der Bankwirtschaft (der Vereinigung der Banken in der EU) gefordert. Die erforderliche rechtliche Kohärenz zwischen dem Vorschlag und der DGSD ist im Falle der Kreditinstitute besonders offensichtlich, da Artikel 2 Absatz 3 des Gemeinsamen Standpunkts ihnen die Möglichkeit gibt, nur einem System anzugehören, um beiden Richtlininen zu entsprechen. Mangelnde Kohärenz kann zu unerwünschten Verzerrungen führen. c) Gemeinsamer Standpunkt Für die Kommission ist die Frage der Kohärenz mit der DGSD ein wichtiges Argument neben den im nachstehenden aufgeführten, um die Änderungen Nr. 1, 2, 3, 5, 6 und 7 abzulehnen. Abschnitt B-2, Bericht A3-0209/94, Erste Lesung. Punkt 3. 3 der Stellungnahme des WSA (CES 98/94) Änderungen Nr. 1 und 6 (nicht akzeptabel) Der Wortlaut im Gemeinsamen Standpunkt entspricht dem in Erwägungsgrund Nr. 14 und in Artikel 4 Absatz 1 der DGSD. Die Streichung der Exportverbotsklausel, nach der Zweigstellen in Aufnahmemitgliedstaaten keinen höheren Schutz bieten dürften als (das) inländische System(e), würde im Prinzip den Wettbewerb zwischen und vermutlich die Effizienz von Wertpapierfirmen erhöhen. Dies entspricht der Philosophie, die dem einheitlichen Markt zugrunde liegt. Sie kann jedoch auch zu unerwünschter Volatilität und Instabilität auf den Finanzmärkten führen. Von vornherein ein Gleichgewicht zu finden zwischen einem verstärkten Wettbewerb und einem höheren Maß an Volatilität, dürfte nicht einfach sein. Es dürfte daher ratsam sein, eine kurze Übergangszeit (in diesem Fall bis zum 31. 12. 1999) vorzusehen, um die Entwicklung aufmerksam zu verfolgen. Änderungen Nr. 2 und 3 (nicht akzeptabel) Der Wortlaut im Gemeinsamen Standpunkt entspricht dem in den Artikeln 1 Absatz 3 Buchstabe i) und 1 Absatz 3 Buchstabe ii) der DGSD. Das Parlament schlägt vor, zu Artikel 2 Absatz 2 des ursprünglichen Kommissions Vorschlags zurückzukehren. Einerseits wurde während der Beratungen im Rat mit den Mitgliedstaaten deutlich, daß nur Wertpapierfirmen in finanziellen Schwierigkeiten das Eingreifen des Systems auslösen sollten, da es, wenn die Wertpapierfirmä noch finanziell gesund ist, Sache dieser Firma ist, den Schaden zu beheben, der den Anlegern entstanden ist. Die Formulierung im Gemeinsamen Standpunkt dürfte daher in der Praxis alle gängigen Gründe (Betrügereien usw. ) für eine Entschädigung abdecken. Andererseits dürfte es vorsichtiger sein, die Entscheidung, wann das System tätig werden sollte, allein den zuständigen Behörden (oder Justizbehörden) zu überlassen. Dies würde darüber hinaus das Risiko beseitigen, das sich ergeben würde, wenn sowohl die Behörden als auch das System befugt sind, eine solche Entscheidung zu treffen. Änderung Nr. 4 (nicht akzeptabel) Das Parlament schlägt vor, zum Konzept des "Marktwerts" in Artikel 2 Absatz 4 des ursprünglichen Vorschlags zurückzukehren. In der DGSD gibt es keine Entsprechung, da Wertpapiere darin nicht abgedeckt sind. im Prinzip attraktiv und Das Konzept des Marktwerts dürfte in einigen besonderen Fällen nützlich sein, in der