title: Ehdotus neuvoston asetukseksi tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 28. 05. 1996 KOM(96) 226 lopull. 96/0141 (CNS) KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta (vuoden 1995 sato) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995 (komission esittämä) KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE humalan tuotanto- ja markkinatilanteesta (vuoden 1995 sato) SISÄLLYSLUETTELO OTSIKOT Johdanto Vuoden 1995 sato 2. 1 Yleismaailmallinen tilanne 2. 1. 1 Tuotanto 2. 1. 2 Markkinoiden kehitys 2. 2 Yhteisön tilanne 2. 2. 1 Tuotantorakenne 2. 2. 2 Tuotanto 2. 2. 3 Myynti ja hinnanmuodostus 2. 2. 4 Tulot 2. 2. 5 Tuotantokustannukset Humala-alan yhteinen markkinajärjestely 3. 1 Humalan markkinapolitiikan pääominaisuudet 3. 2 Uusiin lajikkeisiin siirtymisen edistäminen Päätelmät 4 4 4 4 5 6 6 6 7 8 9 10 10 10 12 Taulukko 4 (Yhteisön humalan ja humalatuottelden ulkomaankauppa tiettyjen maiden kanssa) ei vielä ole saatavilla. JOHDANTO Asetuksen (ETY) n:o 1696/71 11 artiklan mukaisesti komissio on velvollinen tuotanto- ja markkinatilannetta esittämään neuvostolle vuosittain humalan koskevan kertomuksen, jossa tuodaan esille tietoja tuotannon, hintojen ja tarpeiden kehityksestä. Tässä vuosittaisessa kertomuksessa, joka on järjestyksessä 25. komission esittämä, kuvaillaan satovuoden 1995 päätapahtumat; kertomuksessa keskitytään niihin seikkoihin, jotka mahdollistavat viljelijöille maksettavan tuen määrän laskemisen satokaudeksi 1995. Tänäkin vuonna komissio ehdottaa tuen myöntämistä humalantuottajien tulojen täydentämiseksi. VUODEN 1995 SATO 2. 1 Yleismaailmallinen tilanne 2. L1 Tuotanto Humalan viljelyala koko maailmassa on noin 86 133 ha, josta lähes 68 585 ha on humalanviljelyn kansainvälisen komitean IHGCn (International Hop Growers Convention) tuottajajäsenvaltioiden viljelyksessä (ks. taulukko 1). Merkittävää tuotantoa on myös Kiinassa ja entisessä NL:ssa, joista ei ole käytettävissä tarkkoja lukuja vaan ainoastaan karkeita arvioita. ja yhteisön jäsenten IHGCn ja ETY:n osalta humalan viljelyalat ovat pienentyneet keskimäärin noin 0,7 %. Pienentyminen on voimakkainta Australiassa (- 6,9 %), Slovakian tasavallassa (- 8,33 %) ja Irlannissa (- 40,69 %); Ukrainan osalta pienentymiseksi arvioidaan 6,8 %. Niistä harvoista maista, joissa viljelyala on kasvanut, voidaan mainita varsinkin Portugali (+ 21,40 %). Koko maailmassa viljelyala on pienentynyt noin 0,30 %. Sato koko maailmassa oli vuonna 1995 2 562 412 cwt, joka on selvästi suurempi (144 885 cwt eli 5,99 %) kuin vuoden 1994 sato. Tuotannon laatu on parempi eli alfahappopitoisuus oli 6,7 % ja alfahappotuotanto 8 584 tonnia. Vuoden 1995 sato ei yllä vuoden 1993 ennätyksiin, mutta on kuitenkin selvästi parempi - tuotoksen osalta - kuin viiden viime vuoden keskiarvo. Yleismaailmallisella tasolla humalan tuotanto ylittää panimoiden tarpeet. Tästä syystä IHGC:n jäsenmaat ovat ehdottaneet, että lopetettaisiin viljely 5 000 - 10 000 ha:lla, mitä toistaiseksi ei ole toteutettu. Vaikka oluentuotanto on vuodesta 1990 alkaen jatkuvasti vähentynyt Euroopassa, tilanne ei ole sama muissa maanosissa eikä erityisesti Aasiassa, varsinkin Kiinassa, joka on nykyisin maailman toiseksi suurin oluentuottajamaa Yhdysvaltojen jälkeen. tonnia tuotetun juomaan alfahappoa, tyydyttämiseksi tarvittavan määrän periaatteessa (329 Koko maailmassa on oluentuotannon vuonna 1996 arvioitu olevan 1 270 miljoonaa hehtolitraa. Koska tähän määrään tarvitaan tavanomaisesti lisätään humalaa jos 8 255 ylittää 5,9 g/a/hl, humalan määrä tarpeiden tonnin ylijäämä). On huomattava, että jos juomaan lisätään alfahappoa tarvitaan panimoiden käyttöön noin 6,5 g/hl. 5,9 g/hl ja Ero aikana varastoinnin lisätä, että alfaa myös tapahtuvasta hävikistä. Tähän voidaan johtuu kehittymässä tarvitaan vähemmän kuin olevasta suuntauksesta valmistaa vähemmän karvaita oluita sekä kehityksestä. Vaikuttaa kuitenkin jatkuvasta siltä, jotka riittäisivät takaamaan niille usean kuukauden tuotannon. johtuu humalan että panimoilla teknologisesta ennen, mikä jalostuksen varastoja, olutta, vielä on 2. 1. 2 Markkinoiden kehitys Saksalaisen humalan hinnat ovat nousseet verrattuna edelliseen satoon, ja koko vuoden 1995 sato on myyty. Amerikan keskimääräiset hinnat peittävät tuotantokustannukset, vaikka ovatkin pienentyneet. Tuotos oli selvästi parempi kuin Euroopassa (2,05 tonnia/ha verrattuna 1,43 tonniin/ha) ja alfahappopitoisuus selvästi korkeampi (9,37 % verrattuna 5,76 %) (ks. taulukko 1), ja 95 % Amerikan tuotannosta onkin myyty sopimuskaupalla. Ennakkosopimusten tekeminen - vaikka se onkin tällä hetkellä taantumassa määrän osalta - on osoittautunut kaikesta huolimatta edulliseksi järjestelmäksi, vaikkei toimia parhaalla mahdollisella tavalla (ks. taulukot 2 ja 5). se kriisiaikana voikaan Tiettyjä IHGC:n jäseniä huolestuttaa erityisesti aromaattisten lajikkeiden hinnanmuodostusjärjestelmä, joka perustuu alfakiloihin ennemmin kuin itse aromiin. 2. 2 Yhteisön tilanne 2. 2. 1 Tuotantorakenne Humalanviljelyn rakennemuutokset ovat seuranneet toinen toistaan samalla tavalla kuin koko maatalousalalla. Tällä hetkellä 5 043 tilaa tuottaa liitteen taulukko A). Niiden määrä on siis humalaa yhteisössä (ks. vähentynyt 4,80 % verrattuna vuoteen 1994, kun taas humalaviljelmien keskimääräinen viljelyala on vastaavasti noussut 5,2 ha:sta 5,5 ha:iin viljelmää kohden. Yli 300 viljelmää on lopettanut humalantuotannon lisäksi liittymisensä Saksassa. humalantuottajajäsenvaltiöiden joukkoon. Itävalta jälkeen tullut on 2. 2. 2 Tuotanto Humalan viljelyala yhteisössä vuonna 1995 oli 27 499 ha, eli 149 ha (0,54 %) vähemmän kuin vuonna 1994 (ks. liitteen taulukko N:o 1), ja suurin osa tästä tuotannosta on tuotettu Saksassa (21 885 ha eli 80 %). Saksa ilmoittaa kuitenkin viljelyalansa pienentyneen 45 halla verrattuna vuoteen 1994 eli 0,21 %. Tällä hetkellä aromaattiset lajikkeet edustavat 57,99 %:a humalan viljelyalasta, ja näistä eniten viljelty on edelleen Hersbrucker (31,18 % aromaattisen humalan viljelyalasta huolimatta siitä, että viljelyala on vähentynyt 527 ha Saksassa verrattuna vuoteen 1994). Aromaattisista lajikkeista, joiden viljelyala on kasvanut, voidaan mainita Hallertauer Tradition (+257 ha), Perle (+117 ha) ja Spalter Select (+ 115 ha). Karvaiden lajikkeiden osuus on 41,37 % ja muiden lajikkeiden 0,63 %. Karvaiden lajikkeiden osuus viljelyaloista vuonna 1995 vähentyi hieman aromaattisten lajikkeiden hyväksi. Karvaista lajikkeista eniten viljelty on edelleen Northern Brewer (4 280 ha, mikä on 638 ha vähemmän kuin vuonna 1994), seuraavaksi tulee Hallertauer Magnum (1 874 ha) ja Target (1 541 ha) ja sen jälkeen Brewer's Gold (1 160 ha). Kahden viimeksi lajikkeen viljelyalat ovat myös pienentyneet: toisen 141 haja mainitun toisen 182 ha. On selvää, että yleinen suuntaus karvaiden lajikkeiden osalta on kohti super-alfa -lajikkeiden viljelyn lisäämistä. Nämä lajikkeet markkinoilla halutumpia, kuten esimerkiksi lajikkeet Hallertauer Magnum ja Nugget. Nugget-lajikkeen viljelyala on noussut 38,8 % verrattuna vuoden 1994 satoon ja Magnum-lajikkeen noin 40,7 %. Määrällisesti vuoden 1995 sato oli huomattavasti suurempi kuin vuoden 1994 sato (13,41 %). Keskituotos 840 085 cwt:llä hehtaaria kohden oli 1,43 t/ha tai 31 cwt. Tuotannon laatu oli keskinkertainen, ja alfahappopitoisuus oli keskimäärin 5,76 % koko yhteisön alueella kaikilla kolmella lajikeryhmällä, mikä vastaa 2 419 tonnia alfahappoa - 82 kg hehtaarilta - oluentuotantoon vuonna 1996. 2. 2. 3 Myynti ja hinnanmuodostus Koko maailman tasolla humalan keskihinta sopimusmyynnin osalta oli 197 ecua/cwt, eli 2,60 ecua/cwt enemmän kuin satovuonna 1994. Erot jäsenvaltioiden hinnoissa ulottuivat 132 ecua/cwt: sta Portugalissa 287 ecua/cwt:iin Irlannissa, ja nämä kaksi maata myivät koko tuotantonsa sopimuskaupalla (ks. taulukko 6). Vapailla markkinoilla myydyn humalan keskimääräinen hinta oli alhaisempi kuin edellisenä markkinointivuonna. Hinta oli 140 ecua/cwt, kun se vuonna 1994 oli 149 ecua/cwt, ja näissäkin hinnoissa oli merkittäviä eroja jäsenvaltioiden kesken: 116 ecua/cwt:sta Espanjassa 201 ecua/cwt:iin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vuoden 1995 sadosta myytiin sopimuskaupalla 82 % (ks. liitteen taulukko n:o 5). Belgia asettuu 36 %:lla selvästi tämän keskiarvon alle. Spalter Korkeimmat keskihinnat havaittiin aromaattisilla lajikkeilla, olipa kyse sitten sopimuskaupasta (210 ecua/cwt) tai käteiskaupasta (157 ecua/cwt), ja kaikkein korkeimmat hinnat saavutettiin lajikkeilla Challenger, Goldings, ja Tettnanger. Joillekin Yhdistyneessä Hallertauer, kuningaskunnassa viljellyille ilmoitetaan myös ryhmän lajikkeille keskiarvoa korkeampia hintoja. Kyseessä on lajikkeet Fuggles, Progress ja WVG, sekä Strisselspalt-lajike Ranskassa, missä keskimääräiset Lajike, jonka hinnat olivat sopimushinnat olivat 222 ecua/cwt. alhaisimmat, on varmasti Hersbrucker-lajike, joka kattaa noin 31 % aromaattisten (sopimushinta 187 ecua/cwt, käteishinta 80 ecua/cwt). lajikkeiden viljelyalasta lajikkeiden Karvaiden oli keskimääräinen 179 ecua/cwt ja käteiskauppahinta 125 ecua/cwt. Ryhmän korkeimmat hinnat saavuttivat lajikkeet Hallertauer Magnum ja Northdown. sopimuskauppahinta Muiden lajikkeiden sopimus- ja käteiskauppahinnat asettuvat yhteisön keskiarvon yläpuolelle. Tämä johtuu melko korkeista hinnoista, joita maksettiin koelajikkeista Itävallassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä Zenith-lajikkeesta maksetusta melko korkeasta käteiskauppahinnasta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Kahdeksasta humalantuottajajäsenvaltiosta neljän hinnat asettuvat yhteisön keskiarvon alapuolelle (kaikki lajikkeet yhdessä). Kyseessä ovat Belgia, Saksa, Espanja ja Portugali, ja näistä kahdesta viimeksi mainitusta maasta ja alhainen Espanjassa käteiskauppahinta sopimuskauppahinta Portugalissa (132 ecua/cwt). ecua/cwt) (116 oli Yhteisössä vuonna 1995 tuotetuista 840 085 cwt:sta jäi virallisten tietojen mukaan myymättä vain 4 420 cwt (0,53 %). Irlanti, Itävalta ja Portugali myivät koko tuotantonsa sopimuskaupalla, ja Irlannin keskihinta oli 287 ecua/cwt, Itävallan 274 ecua/cwt ja Portugalin 132 ecua/cwt (ks. taulukko 5). Seuraavana oli Ranska, joka myi tuotannostaan 94 % sopimuskaupalla keskihintaan 217 ecua/cwt. Tuottajat odottivat parempia hintoja vapailla markkinoilla myytäessä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on havaittu rakenteellinen vaje "English Ale" -tyyppisten oluiden valmistuksessa joidenkin lajikkeiden osalta. Tästä syystä tehtiin ylimääräisiä kylvöjä Goldings- ja Fuggles- lajikkeilla. Jo satovuodesta 1993 alkaen on alhaisimmat hinnat todettu amerikkalaisten aikaisemmin arvostamalla aromaattisella Hersbrucker-lajikkeella, joka nyt on menettämässä suosiotaan, koska amerikkalainen ostopolitiikka on alkanut suosia muita lajikkeita kuten Spalter Select ja Hallertauer Tradition. Kun Hersbrucker-lajikkeesta maksettiin vain 152 DEM/cwt eli noin 80 ecua/cwt vapailla markkinoilla, kahdesta uudesta aromaattisesta lajikkeesta saatiin noin 374-388 DEM/cwt eli 167-172 ecua/cwt, mikä on edelleen korkeampi kuin yhteisön aromaattisen humalan keskihinta. Ennakkosopimuksia tehdään tuleville vuosille erittäin epäröivästi, ja sopimusajat ovat lyhempiä, määrät vähäisempiä ja hinnat alhaisempia kuin aikaisempina vuosina, sillä panimoissa tiedetään, että humalaa saa aina vapailta markkinoilta. Ratkaisu korkeampien hintojen saavuttamiseksi olisi vähentää humalan viljelyaloja maailmassa, niin kuin amerikkalaiset ovat esittäneet, sillä humalamarkkinoista on tullut alfa-tuotteiden markkinat. -lajikkeiden viljelyaloja, ja mieluiten super-alfa 2. 2. 4 Tulot Vuonna 1995 tulot kasvoivat voimakkaasti vuoden 1994 tuloihin verrattuna, ja keskitulot hehtaaria kohden täystuotannossa olevilla humalaviljelmillä olivat 6 037 ecua/ha, kun satovuonna 1994 ne olivat 5 255 ecua/ha (+ 14,88 %). Yhteisön tasolla korkeimmat tulot kirjattiin aromaattisten lajikkeiden ryhmässä (6 271 ecua/ha täystuotannossa eli 10,39 % kasvua verrattuna edelliseen vuoteen). Belgia, Ranska, Itävalta ja Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittivat kuitenkin tulojen vähentyneen näiden lajikkeiden osalta. ecua/ha (tulot 7 272 täystuotannossa) Aromaattisista lajikkeista kannattavimmat ovat Ranskassa Strisselspalt- lajike ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa lajikkeet Challenger (7 223 ecua/ha täystuotannossa), Goldings (7 614 ecua/ha täystuotannossa) ja WVG (7 215 ecua/ha tulot antaneet täystuotannossa). Yhteisön keskiarvoa alhaisemmat aromaattiset lajikkeet Yhdistyneessä kuningaskunnassa ovat Bramling Cross ja Fuggles Espanjaa tulojen kasvu oli voimakkainta Saksassa (17,24 %), jossa kaikkien viljeltyjen aromaattisten lajikkeiden antamat tulot kasvoivat. lukuun ottamatta Tulot kasvoivat myös karvaiden lajikkeiden ryhmässä (+ 21,85 %), ja ne olivat 5 716 ecua/ha täystuotannossa. Kaikki