Praxis könnte es aber häufig sehr schwer anwendbar sein. In einigen Fällen gibt es mehrere Märkte für das gleiche Instrument. In anderen ist kein Marktwert verfügbar, wenn Wertpapiere höchst unliquide sind. Häufig gibt es keinen organisierten Markt für das betreffende Wertpapier. Im Falle einiger Derivate (Termininstrumente und Optionen) können die Kontrakte bereits abgelaufen sein. Mit Rücksicht auf diese Schwierigkeiten bei der Verwendung des Marktwerts als allgemeingültiger Regelung dürfte es ratsamer sein, den Mitgliedstaaten einen gewissen Spielraum bei der Festlegung der genauen Verfahren zur Berechnung des sinnvollsten Werts im Einzelfall einzuräumen. Änderungen Nr. 5 und 7 (nicht akzeptabel) Der Wortlaut im Gemeinsamen Standpunkt entspricht dem in den Artikeln 3 Absatz 3 und 4 Absatz 4 der DGSD. Das Parlament schlägt vor, zu Artikel 5 des ursprünglichen Kommissionsvorschlags zurückzukehren. Im Falle der Änderung Nr. 5 wäre der unmittelbare Ausschluß einer Wertpapierfirmä aus einem System nicht zum Vorteil der aktuellen Anleger, da er zum unverzüglichen Widerruf der Zulassung (des europäischen Passes) der Wertpapierfirmä führen wird, so daß diese ihre Tätigkeit unverzüglich einstellen müßte. Im Falle der Änderung Nr. 7 wird nicht der Widerruf der Zulassung ausgelöst, sondern den Anlegern wird eine zusätzliche Deckung ("top-up") für den Fall entzogen, daß sie zu entschädigen wären. Änderung Nr. 8 (nicht akzeptabel) Das Parlament schlägt vor, zum Wortlaut in Artikel 10 des ursprünglichen Kommissionsvorschlags zurückzukehren. Der Wortlaut in Artikel 10 der GDSD ist an dieser Stelle nicht direkt anwendbar, da "Anlage" im Zusammenhang mit "Einlagen" eine weniger standardisierte und ausgeklügeltere Tätigkeit ist. Der vom Parlament vorgeschlagene Wortlaut führt in der Praxis nicht zu einem realen zusätzlichen Schutz der Anleger, da die Entschädigung nach wie vor von der Tatsache abhängt, daß die "Berechtigung und die Höhe des Anspruchs festgestellt wurden", und die Erfährung zeigt, daß für die Bestimmung der genauen Verbindlichkeiten im Falle der Wertpapiere viel Zeit (manchmal Jahre) erforderlich ist. E U R O P A I S C H ES P A R L A M E NT 4. März 1996 • A4-0047/1 ÄNDERUNGSANTRAG 1 eingereicht vom Ausschuß für Recht und Bürgerrechte EMPFEHLUNG FÜR DIE ZWEITE LESUNG von Herrn Janssen van Raay ANLEGERENTSCHÄDIGUNGSSYSTEME (A4-0047/96) Gemeinsamer Standpunkt des Rates C4-0523/95 - 00/0471(COD) Gemeinsamer Standpunkt des Rates Änderungsanträge (Änderungsantrag 1) Erwägung 16 entfällt 16. Durch Zweigstellen von Wertpa- pierfirmen. die eine höhere Deckung anbieten als die im Auf nahmemitgliedstaat zugelassenen Wertpapierfirmen, könnten Stö rungen des Marktes verursacht werden. Die Höhe und der Umfang der Deckung, die von Entschä- digungssvstemen angeboten werden, sollten nicht zu einem Instrument Wettbewerbs des werden. Zumindest für eine An fangszeit ist daher vorzusehen, daß die Höhe und der Umfang der Deckung, die ein System eines Herkunftsstaats den Anlegern von Zweigstellen in einem anderen Mitgliedstaat bietet, die ent sprechenden Höchstwerte der vom entsprechenden System des Auf nahmemitgliedstaats angebotenen Deckung nicht überschreitet. Nach einigen Jahren sollte dann im Lichte der gesammelten Erfah rungen und der Entwicklungen im Finanzsektor eine Überprüfung möglicher Störungen des Marktes vorgenommen werden. G:\AMEND\A4-96\A4-0047. 