tuottajamaat paitsi Espanja ja Ranska ilmoittivat tulojen kasvaneen, joissakin maissa kuten Saksassa (+34,68 %), Irlannissa (+17,82 %) ja Portugalissa (+83,26 %) huomattavastikin. Tämä nousu johtuu Saksan osalta tulojen voimakkaasta -lajikkeen kasvusta 4 211 hehtaarilla viljeltävän Northern Brewer (+ 72,80 %) sekä 1 316 hehtaarilla viljeltävän Brewer's Gold -lajikkeen (+ 11,69%) osalta. Yhteensä tämän lajikeryhmän osalta sopimushinnat kasvoivat Saksassa 8,44 %. Yhdistyneen kuningaskunnan osalta kasvu johtuu siitä, että Target-lajikkeen (jota viljellään noin 1 242 halla) sopimushinnat nousivat aikaisempaan vuoteen verrattuna, sekä korkeasta tuotoksesta. Sama tapahtui myös Belgian sopimushinnoille, erityisesti koska tuotokset olivat selvästi suuremmat kuin vuonna 1994. Portugalissa tulojen nousu johtui siitä, että osa viljely hehtaareista, joilla on siirrytty uusiin lajikkeisiin, on nyt saavuttanut täystuotannon vaiheen. Muilla lajikkeilla, joita viljellään pääasiassa Saksassa (95 ha), hyvin vähän Belgiassa (2 ha), vähän Yhdistyneessä kuningaskunnassa (68 ha) ja Itävallassa (9 ha), keskitulot kasvoivat 19,05 %. Koska näiden lajikkeiden viljelyalat ovat pieniä, niillä on mitätön vaikutus tuottajien tulojen keskiarvoon kokonaisuudessaan. 2. 2. 5 Tuotantokustannukset Humalan tuotantokustannukset ovat 9 136 ecua hehtaarilta eli ne ovat hyvin lähellä edellisen markkinointivuoden kustannuksia (+ 0,08 %). Belgian tuotantokustannukset ovat korkeimmat (12 182 ecua/ha), kun taas (5 667 ecua/ha). Espanjan Vaihtelut jäsenvaltioissa verrattuna aikaisempaan satovuoteen eivät ole olleet suurempia kuin 8,27 %, olivat ne sitten sen yli tai alle (liitteen taulukko D). tuotantokustannukset ovat alhaisimmat HUMALA-ALAN YHTEINEN MARKKINAJÄRJESTELY 3. 1 Humalan markkinapolitiikan pääominaisuudet Humala-alan yhteinen markkinajärjestely on perustettu vuonna 1971 asetuksella (ETY) n:o 1696/71 ja sen tavoitteena on parantaa tuotteiden laatua ja suojata tuottajien elintaso. Koska on tarkoituksella luovuttu ulkopuolisen järjestelmän sekä interventiojärjestelmän perustamisesta, yhteisön humala-ala on erittäin altis kilpailulle maailmanmarkkinoilla. erityisasetuksissa, Perusasetuksen pääseikat, joita on sittemmin tarkennettu neuvoston tai pitäminen ovat komission varmentamismenettelyn ennakkosopimusjärjestelmän mukaisesti, tuottajaryhmien tunnustaminen ja kannustaminen sekä kolmansien maiden Asetuksessa otetaan huomioon myös kanssa käytävä kauppa. tukijärjestelmä yhteisössä tuotetulle humalalle. humalan kaupan ja Yhteisön rahallinen tuki koostuu pääasiassa kahdesta toimenpiteestä. Toinen niistä on hehtaarikohtainen tukijärjestelmä niille tuottajille, joiden tulot ovat riittämättömät; tätä tukea anotaan säännöllisin väliajoin (satovuoden 1994 aikana hehtaari kohtaisesti myönnetty tuki oli 495 ecua/ha aromaattisille lajikkeille, 532 ecua/ha karvaille lajikkeille ja 368 ecua/ha muille lajikkeille ja koelajikkeille). Toinen on asetuksen (ETY) n:o 2997/87 nojalla myönnettävä erityistuki, jolla kannustetaan tuottajia viljelemään markkinoiden tarpeita paremmin vastaavia lajikkeita (ks. myös 3. 2 kohta). Yhteisö auttaa lisäksi osaltaan edistämään uusia käynnistysvaiheessa olevien tuottajien ryhmiä siinä määrin kuin valtioiden takaamia luottoja on saatavissa tähän tarkoitukseen. Tällä toimenpiteellä on nyt kuitenkin vain vähän merkitystä, sillä melkein kaikki yhteisön humalantuottajat kuuluvat tunnustettuihin tuottajaryhmiin. Tämä ei luonnollisestikaan sulje pois mahdollisuutta ja järjestäytymisen seurauksena. uudelleenjärjestelyjen ryhmiä luoda uusia 3. 2 Uusiin lajikkeisiin siirtymisen edistäminen Jo vuosia vallinnut epätasapaino karvaiden lajikkeiden tarjonnan ja kysynnän välillä sekä vaikeudet, joita tästä aiheutuu yhteisön joidenkin toteuttamaan alueiden humalantuottajille, ovat saaneet neuvoston erityistoimenpiteitä alan hyväksi vuonna 1987. 10 (rajana 1 000 ha Asetuksessa (ETY) N:o 2997/87 perustetaan 2 500 ecun hehtaarikohtainen erityistuki tunnustetuille tuottajaryhmille, jotka sitoutuvat toteuttamaan uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevan ohjelman ja ryhtyvät viljelemään aromaattisia tai super-alfa - lajikkeita karvaiden lajikkeiden sijasta. jäsenvaltiota kohti) Kesäkuussa 1989 neuvosto antoi asetuksen (ETY) No 1809/89, jolla muutetaan asetusta (ETY) N:o 2997/87, niiden tuottajien määrän lisäämiseksi, jotka ovat oikeutettuja uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevan ohjelman mukaiseen tukeen. Uudet perusteet mahdollistavat vastedes erityistuen myöntämisen koko yhteisössä eikä enää pelkästään tietyillä alueilla, niin kuin oli alunperin suunniteltu. Rajoittavat säännökset, joiden nojalla tuottajaryhmät saattoivat osallistua uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevaan ohjelmaan vain, jos niiden kokonaisviljelyala ei ollut kasvanut ajanjakson 1986-1988 aikana, on myös kumottu. Ohjelman piti alunperin päättyä 31 päivänä joulukuuta 1990, mutta voimassaoloajan pidentäminen vuoden 1994 loppuun antaa tuottajaryhmille lisäaikaa toteuttaa uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevat ohjelmat. toimenpiteiden Toinen muutos on tehty asetuksella (ETY) n:o 423/95, jossa pidennettiin kahdella vuodella (eli vuoden 1996 loppuun saakka) uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevien täytäntöön panon määräaikaa Espanjassa, Portugalissa ja Belgiassa, sekä yhdellä vuodella Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Espanjalle tämä muutos osoittautui tarpeelliseksi, kun monet viljelijät, joiden humalanviljelyalat olivat tuolloin mukana uusjako- ohjelmassa, osoittivat kiinnostusta uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevaa ohjelmaa kohtaan. Ei kuitenkaan ollut mahdollista panna täytäntöön kumpaakin toimenpidettä, eli uusjakoa ja uusiin lajikkeisiin siirtymistä, määräaikaan mennessä. Muiden kolmen jäsenvaltion osalta syitä voidaan hakea istutusmateriaalin puutteesta (Portugali) ja huonoista ilmasto- olosuhteista (Belgia ja Yhdistynyt kuningaskunta). Humalantuottajat ovat ottaneet yhteisön uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevan ohjelman erittäin hyvin vastaan. Irlantia lukuun ottamatta kaikki tuottajajäsenvaltiot ovat panneet sen täytäntöön. Osaa esitetyistä uusiin lajikkeisiin siirtymistä koskevista ohjelmista on jo tarkistettu useaan kertaan, erityisesti siksi että hyväksyä eteenpäin pyynnöt uusien maa- alueiden mukaanottamisesta (ks. liitteen taulukko E). Eri jäsenvaltioiden esittämissä ohjelmissa suunnitellaan poistettavan pääasiassa perinteiset karvaat lajikkeet Brewer's Gold ja Northern Brewer, joilla on yhä vaikeampaa kilpailla maailmanmarkkinoilla amerikkalaisten super-alfa -lajikkeiden kanssa, ja Saksan osalta suunnitellaan myöskin poistettavan aromaattinen Hersbrucker-lajike, jolla ei ole enää menekkiä markkinoilla. 11 PÄÄTELMÄT Edellä esitetyn analyysin perusteella komissio ehdottaa tulotuen myöntämistä tuottajille satovuodeksi 1995. Verrattuna satovuoteen 1994 tämä ehdotus merkitsee tuottajille myönnettävän tuen keskitason laskua kolmen lajikeryhmän osalta. Viitaten asetuksen (ETY) n:o 1696/71 12 a artiklaan komissio ehdottaa lisäksi koelajikkeiden viljelyaloille myönnettäväksi samaa tukea kuin lajikeryhmälle "muut" Mahdollisuudesta myöntää tukea koelajikkeiden tuotannolle on säädetty 1990, kun neuvosto antoi asetuksen (ETY) n:o 2780/90. Viimeksi mainittua asetusta voidaan soveltaa maa-alueille, jotka ovat humalanviljelijöiden viljelemiä ja joita käytetään koelajikkeiden viljelyyn yhteistyössä tutkimuslaitoksen kanssa. Asetuksen päämääränä on kannustaa karsintaa, jonka tulee olla jatkuvaa, mikäli yhteisössä halutaan säilyttää humalanviljelyn kilpailukyky. 12 Ehdotus. NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995 (Komission esitys) Li PERUSTELUT Humalan satovuoden 1995 tuotanto- ja markkinatilanteesta esitetyn, liitteenä olevan komission kertomuksen perusteella esitetään, että neuvosto hyväksyy asetusehdotuksen, jossa vahvistetaan tuki humalan tuottajille mainitun satovuoden osalta seuraaville tasoille: aromaattiset lajikkeet karvaat lajikkeet muut lajikkeet koelajikkeet 444 ecua/ha 416 ecua/ha 298 ecua/ha 298 ecua/ha. Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon tuloja ja kustannuksia koskevat muutokset verrattuna edelliseen satovuoteen eri lajikeryhmien osalta, ja koelajikkeet saavat saman tuen kuin "muiden" lajikkeiden ryhmä. Keskimääräiset tuotantokustannukset ovat pysyneet suunnilleen samoina kuin edellisenä satovuonna (kasvua ainoastaan 0,08 %). Keskimääräiset tulot hehtaarilta ovat sitä vastoin kasvaneet kolmen lajikeryhmän osalta, ja ovat nyt 6 271 ecua/ha (+ 10,39 %), 5 716 ecua/ha (+ 21,85 %) ja 5 175 ecua/ha (+ 19,05 %). Tämä ehdotus tarkoittaa siis tuen suhteellista vähentymistä kolmen lajikeryhmän osalta. Kaikkien kolmen lajikeryhmän osalta tuen keskimääräinen taso on vähentynyt 14,88 % verrattuna edelliseen satovuoteen (510 ecusta/ha 434 ecuun/ha). Tämän ehdotuksen kustannukset, joista vastaa EMOTR:n tukiosasto, arvioidaan 12,2 miljoonaksi ecuksi. H Ehdotus: NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon humala-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1696/71 \ sellaisena kuin se on muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla sekä Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen osana tehtyjen sopimusten täytäntöönpanemiseksi maatalousalalla tarvittavista mukautuksista ja siirtymätoimenpiteistä 22 päivänä joulukuuta 1994 annetulla asetuksella (EY) N:o 3290/942, ja erityisesti sen 12 artiklan 7 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen3, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon4, sekä katsoo, että asetuksen (ETY) N:o 1696/71 12 artiklassa säädetään mahdollisuudesta myöntää tukea humalantuottajille kohtuullisen tulon saamiseksi; tämän tuen määrä on hehtaarikohtainen ja se vaihtelee lajikeryhmittäin ottaen huomioon täystuotannossa olevilla viljelyaloilla saadut keskitulot edellisistä sadoista saatuihin keskituloihin verrattuna, sekä markkinatilanne ja kustannuskehitys, EYVLN:oL 175, 4. 8. 1971, s. 1 EYVL N:o L 349, 31 12. 1994, s. 105 EYVL No C EYVL N:o C 15 uusien lajikkeiden kehittämisen helpottamiseksi mainitun asetuksen 12 a artiklassa otetaan huomioon mahdollisuus myöntää tukea tuottajille koekannoille osoitettuja viljelyaloja varten, ja vuoden 1995 sadon tarkastelun perusteella on tarpeen vahvistaa tuki yhteisössä viljellyille humalan lajikeryhmille; tuottajille olisi myös myönnettävä koekannoille osoitettuja viljelyaloja koskevaa tukea, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Myönnetään yhteisön hum alan tu ottajille liitteessä lueteltuja lajikkeita sekä koekantoja koskeva tuki satovuodeksi 1995. 2. Tuen määrä vahvistetaan liitteen mukaisesti. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Neuvoston puolesta 16 LIITE Humalantuottajille myönnetty tuki satovuodeksi 1995 Lajikeryhmä Määrä ecuina hehtaarilta Aromaattiset Karvaat Muut Koekannat 444 416 298 298. 17 TAULUKKO A Yhteisössä humalaa tuottavien tilojen lukumäärä ja koko vuonna 1995 Tilojen lukumäärä Humalan kokonaisala (ha) Humala-ala tilaa kohti (ha) 1994 1995 1995-1994 1994 1995 1995-1994 1994 1995 I 1995-1994 90 3. 282 1. 447 153 2 81 31 211 86 3. 122 1. 379 136 2 82 31 205 -4 -160 -68 -17 0 1 0 -6 384 21. 930 1. 156 670 13 238 100 3. 157 374 21. 885 1. 102 670 8 244 121 3. 095 -10,05 -45 -54 -0,29 -5,29 5,71 21,4 -61,72 4,3 6,7 0,8 4,4 6,5 2,9 3,2 15,0 4,3 7,0 0,8 4,9 3,9 3,0 3,9 15,1 0,1 0,3 0,0 0,5 -2,6 0,0 0,7 0,1 Belgia Saksa Espanja Ranska Irlanti Itävalta Portugali Yhdistynyt Kuningaskunta <*; EY 5. 297 5. 043 -254 27. 648 27. 499 -149. 24 5. 2 5. 5 I 0. 2 Maatalouden muuntokurssi 1 tammikuuta Kateiskauppa 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 Sopimuskauppa*) 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 2. 65660 2,51457 2,30751 2,30397 2,17266 2,09725 2,07609 2,07609 2. 05586 2. 05586 1. 96992 1,94962 1,94962 2. 65660 2. 51457 2,30751 2. 30397 2. 17266 2,09725 2. 07609 2,07609 2,05586 2,05586 1,96992 1,94962 1. 94962 Etukäteen tehdyt sopimuskset 1996 1997 1998 1999 2000 1,90616 1,90616 1,90616 1,90616 1,90616 IAULUK. KU B Tiettyjen humalalajikkeiden keskihinta Saksassa ajanjaksona 1983-2000 Hallertauer Tettnanger Hersbrucker Norther Brewer Brewer'8 Gold DM/Ztr. ECU/Ztr. DM/Ztr, ECU/Ztr. DM/Ztr. ECU/Ztr. DM/Ztr. ECU/Ztr. DM/Ztr. ECU/Ztr. i! •j i| >\ !| 316 347 465 308 569 538 515 1. 301 492 477 357 508 546 448 458 457 468 466 473 472 484 491 502 506 510 521 526 531 532 534 530 118,95 138. 00 201,52 133,68 261. 89 256,53 248,06 626,66 239,32 232,02 181. 23 260,56 280,05 168. 64 182,14 198,05 203,13 214,48 225,53 227,35 233. 13 238,83 244,18 256,86 261,59 267,23 275,95 278,57 279,10 280. 14 278. 05 500 405 495 330 5ÔÛ 545 546 1. 500 527 508 470 518 544 535 550 546 540 525 527 521 521 524 523 529 524 532 555 559 565 567 568 188. 21 161. 