96\001-008. de PE 197. 378/1 E U R O P A I S C H ES PARLAMENT 4. März 1996 ÄNDERUNGSANTRAG 2 eingereicht vom Ausschuß für Recht und Bürgerrechte EMPFEHLUNG FUR DIE ZWEITE LESUNG von Herrn Janssen van Raay ANLEGERENTSCHÄDIGUNGSSYSTEME A4-0047/2 (A4-0047/96) Gemeinsamer Standpunkt des Rates C4-0523/95 - 00/0471(COD) Gemeinsamer Standpunkt des Rates Änderungsanträge (Änderungsantrag 2) Artikel 2 Absatz 2 Unterabsatz 1 erster Spiegelstrich die zuständigen Behörden festge stellt haben, daß ihrer Auffassung nach die Wertpapierfirmä aus Grün den, die mit ihrer Finanzlage un mittelbar zusammenhängen, vorerst nicht in der Lage ist, ihren Ver pflichtungen aus den Forderungen der Anleger nachzukommen und ge genwärtig keine Aussicht auf eine spätere Erfüllung dieser Ver pflichtungen besteht, oder - die zuständigen Behörden oder das Anlegerentschädigungssystem fest gestellt haben, daß ihrer Auffas sung nach die Wertpapierfirmä vor erst nicht in der Lage ist, ihren Verpflichtungen aus den Forderungen der Anleger nachzukommen und gegen wärtig keine Aussicht auf eine spätere Erfüllung dieser Verpflich tungen besteht, oder G:\AMEND\A4-96\A4-0047. 96\001-008. de PE 197. 378/2 E U R O P A I S C H ES PARLAMENT 4. März 1996 ÄNDERUNGSANTRAG 3 eingereicht vom Ausschuß für Recht und Bürgerrechte EMPFEHLUNG FUR DIE ZWEITE LESUNG von Herrn Janssen van Raay ANLEGERENTSCHÄDIGUNGSSYSTEME A4-0047/3 (A4-0047/96) Gemeinsamer Standpunkt des Rates C4-0523/95 - 00/0471(COD) Gemeinsamer Standpunkt des Rates Änderungsanträge (Änderungsantrag 3) Artikel 2 Absatz 2 Unterabsatz 1 zweiter Spiegelstrich ein Gericht aus Gründen, die mit der Finanzlage der Wertpapierfirmä unmittelbar zusammenhängen, eine Entscheidung getroffen hat, die ein Ruhen der Forderungen der Anleger gegen diese Firma bewirkt; - ein Gericht oder das Anlegerent schädigungssystem eine Entscheidung getroffen hat, die ein Ruhen der Forderungen der Anleger gegen diese Firma bewirkt er \ » H E H B \ Ä 4 - 9 6 \ A4 -0047. 96\001 -008. de H PE 197. 378/3 E U R O P A I S C H ES PARLAMENT 4. März 1996 ÄNDERUNGSANTRAG 4 eingereicht vom Ausschuß für Recht und Bürgerrechte EMPFEHLUNG FUR DIE ZWEITE LESUNG von Herrn Janssen van Raay ANLEGERENTSCHÄDIGUNGSSYSTEME A4-0047/4 (A4-0047/96) Gemeinsamer Standpunkt des Rates C4-0523/95 - 00/0471(COD! Gemeinsamer Standpunkt des Rates Änderungsanträge (Änderungsantrag 4) Artikel 2 Absatz 4 (4) Die Höhe einer Anlegerforderung wird nach den Rechtsvorschriften und Vertragsbedingungen, einschließlich derjenigen für Aufrechnungen und Gegenforderungen, berechnet, nach denen der Wert der Gelder oder der Instrumente, die dem Anleger gehören und die die Wertpapierfirmä nicht zurückzahlen oder zurückgeben kann, zum Zeitpunkt der in Absatz 2 genannten Feststellung bzw. Ent scheidung zu ermitteln ist. (4) Die Höhe einer Anlegerforderung wird nach den Rechtsvorschriften und Vertragsbedingungen, einschließlich derjenigen für Aufrechnungen und Gegenforderungen, berechnet, nach denen der Marktwert der Gelder oder der Instrumente, die dem Anleger gehören und die die Wertpapierfirmä nicht zurückzahlen oder zurückgeben kann, zum Zeitpunkt der in Absatz 2 genannten Feststellung bzw. Ent scheidung zu ermitteln ist. G:\AMEND\A4-96\A4-0047. 96\001-008. de 4o PE 197. 378/4 E U R O P A I S C H ES PARLAMENT 4. März 1996 ÄNDERUNGSANTRAG 5 eingereicht vom Ausschuß für Recht und Bürgerrechte EMPFEHLUNG FUR DIE ZWEITE LESUNG von Herrn Janssen van Raay ANLEGERENTSCHÄDIGUNGSSYSTEME A4-0047/5 (A4-0047/96) Gemeinsamer Standpunkt des Rates C4-0523/95 - 00/0471(COD) Gemeinsamer Standpunkt des Rates Änderungsanträge (Änderungsantrag 5) Artikel 5 Absatz 2 (2) Kommt die Wertpapierfirmä trotz dieser Maßnahmen ihren Verpflich tungen nicht nach, so kann das System - wenn das einzelstaatliche Recht dies zuläßt - mit ausdrücklicher Zustimmung der zuständigen Behörden der Wertpapierfirmä die Mitglied schaft in dem System mit einer Frist von mindestens zwölf Monaten kündi- gen. Die in Artikel 2 Absatz 2 Unter absatz 2 vorgesehene Deckung wird für die während dieses Zeitraums getätig ten Wertpapiergeschäfte weiter ge währt. Ist die Wertpapierfirmä bei Ablauf der Kündigungsfrist ihren Verpflichtungen nicht nachgekommen, so kann das Entschädigungssvstem mit erneuter ausdrücklicher Zustimmung der zuständigen Behörden den Aus schluß vollziehen. (2) Kommt die Wertpapierfirmä trotz dieser Maßnahmen ihren Verpflichtun gen nicht nach, so kann das System - wenn das einzelstaatliche Recht dies zuläßt - mit ausdrücklicher Zustim mung der zuständigen Behörden der Wertpapierfirmä die Mitgliedschaft in dem System kündigen. Die Deckung für Gelder oder Instrumente, die Anlegern gehören und von der Wertpapierfirmä oder ihrer Zweigstelle zum Zeitpunkt des Ausschlusses gehalten werden, bleibt nach dem Ausschluß noch für einen Zeitraum von zwölf Monaten be stehen. G:\AMEND\A4-96\A4-0047. 96\001-008. de M PE 197. 378/5 E U R O P A I S C H ES PARLAMENT 4. März 1996. A4-0047/6 ÄNDERUNGSANTRAG 6 eingereicht vom Ausschuß für Recht und Bürgerrechte EMPFEHLUNG FÜR DIE ZWEITE LESUNG von Herrn Janssen van Raay ANLEGERENTSCHÄDIGUNGSSYSTEME (A4-0047/96) Gemeinsamer Standpunkt des Rates C4-0523/95 - 00/0471(COD) Gemeinsamer Standpunkt des Rates Änderungsanträge (Änderungsantrag 6) Artikel 7 Absatz 1 Unterabsatz 2 entfällt Bis zum 31. Dezember 1999 darf weder die Höhe noch der Umfang •-_ und auch nicht die Quote - der vorgesehenen !:!§£kung die entsprechenden Höchstwer te der von dem Entschädigungssystem des Aufnahmemitgliedstaats in dessen Gebiet angebotenen Deckung über- schreiten. Bis zu diesem Zeitpunkt ê£. steilt die Kommission einen Bericht auf der Grundlage der mit der Anwen dung dieses Unterabsatzes gemachten Erfahrungen und prüft, ob es notwen dig ist, diese Bestimmungen beizube halten. Die Kommission unterbreitet gegebenenfalls einen Vorschlag für eine Richtlinie des Europäischen Par lamentes und des Rates zur Verlänge rung ihrer Geltungsdauer. 