06 214. 52 143,23 271. 56 259,86 262,99 722,51 256. 34 247,10 238. 59 265,69 279,03 201,39 218. 73 236. 62 234. 38 241. 64 251,28 250,95 250. 95 254,88 254,39 268,54 268,77 272,87 291,16 293,26 296,41 297,46 297,98 170 197 301 226 541 512 410 989 345 327 68 165 152 418 415 403 406 404 403 398 394 377 364 354 355 356 339 337 334 334 335 63,99 78,34 130,44 98,09 249,00 244,13 197. 49 476,38 167,81 159. 06 34. 52 84,63 77,96 157,34 165. 04 174,65 176,22 185,95 192,16 191. 71 189,78 183,38 177,05 179,70 182,09 182,60 262 176 245 150 198 337 301 1358 408 451 t44 236 273 380 388 385 410 405 398 378 380 376 358 361 330 353 177,84 176,80 175,22 175,22 175,75 i i l i i i l l S ff ^mmmm& mmmmsm 3 I I 1 1 M :; mmmmm^ 98,62 69,99 106. 18 65,11 91,13 160. 69 144,98 654,11 198,46 219,37 73. 10 121. 05 140. 03 143,04 154. 30 166. 85 177,95 186,41 189. 77 182. 07 183,04 182. 89 174,14 183,26 169,26 181,06 188. 34 186. 24 185. 71 186. 76 182. 04 174 108 109 58 141 220 208 1. 006 298 300 75 120 133 358 364 352 345 329 299 276 275 256 261 271 271 270 258 252 246 255 216 65. 50; 42,95: 47. 241! 25. 17J 64,90i 104,90!; 100. 19|| 484. 56! 144,951 145,92 38. 07 61,55 68. 22! 134. 76!' 144. 76 ji 152,55; 149,74' 151,43; 142,57;; 132,94 : 132. 46! 124,52; 126,95! 137,57; 139,00; 13849' 135. 351; 132. 20 j! 129,06 133,78! 113,32! 1 *) Hintamerkinnät ovat edeltävinä vuosina kyseiselle sadolle tehtyjen sopimusten keskiarvoja. TAULUKKO C Tulot ecuina/ha täydessä tuotannossa oleville humalaviljelmille*) 1968 1989 1990 1991 1992 1993 1994") 1995 1995/94 (%) HUMALA LAJIKERYHMITTÄIN aromaattinen karvas muut 5. 586 4. 491 4. 196 5. 562 4. 633 4. 093 5. 663 5. 644 5. 365 5. 854 5. 415 3. 382 5. 339 4. 328 3. 948 4. 908 3. 939 3. 569 5. 681 4. 691 4. 347 6. 271 5. 716 5. 175 10,39% 21,85% 19,05% MAITTAIN Belgia Saksa Espanja Ranska Irianti Itavalta Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 4. 368 5. 238 3. 173 6. 170 5. 943 2. 452 5. 001 3. 995 5. 307 4. 473 5. 572 5. 283 4. 329 4. 577 11. 158 5. 616 4. 456 7. 450 10. 817 3. 322 5. 615 5. 931 5. 456 4. 441 5. 512 7. 901 1. 715 7. 212 6. 602 4. 818 2. 605 6. 320 9. 055 1. 495 5. 404 4. 908 3. 939 3. 569 6. 794 7. 109 1. 203 4. 803 5. 139 4. 935 5. 308 8. 346 6. 519 9. 313 1. 697 6. 548 4. 980 6. 079 4. 578 6. 978 7. 681 7. 620 3. 110 6. 203 -3,09% 23,18% -13,75% -16,39% 17,82% -18,18% 83. 26% -5. 27% MAITTAIN JA LAJIKERYHMITTÄIN Aromaattinen humala Karvas humala Muut 1994**) 1995 1995/94 % 1994") 1995 1995/94 % 1994**) 1995 1995/94 % Belgia Saksa Espanja Ranska Irianti Itavalta Portugali Yhdistynyt kuningaskunta 5. 091 5. 250 1. 910 8. 757 3. 980 6. 155 2. 760 7. 258 -21,82 17. 24 44,50 -17,12 9. 249 7. 626 -17,55 8. 244 6. 890 -16,42 5. 175 4. 421 5. 311 5. 132 6. 519 1. 697 5. 506 5. 292 5. 954 4. 579 4. 448 7. 681 10. 157 3. 110 5. 688 2. 26 34,68 -13,78 -13,33 17. 82 83. 26 3. 31 2. 443 4. 115 2. 321 5. 694 -4,99 38. 37 12. 129 7. 452 -38,56 3. 936 4. 045 2. 77 *) Vuosina 1995 ja 1994 istutettujen viljelysten sato on laskettu ottamalla 60 ja 45 prosenttia täydessä tuotannossa olevien viljelmien sadosta. ") Se johdosta, että swith-over on otettu käyttööln, 1. 2. 1995, luvut on kerrottu 1,207509: llä. jotta niitä voidaan verrata 1995 vuoden lukuihin. 2D Tuotantokustannukset hehtaarilta - Kansallisena valuuttana (M. N. ) ja ecuina TAULUKKO D Maatalouden Vuosi Lannoitteet Tuholais Ene rgia- Raken nukset Laitteisto- Pääomakorot Työvoima Muut Yhteensä Muutos vuotMn muunto myrkyt kustan n ukset *) kustannukset verrattuna kurssi I M. N. ECU M. N. ECU M. N. ï M iï M. N. S - E G U I ;; M. N. e cu M. N. ECU M. N. ECU M. N. ECU M. N. ECU 1994 12. 134 297 34. 357 841 10. 296 ::;•:;:!: 352 17. 875 :;;;;;:;. 438; 125. 301 3. 069 40. 462 991 179. 488 4. 396 50. 323 1. 232 470. 236 11516 % 11. 323 286 34. 357 869 10. 413 674 346 1. 954 1002 3. 062 ;!!Ei$£ :*wmn:. 18. 700 s:::s:47l 129. 6111 3,279 40. 462 1024- 186. 282 4. 713 50. 323 1,273 481. 471 12,182 5,78 827 ss;;;424; 3. 219 1. 651 1. 803 925 5. 610 2. 877 436 224 17. 585 9. 020 658 345 1. 750 918 2. 899 1S21 885 83. 000 517 56. 500 352 115. 812 m-:ä& 7. 040 ËWÊÊ :iP:P 3. 272 f i n? 1. 775 931 5. 760 3. 022 450 236 17. 449 9. 154 1,49 68. 125 [ 425 32. 093 20G 475. 556 2. 965 60. 000 374 898. 126 5. 599 86. 643 524 58. 164 352 121. 543 736 7. 377 45 71. 346J. 432 32 629 198 495. 806 3. 001 62. 660j 379 936. 168 5. 667 1,21 •. " : • :. " :,: • : • :,. ,. B D ! I ES j i • • ) • -) 40,8337! 1994 j 39,5239| 1995 ! i 1,94962! 1994 ! 1,90616 1995 160,399 ! 1994 I i 165,198 ! 1995 Fr 6,61023 ! 1994 1. 367 1 _ 2 07 6. 231 943 1. 940 293 3. 061 463 8. 7951 1. 331 3. 952 598 22. 658 3. 428 6. 171 934 54. 175 8. 196 6,61023 ! 1995 1. 486J 225 5. 388 815 2. 203 s:;::;333- 3. 082 I rl 0,80863; 1994 100 124 1. 242 1. 536 450 ;;;;;;; :;;5se; 450 p ;;;;-466; mmm ssssse; 8. 850 j 1. 339 3. 978 602 19. 841 3. 002 6. 391 967 51. 219 7. 748 - 5. 46 230 284 1. 148 1. 420 2. 500 3. 092 380 470 6. 500 6. 038 0,8294981 1995 100 121 1. 500 1. 808 518 :::::ss€24; 405 • s i i j i i l l: 250 j 301 856 1. 032 2. 600 3. 134 380 458 6. 609 7. 967 - 0 , 88 j i Oe 13,7190 j 1994 13,4084 1995 I 6. 5851 ; 5. 373 480 7. 662 558 20. 169 S ^ i l Ö; 7. 099 :;•::: : Ä: 21. 4871 1. 566 16. 235 1. 183 36. 675 2. 673 22. 757 1659 138. 669 10. 108 401 7. 701 574 21. 220 1383 7. 048 526: 21. 2561 1. 585 15. 980 1. 192 36. 931 2. 754 23. 225 1732 138. 734 10. 347 2,36 P ! i i 1994 160,399 ! i 165,1981 1995 53. 520 334 189. 660 1. 182 92. 000 ;;;;. ;;:574; 36. 000 ; ; 224; 90. 000 561 53. 520 324 189. 660 1. 148 92. 000 ;;;•::!: 557; 36. 000 m:. âfà 90. 0001 545. 0 407. 000 2. 537 213. 820 1333 1. 082. 000 SJ46 0 438. 000, 2. 651 203. 894 1. 234 1. 103. 074 €. 677 - 1 , 01 UK 0,7897 1994 263 333 1. 000 1266 262 332 843 : 1,067; 1. 520 1. 925 2. 409 3. 051 1. 753 2. 220 713 903 8. 763 11. 097 ! 0,856563 1995 289 337 694 810 276 i i ii 885 : 1. 033: 1. 554 f 1. 814 2. 338 2. 730 1. 855 2. 166 828 967 8. 719 10. 179 - 8 , 27 EY 1994 1995 pr. 1994 = 1. 1. 1995 pr. 1995 = 1. 1. 1996 Huoltoja velanlyhennykset / switch-over 1,207509 9. 