1 G:\AMEND\A4-96\A4-0047. 96\001-008. de M PE 197. 378/6 E U R O P A I S C H ES PARLAMENT 4. März 1996 ÄNDERUNGSANTRAG 7 eingereicht vom Ausschuß für Recht und Bürgerrechte EMPFEHLUNG FUR DIE ZWEITE LESUNG von Herrn Janssen van Raay ANLEGERENTSCHÄDIGUNGSSYSTEME A4-0047/7 (A4-0047/96) Gemeinsamer Standpunkt des Rates C4-0523/95 - 00/0471(COD) Geroeinsamer Standpunkt des Rates Änderungsanträge (Änderungsantrag 7) Artikel 7 Absatz 2 Unterabsatz 2 Kommt die Zweigstelle trotz dieser Maßnahmen den Verpflichtungen dieses Artikels nicht nach, so kann sie nach Ablauf einer angemessenen Kündigungs frist von mindestens zwölf Monaten mit Zustimmung der zuständigen Behör den, die die Zulassung erteilt haben, von dem Entschädigungssystem ausge schlossen werden. Vor dem Zeitpunkt des Ausschlusses getätigte Wertpa piergeschäfte verbleiben nach diesem Zeitpunkt in der Deckung des Entschä digungssystems, dem sich die Zweig stelle freiwillig angeschlossen hat. Die Anleger sind vom Wegfall der er gänzenden Deckung und vom Zeitpunkt des Wirksamwerdens dieser Änderung zu unterrichten. Kommt die Zweigstelle trotz dieser Maßnahmen den Verpflichtungen dieses Artikels nicht nach, so kann sie mit Zustimmung der zuständigen Behörden, die die Zulassung erteilt haben, von dem Entschädigungssystem ausgeschlos sen werden. Vor dem Zeitpunkt des Ausschlusses getätigte Wertpapierge schäfte verbleiben nach diesem Zeit punkt in der Deckung des Entschädi gungssystems, dem sich die Zweig stelle freiwillig angeschlossen hat. Die Anleger sind vom Wegfall der er gänzenden Deckung und vom Zeitpunkt des Wirksamwerdens dieser Änderung zu unterrichten. G:\AMEND\A4-96\A4-0047. 96\001-008. de ,\b PE 197. 378/7 E U R O P A I S C H ES PARLAMENT 4. März 1996 ÄNDERUNGSANTRAG 8 eingereicht vom Ausschuß für Recht und Bürgerrechte EMPFEHLUNG FUR DIE ZWEITE LESUNG von Herrn Janssen van Raay ANLEGERENTSCHÄDIGÜNGSSYSTEME A4-0047/8 (A4-0047/96) Gemeinsamer Standpunkt des Rates C4-0523/95 - 00/0471(COD) Gemeinsamer Standpunkt des Rates Änderungsanträge (Änderungsantrag 8) Artikel 9 Absatz 2 Unterabsatz 1 (2) Das System muß in der Lage sein, die Forderungen der Anleger spä testens drei Monate nach dem Zeit- punkt, zu dem die Berechtigung und die Höhe der Forderung festgestellt wurden, zu erfüllen. (2) Das System muß in der Lage sein, die Forderungen der Anleger spä testens drei Monate nach dem Zeit punkt der Feststellung oder Ent scheidung gemäß Artikel 2 Absatz 2 zu erfüllen, wenn die Berechtigung und die Höhe der Forderung festgestellt wurden. G:\AMEND\A4-96\A4-0047. 96\001-008. de 4H PE 197. 378/8 ISSN 0256-2383 KOM(96) 169 endg. DOKUMENTE DE Ol 10 09 '5g Kataiognummer : CB-CO-96-180-DE-C ISBN 92-78-02854-1 Amt für amtliche Veröffentlichungen der Europäischen Gemeinschaften L-2985 Luxemburg 15