130 &136s 0,07 TAULUKKO E Jäsenvaltioiden asetuksen (ETY) No: 2997/87 säännösten mukaisesti toteuttamat uusiin humalalajikkeisiin siirtymistä koskevat ohjelmat (Tilanne maaliskuussa 1996) Siirtymiset seuraaviin lajikeryhmiin Aromaattiset (ha) Super-Alpha (ha) Yhteensä (ha) Belgia Saksa Espanja Ranska Irlanti Itävalta Portugali Yhdistynyt kuningaskunta EY 44,31 432,10 125,00 306,90 908,31 222,88 567,90 230,00 45,00 121,40 693,10 267,19 1000,00 230,00 170,00 0,00 0,00 121,40 1000,00 1880,28 2788,59 12- TAULUKKO 1 Humalaviljelmien ala, humalan ja happaman Alphan tuotanto tuotantomaittaln vuonna 1995 Tuotanto Tuotos Alpha Alaennusteet V VI VII Zentner 1994 Zentner 1995 Zentner +/- 1995/94 VIII Zentner +/- % 1995/94 IX t/ha X Tuotanto tonneina 1995 I XI Prosent teina 1995 Ala II ! III ha 1995 ha (+/-) 1995/94 I ha 1994 Maa Belgia Saksa Espanja Ranska Irlanti Itävalta Portugali Yhdistvnvt kuninaask. 384 21. 930 1. 156 670 13 238 100 3. 157 374 21. 885 1. 102 670 8 244 121 3. 095 fll-l) -10 -45 -54 -0 -5 6 21 -62 IV ha (+/-) 1994/93 1995/94 (Hl/I) -2,62% -0,21% -4,67% -0,04% ^ 0 , 6 9% 2,34% 21,40% -1. 96% (Vl-V) (VII/V) (VI/ll/20) 11. 233 568. 686 41. 366 22. 093 331 6. 316 1. 937 88. 794 12. 069 681. 081 33. 845 22. 075 206 6. 716 2. 533 81. 560 836 112. 395 -7. 521 -18 -125 400 596 -7. 234 7. 44% 19,76% -18. 18% -0,08% -37,76% 6. 33% 30. 77% -8. 15% i i EY-15 i ! U. S. A. ! Australia i Uusi-Seelanti Jugoslavia*) Slovenia Tsekin tasav. Slovakian tasav. Ukraina Puola Bulgaria j! ii j; ij i' 27. 648 27. 499 -149 -0. 54% 740. 756 840. 085 99. 329 1 3 , 4 1% 17. 164 1. 131 I 3 4 5! 576 ! 2. 4201 10. 200 j 1. 200! 5. 400 j 2. 341 6451 17. 479; 1. 0531 3551 600 2. 370 j 10. 070; 1. 100; 5. 033 ! 2. 401 j 625! 315 -78 10 24 -50 -130 -100 -367 60 -20 1,84% -6,90% 2,90% 4,17% -2,07% -1,27% -8,33% -6,80% 2,56% -3. 10% 676. 395 54. 140 15. 310 14. 100 70. 820 184. 400 21. 000 71. 850 48. 000 10. 430 L 715. 338 50. 980 15. 129 15. 235 76. 200 198. 260 20. 700 75. 686 65. 290 10. 126 38. 943 -3. 160 -181 1. 135 5. 380 13. 860 -300 3. 836 17. 290 -304 5. 76% -5,84% -1. 18% 8,05% 7,60% 7,52% -1,43% 5,34% 36. 02% - 2 , 9 1% Yhteensä CICH ( - EY) |i Yhteensä CICH (• EY) 41. 422 69. 070 41. 086 68. 585 ! -336 -485 - 0. 8 1% -0. 70% 1. 166. 445 1. 907. 201 1. 242. 944 2. 083. 029 76. 499 175. 828 6,56% 9,22% 2. 170 3. 510 461 7. 050 565 720 2. 2Û0 3. 500 461 7. 050 535 640 30 -10 0 0 -30 -80 1,38% -0,28% 0,00% 0,00% -5,31% -11,11% 34. 540 32. 000 8. 500 340. 000 22. 080 26. 400 40. 000 45. 000 7. 500 340. 000 20. 600 24. 200 5. 460 13. 000 -1. 000 0 -1. 480 -2. 200 15. 01% 40,63% -11,76% 0,00% -6,70% -8,33% Romania Venäjä") Argentiina Kiina Japani Etelä-Afrikka Kalkki Yhteensä I *) Arvio ! ; ij Î |: i; t ji li Lähde: Jäsenvaltiot • International Hop Growers' Convention (IHGC) + Horst Report 2. 4191 5,76% 82 27. 251 -247 1,61 1,56 1,54 1,65 1. 34 1,38 1,04 1. 32 1. 43 2. 05 2,42 2,13 1. 27 1. 61 0,98 0,94 0,75 1,36 0. 81 1. 43 1. 43 0,91 0,64 0,81 2,41 1. 93 1. 89 OCWI/20)) 7,95% 5,33% 8. 27% 2,45% 9,71% 6,55% 9,47% 8. 71% 48 1. 814 140 27 1 22 12 355 l 3. 351 262 99 30 214 317 31 117 152 35 9,37% ; 10. 26% ; 13,09% ! 3,99% ! 5,60% | 3,20% ; 3,00% 3,08% ' 4,67% j 6 , 8 1 %! 4. 607 7. 026 7. 4 1% j 6. 75% j 100 81 19 935 71 123 5,00% : 3. 60% ! 5. 07% ! 5. 50%! 6,89% | 10,17%! XII Tuotos kg/ha 1995 (IX'1000 •XI) 128 83 127 40 130 90 99 115 XIII ha 1996 360 21. 800 1. 054 716 8 246 45 3. 023 XIV Kehitys ha 1996-95 (Xlll-m -14 -85 -48 46 0 2 -77 -72 192 248 279 51 90 31 28 23 63 55 106 96 45' 23 41 133 133 192 100 17. 880 1. 030 372 600 2. 370 9. 500 1. 000 4. 033 2. 551 505 i I! 401 1? i l ! -570 -100 -1. 000 !: | !; 150 S | -120 39. 841 67. 092 -1. 245 -1. 492 | ; I: I ji ii i i i 86. 393 86. 133 -260 -0,30% 2. 417. 527 2. 562. 412 144. 885 5,99% 1,49 8. 584 8,70% TAULUKKO 2 MYYNTIARVIO KAUDEKSI 1996-2000 Zentner • 50 kg Maa 1996 1997 1998 1999 2000 Belgia Saksa Espanja Ranska Irlanti itävalta Portugali Yhdistynyt kuningas. 1. 595 431. 779 32. 130 22. 381 170 4. 100 4. 000 58. 294 1. 360 348. 646 32. 160 20. 953 *) 4. 100 4. 600 44. 451 1. 100 260. 898 32. 160 20. 428 ') 4. 000 4. 600 32. 380 500 100 174. 400 113. 318 •) 18. 713 *) 4. 000 *) 22. 720 •) 16. 110 *) 500 *) 17. 840 E Y - 15 554. 449 456. 270 355. 566 220. 333 147. 868 Uusi-Seelanti U. S. A. Australia Puola Tsekin tasav. Slovakian tasav. Slovenia Serbia Unkari Ukraina Bulgaria 13. 332 540. 906 35. 000 45. 000 110. 000 10. 000 50. 000 *) *) ') *) 11. 410 371. 423 25. 000 45. 000 80. 000 10. 000 36. 000 *) #) *) 7. 072 303. 284 25. 000 45. 000 60. 000 8. 000 25. 000 *) *) *) *) 3. 247 134. 491 20. 000 45. 000 60. 000 8. 000 15. 000 *) *) *) *) 2. 972 92. 507 *) *) *) 7. 000 10. 000 ') *) #) *) Yhteensä CICH ( - EY) 804. 238 578. 833 Yhteensä CICH (+ EY) 1. 358. 687 1. 035. 103 473. 356 828. 922 285. 738 506. 071 112. 479 260. 347 k) Ettei tietoja ole tai tuottajamaa ei ole niitä toimittanut. Lähde: International Hop Growers' Convention (IHGC) + Jäsenvaltiot 2* TAULUKKO 3 Humalan kokonaistuotanto 1973-1995 TUOTANTO TUOTOS HINTA SAKSASSA V VI VII VIII IX (alpha t) (% alpha) V*20/ll#100 (kg/ha) V 1 0 0 0 /I DM/Ztr. sopimus DM/Ztr. kateis •7 A&6 7. 468 6. 627 7. 230 6. 137 7. 066 6. 374 7. 348 7. 046 7. 997 8. 805 7. 543 8. 165 6. 990 7. 528 8. 414 7. 382 7. 549 6. 860 8. 773 7. 913 9. 862 7. 494 8. 584 ft 1H o,31 5,96 6,37 5,75 6,00 5,79 6,23 5,92 6,03 5,94 5,69 6,60 5,78 6,35 7,11 6,13 6,20 6,00 6,70 6,39 7,00 6,20 6,70 80,74 89,78 78,47 89,15 79,45 90,47 81,60 86,52 92,17 81,38 92,05 80,62 87,84 96,41 81,98 82,36 73,87 95,86 86,48 109,35 86,75 99,66 j 331 331 327 319 297 324 341 377 390. 405 409 401 410 405 398 387 384 375 367 364 359 371 •5A7 235 221 264 128 290 533 1. 400 606 167 210 191 245 151 301 378 326 1. 190 391 382 133 227 261 4 A& 1,46 1,35 1,41 1,37 1,49 1,37 1,45 1,38 1,43 1,55 1,43 1,39 1,40 1,38 1,36 1,34 1,33 1,23 1,43 1,35 1,56 1,40 1,49 rxodiMi in net Yhdysval- lofssa X S / lh (11b = 453,59 gr) A 7% \J,fO 0,80 0,83 0,85 0,90 0,90 0,98 1,51 1. 51 1,74 1,93 2,10 2,03 1,78 1,51 1,40 1,38 1,47 1,60 1,74 1,76 1,81 1,74 VUOSI ALA I (ha) III (t) i r o , 05 VI (t/ha) lll/l II (Ztr) 2. 366. 020 2. 223. 520 2. 270. 040 2. 135. 200 2. 355. 920 2. 200. 173 2. 359. 848 2. 378. 772 2. 652. 833 2. 966. 785 2. 651. 851 2. 472. 791 2. 419. 725 2. 372. 455 2. 366. 497 2. 407. 032 2. 435. 121 2. 286. 671 2. 618. 744 2. 478. 345 2. 817. 586 2. 417. 527 2. 562. 412 81. 247 82. 083 80. 527 78. 206 79. 262 80. 230 81. 224 86. 348 92. 434 95. 532 92. 688 88. 701 86. 700 85. 699 i 87. 274!! 90. 044 ji 91. 6531| 92. 864! 91. 512 91. 503 90. 185 86. 393 86. 133 118. 301 111. 176 113. 502 106. 760 117. 796 110. 009 117. 992 118. 939 132. 642 148. 339 ! 132. 593 | 123. 640! 120. 986 ji 118. 6231 118. 325;! 120. 3521; 121. 756J! 114. 334 !J 130. 937!) 123. 917:! 140. 87911 120. 876 j! 128. 1211| li ii 122. 2081| il i 108% l i 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 I Kesklarvo ;! i I | ! ! j! !l I; • ; i j ! j i i Indeksi 95 (1973=100) Indeksi 95 (1982 = 100) 86. 889 2. 444. 168 106% 108% 1,41 7. 615 6,22 87,60 365 367 1,44 102% 115% 106% 108% 112% 126% 232% 90% 86% 86% 96% 97% 113% 108% 95% 156% 100% TAULUKKO 5 Humalantuotanto ja sopimukseen perustuvat tai sen ulkopuoliset keskihinnat 1980-1995 TUOTANTO KESKIHINNAT EY 1 Sopimukseen ulkopuoliset*) 50 kg _ 2 Sopimukseen perustuvat 50 kg 3 Sopimukseen perustuvat % 2/(2+1) A. 1980-1995 5 4 _J Sopimuksen Sopimukseen ulkopuoliset ECU/50 kg ! perustuvat j ECU/50 kg 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 67. 385 154. 754 363. 795 223. 549 195. 478 173. 339 202. 218 161. 850 119. 035 169. 083 70. 306 235. 415 103. 879 390. 867 142. 973 149. 815 723. 983 768. 155 763. 131 744. 142 728. 662 718. 124 667. 937 634. 361 632. 255 641. 429 644. 352 679. 700 622. 778 639. 633 594. 831 685. 850 91% 83% 68% 77% 79% 81% 77% 80% 84% 79% 90% 74% 86% 62% 81% 82% 469 226 65 92 70 92 63 123 159 135 469 165 168 66 123 140 133 163 177 183 190 173 170 168 170 164 167 167 160 158 161 197 B. 1995 - Belgia -Saksa - Espanja - Ranska - Irlanti - Itävalta - Portugali - Yhdistynyt kuningaskunta ') Ei sisällä myymättömiä määriä 1994 1995 1994 1995 7. 699 130. 949 2. 409 1. 204 7. 554 4. 371 550. 122 32. 013 19. 186 206 6. 716 2. 533 70. 705 36% 81% 93% 94% 100% 100% 100% 90% 111 120 52 152 0 0 0 212 119 138 116 143 0 0; 0; 201 ; 142 156 124 206 213 282 63 185 173 195 144 217 287 274 132 230 2k RYHMÄ A/l Aromaattinen humala TAULUKKO 6 ALA (HA) Jäsenvaltioiden ilmoitukset TUOTANTO (50 kg = 1 Zentner) Humala 1995 TULOT (ECU) KESKIHINTA (ECU) 50 KG TULOT (ECU) ha Yhteensä Uusi Uusi Ennen Lajike Alkuperfl B+C+D 1995 1994 1994 EY EY OE Bramling Cross UK Challenger B FR UK jFuggles Goldings Hallertauer UK B OE UK B D FR iHallert. Tradition B D FR OE jHersbrucker Spat B D OE Mueller Mailing ! Perle [Progress ISaaz jSparter |Spalter Select OE B D ES OE UK D OE [strisselspalt FR ilTettnanger WWG UK LAJIKKEET B D HUMALA AROMA- ATTINEN ES FR OE UK 'mm EY €* 1 Wfè Ä E £: mi EY EY si*: EY w& EY mi EY EY EY EY 37 46 22 1 341 ::::«Wft: 308 3 80 402 50 1. 055 0 1 1. 133 3 0 3 4. 958 10 210 67 o 3. 705 0 39 3 7 44 173 165 1. 367 1 1368 569 1. 061 106 81 13. 663 0 593 235 1. 376 15. 948 37 43 14 1 335 279 3 80 343 48 852 0 • P öf °i 613 ! °! o! 3 «ttf 4 9 44 10 209 66 0 3. 268 0 34 H ii 85 2 9 162 1. 014 1 1:015 554 1. 019 52 71 12. 090 0 555 228 1. 135 14. 060 20 1 269 0 39 1 161 0 5*62 o 251 3 254 j 27Ö 0 156 ÏSS6- 30 93 M. 25 29 8 696 20 0 114 838 0 281 0 5 58 260 260 25 2 877 0 18 6 127 1. 030 Taystuo- tanto (B*0,4)+ (C*0,65) • D 37 44 17 1 338 295 3 80 372 49 944 0 «3 1 888 1 0 «91 3 4. 951 10 4,m 210 67 o 3. 513 0 37 3. 651 135 163 1. 220 1 1321 572 1. 040 60 76 12. 938 0 575 233 1. 264 15. 085 Tuotanto Tuotos H Sopimus Spot1 Myymätön Sopimus Spof Yhteensä Sopimus Spof Istutettu kok. Tiystuo- tanto 50kg/ha F /A 31 19 20 16: 301 25j 30! 27! 0i 34| 14! mk 18! 37 16 21 33! 21 19! 1. 142 886 399 29 9. 118 l i i il 6. 216 59 2. 312 9. 385 1. 463 26 247 4 30 33 593 0 8 33. 6313 56 150. 300 254 t5G,610: 6 3 68 1. 794 124 692 4 960 iàs&SS! 3. 166 61 145 3498 42. 783 22 19157 2 1 8 97 1. 980 m 2. 068 409. 523 4 19. 191 6. 492 30. 752 468. 029 F • (H+l) N *H o *i (J « 0. 7 * O) S /R T /R M /A M /E K * L* 1. 142 833 335 29 8. 678 i i ii 5. 785 59 2 3 12 8. 636 l i i il 368 21. 640 0 mmi 8 26. 938 8 45 129. 390 254 metg 3. 906 1. 794 101. 871 4 960 2. 976 o 145 WÊ 3. 141 37 756 22 37 778 18. 048 20. 735 1. 754 815 345. 522 4 18. 077 6. 492 28. 661 399. 570 55 65 0 434 l ii 426 744 1. 095 4. 607 4 Mm 23 6655 Ä&SJS: ii 20. 910 20,921 i 2. 4621 22 821 ! mmi im 347 5. 0271 5. 327 695 1. 162 225 1. 2531 63. 991 0 699 0 2. 061 68. 004 290. 296 221. 961 67. 703 8. 286 2. 336. 136 1. 615. 357 12. 766 676. 658 2. 591. 009 67. 260 5. 914. 740 0 &9B2. 8Q& 1. 397 5. 483. 246 0 2. 086 S. 4Sfl. *34 7. 952 24. 165. 254 64. 407 * 4. « 7 \ « 13 672. 120 468. 269! 18. 918. 8391 6 3 8| 265. 7821 290. 296 235. 959 80. 365 8. 286 2. 438. 452 1. 741. 214 12. 766 676. 658 2 829. 248 $5lfc0ttl 183. 467 7. 231. 951 539 7. 4«JB7«| 3. 811 6. 593. 483 0 2. 068 6JS8*. 382 8. 758 25. 832. 648 64. 407 E 2 5 « B. B« 1. 024. 727 468. 289 23. 037. 289 6 38 265. 782 13. 998 12. 662 0 101. 335 iilisiifc 124. 831 0 0 237. 124 116. 227 1. 317. 211 539 1,433L97? 2. 414 1. 110. 237 0 0 806 1 6 67 394 i 0! 1698J2O0! 352. 607 0| 4. 118. 450 0 Oi 41-ta. 4Sûi 833. 805 < oi 30. 0471 ÉÉiÉiiJÉ 866. 751 7. 942. 7521 5. 743! 7 5 48 4Ô5 4. 004. 452 5. 787. 038 507. 435 157. 078 69. 780. 786 638 4. 013. 376 1. 773. 263 8. 105. 702 83. 830. 843 47. 9401 11. 477! 4 99 941 862. 377 0 110. 369 332. 233 69. 084 884. 210 11. 477 30. 047 968. 708 8. 805. 129 5. 743 8,810 872 4. 160. 902 6. 119. 271 576. 734 m 143. 586 9. 860. 451 0 110. 908 0 594. 314 10. 709. 258 300. 664 79. 642. 315 638 4. 170. 312 1. 773. 263 8. 706. 071 94. 590. 204 254 267 2 02 2 83 2 69 i ii 279 215 293 300 mm 183 273 0 Ä72 183 204 0 261 3 04 177 187 254 m® 172 261 0 166 166 277 IP 260 o 207 ÏÊÊÊ. 276 210 261 p& 222 279 289 193 202 166 222 273 283 210 7. 816 5. 118 3. 725 7. 082 7. 154 5. 657 3. 696 8. 505 7. 037 in 3. 662 6. 855 4. 145 3. 682 5. 819 0 4. 641 5JG2 2. 507 5. 210 6. 253 il 4. 880 6. 979! o 6. 218 2. 277 6. 794 8223 6. 111i 6. 924. 3. 339! Mi 5. 871 ! 6. 441! 5. 469 ! mm 7. 067 5. 767 i 5. 420! 3. 705 ! 5. 829 2. 277j 7. 033! 7. 555 j 6. 326 i 5. 931 ! 7. 853 5. 338» 4. 7378 7. 082 S 7. 2231 WÊm 5. 895 3. 775 8. 505 7. 6 1 4| Ha 3. 733 7. 663 S. 282| 7. 469! 4. 737 7. 423 0 4. 641: 2. 507 5 2 1 8» 6. 2531 Warn 4. 888 7. 019!! 0 6. 558 2. 760 7. 090 6. 555 6. 963 3. 339 5. 9271 7. 216 5. 469; 7. 272 i 5. 884 7. 215- 3. 980 6. 155 2. 760; 7. 258! 7. 6261 6. 890; 6. 271 ' 255 196 0 233 293 o o 319 106 266 129 251 106 167 0 0 76 80 0 143 0 180 0 0 271 189 ji Oji mm 268 172 0 mi 159 286 307 115 154 0 159 0 288 157 oi 0" oi 13,' 10 415 0 10 0 415 0 30 4 55 RYHMÄ B/II ALA (HA) TUOTANTO (50 ko = 1 Zentner) TULOT (ECU) 1 KESKIHINTA (ECU) I 50 KG TULOT (ECU) ha TAULUKKO 6 Jäsenvaltioiden ilmoitukset- Humala 1995 (Jatkuu 1) Tuotanto Tuotos H Sopimus Spof ^ M y y m ä t ön Sopimus Spot* Yhteensä Sopimus Spof Istutettu kok. Taystuo- tanto | Karvas humala Yhteensä Uusi Uusi Ennen 1995 1994 1994 Taystuo- tanto (B'0,4)* ( C 0 , 6 5) • D Lajike Brewer's Gold Alkuperä B D FR rilion SChinook -3Leones -7Leones HHaJlertauer Magnum §North Brewer l I p ifNugget jpmega jOrion jiTarget LAJIKKEET HUMALA KARVAS mm EY EY EY EY EY mi sev* EYS W£ EY EY EY Wfâ EY FR ES ES B D ES FR IRL UK B D FR UK B D ES FR P UK B D FR OE UK B FR UK B D ES FR IRL OE P UK B+C+0 4 1. 140 16 mm 47 737 300 13 1. 850 S 6 Wïïê. 8 360 iisOfi 61 4. 211 6 3 warn 8 668 60 27 121 :s84 110 182 101 16 0 1. 242 1. S41 291 8. 127 1. 102 77 8 0 121 1. 651 11. 376 1 504 4 2 0 137 57 2 11 l ii 10 22 663 63 5 11 16 780 100 20. 026 106 W3& 1. 447 p-w*n 0| 0 2061 N *H 1. 518 4. 237. 483 56. 619 mmmmmm 91. 283 3. 523 2. 028 -630 3. 925. 948 679. 619 o 8. 128. 957 1. 495 9. 814 ::*. 140Ä6:; 0 *l 7. 449 1. 397. 290 12. 225 106. 276 214. 833 55. 525 1. 877. 937 5. 826; 5. 818 59. 220 2. 733. 812 WfëÊÈffî 101286; 20. 260. 055 ! 8. 598 j 9. 632 ! 0! 120. 538; 120J5361 107. 526 3. 638. 501 11. 124 0 ft**5fcl§*| 14. 686; 2. 914. 357: 0 5. 513 j 335. 406 ! 9. 865 603. 401 ! 414. 260 535. 640 48. 222 261 5. 257. 459 8 2 5 5 8 4S 65. 608 6. 656 62. 652 1 5 4 * 16 12. 248 862. 487 57. 598 8. 163 0 040. 49ft! 8. 090 109. 507 548. 257 181. 006 16. 863 0. 640. 277. 37. 129; 6. 633 50. 977, 94 7 3 9| 0 0 54 1. 055 0 in 0 0 -0 0 3. 045 2MS 18 7 352 1 4 24 2 27 0 0 iiii 3 124 1 6 20 Hi 4 1 135 15 47 4 1. 138 16 mm 47 300 4 994 730 300 9 1. 424 2 3 115 49. 942 902 2047 22 29. 293 4105 387 51. 367 44 100 8 330 8 348 206 10. 382 57 4. 171 ! 6! 3. 1. mmk 5 407 1 19 91 i i ii 110 121 85 13 0 1 2 23 1442 59 4. 194 6 3 4 2«1 7 542 25 24 108. 110 156 93|: "i 1. 233 t. 4 96 1. 564 134. 807 166 33 226 22 590 400 1. 159 2. 533 mmi 80 3993 6964 4. 154 443 1 38. 413 4&97Â 702 92 991 1. 784J 56 515 20 13 20 33 657 213 6. 949 1. 018 59 8 0 91 1. 602 9. 940 258 7. 549 1. 057 69 8 0 106 1. 630 10. 679 9. 957 268. 900 33. 842 2. 884 206 1 2. 533 49. 900 368. 222 50kp7ha F /A 26 44 58 mi 44 28 40 14 31 28 9 16 15 29. 916 589 600 22 27 895 4 1 05 o 40. 039 62 206 9 8 97 iiäol&äi 581 109. 402 50 33 Wmm 831 16. 291 26 32 26 13 m 26 36 29 20 23 26 35 2 5 33 11 50 3. 134 2502 2852 310 1 31. 100 376 40 578 9 9 4] 3. 556 202. 234 32. 009 1. 109 206 1 2. 533 41. 659 283. 306 387 11. 328 35 38 432 983 25. 405 106 0 26. 434 143 6. 299 346 69 30 859 4 462 1. 302 133 4. 268 Mm® 326 52 355 6. 401 66. 666 2. 409 505 5. 085 81. 066 K + L + (J * 0. 7 * O) 8. 967 5. 634. 773 87. 474 197. 559 3. 523 4. 094. 064 679. 619 55. 525 10. 006. 894 7. 321 15. 633 WM6Jm 59. 220 2. 864. 701 MM 206. 813 23. 898. 556 20. 454 9. 632 2 4 1 3 7. 4 6 45 26. 933 3. 776. 845 63. 852 100. 502 335. 406 4 3 0 * * 37 17. 955 712. 907 962. 517 716. 646 65. 086 261 6. 217. 501 7. 9 6 2. 0 1 2| 102. 737 13. 289 139. 459 254 4851 S /R T /R M /A M /E 101 142 100 152 157 141 166 0 203 166 158 2 0» 287 276 174 185 172 292 m 177 179 0 157 132 i i ll 197 193 166 188 155 261 169 175 166 143 «8 168 182 144 127 287 261 132 194 179 75 70 115 mfö 73 106 144 166 166 151 m® o 279 mm 109 143 105 0 i ii 85 137 166 118 0 ijlïSA 270 127 123 139 127 jj 0 150 il 114 129 144 12fr 120 123 116 121 0 0 0 161 125 2. 045 4. 943 5. 593 mm 4. 203 4. 404 5. 555 2. 265 4. 437 5. 409 1. 494! 2. 5671 I1IÉÉ 7. 681 7. 968! mmi 3. 450: 5. 675 ' 3. 257 ' 3. 653 j 3. 405 5. 654 1. 067! 3. 735; 2. 763! mm 5. 792 I 6. 481 5. 298 7. 096 3. 971 10. 157 5. 006 ;liii?i 4. 293 2. 947 3. 206 4. 693 ! 5. 5301 4. 392 4. 025 ! 7. 681 10. 157; 2. 763 i 5. 616 5. 366 2. 059 4. 950 5. 6238 49451 4. 203 4. 404 5. 612 2. 265 i 6. 071 7. 025 3. 351 4. 488J 7QQ8| 7. 681 8 2 3 2] 8226J 3. 553; 5. 699'j 3. 303 j 3. 853! 5684J 3. 966 6. 963 2. 539} 4230] 3. 110] ajat?} 5. 792. 6. 481? 6. 183. 7 6 93 ) 4. 331- 10. 157- 5. 044 &320l 4. 400; 2. 947 " 3. 209 5. 292 5. 954 4. 579! 4. 448 7. 681 10. 157' 3. 110 5. 688 5. 716* 0 0 -576 1. 271 0 0 0 3. 156 3. 851 597. 358 ! 36. 771. 176 j 4. 607. 062 j 140. 945 j 59. 220 i 261; 335. 406 i 8. 093. 4201 50. 604. 847 ! 768. 134! 8. 173. 006; 278. 257 ! 60. 826 0 0 0; 819. 882 ! 10. 100. 106! 1. 365. 492 44. 944. 181 4. 838. 720 309. 005 59. 220 261 335. 406 9. 269. 504 61. 040. 778 RYHMÄ C/III ALA (HA) ~~ —•" TUOTANTO (56 ko = 1 Zentner) TULOT (ECU) TAULUKKO 6 Jäsenvaltioiden ilmoitukset - Humala 1995 (Jatkuu 2) H KESKIHINTA (ECU) 50 KG TULOT (ECU) ha M N Tuotanto Tuotos Sopimus ! Spof I Myymätön Sopimus Spof Yhteensä T Sopimus Spof Istutettu I Taystuo- kok. tanto 50kg/ha F /A F - (H+l) N *H Q *l K + L + (J * 0. 7 * O) S /R T /R M /A M /E Muut Humalat Yhteensä Uusi Uusi Ennen Lajike Alkuperä B+C+P 1995 1994 1994 [Record JZenith Muut. myös koelajikkeet MUUT YHTEENSÄ mm EY D OE UK B O OE UK Wti EY 2| 95 9 68 174 32 128 Taystuo- tanto (B*0,4)+ (C*0,65) • D 2 78 M 2 90 9 51 44 2. 310 86 348 223 823 ii»; 44 2. 658 223 909 152 3. 834 0 2. 063 44 247 83 303 ; 22Z 302! 0| 2. 366; 223; 385! 2. 975: o o 115 0 0 0 115 115 405! 44 292 408 744 1. f. 0 409. 102 IliiÉ 18. 701 59. 768 65. 600 65. 332 *9MW 0 466. 870 65. 600 84. 033 618. 504 31 3 32 4. 317 37. 189 4. 317 0 446. 291 198 iiiiiiiiiiÉ 644 7. 011 0 19. 346 66. 780 65. 600 101. 575 187. 082 | 4. 317 44. 201 0 102. 220 j 150. 738 i 4. 317 [ 513. 071 65. 600 206. 407 785. 541 ! KAIKKI 373,95 j 3 1! 286 335 12. 069 4. 371 7. 699 754. 436 916. 037 1. 670. 4731 21. 685,001 1. 366 1. 394 19. 125 20. 578 681. 061 ! 31 ! 550. 122 130. 949 10 107. 020. 832 18. 077. 658 125. 099. 456 1. 019 1. 057 33. 845! 31 32. 013 2. 409 -576 4. 607. 700 278. 257 4. 839. 357 a ES FR IRL OE 63! 25 1. 102. 00! 669,71 7,71! 243,711 121. 40J 20 31 20 614 644 22. 075 206 237 91 241 6. 716 108 2. 533 UK 3. 095,28 148; 178 2. 769 2. 944 81. 560 EY B 27. 498,75 1. 643 1. 707 24. 146 25. 915 840. 085 [Maatalouden muuntokurssi: 1. 1. 1996 33 27 28 21 26 31 19. 186 1. 204 1. 685 4. 154. 321 171. 734 4. 494. 367 206! 6. 716! 2. 533 59. 220 1. 839. 124 335. 406 59. 220 1. 839. 124 335. 406!! 70. 705 7. 554 3. 301 16. 283. 155 1. 516. 416 18. 263. 410 685. 8501 149. 815 4. 420 135. 054. 193 20. 960. 102! 156. 447. 176 98 1511 Ml 215 156 251 mi 98 151 0 250 202 2. 321 5. 649 2. 321 j 5. 7181 iiii 6. 909 5. 542 7. 452 3. 879 4JB24 2. 321 I 5. 694 j 7. 452 I i 4. 045! 5. 175 6. 909 4. 174 7. 321 2. 851 2. 321; 5. 4011 7. 3211 3. 017! 4. 509! - J- i— 119 4. 467 4. 980' 138 5. 716 6. 079! 116 4. 391 4. 578 143 6. 711 6. 978 i 7. 681 7. 681* 7. 546 7. 620! 2. 763 3. 110 2011 5. 900 6. 203 140 ; 5. 689 6. 037 j 225 197 294 216 a»; 0 198 294 218 208 173 195 144 217 287 274 132 230 197 RAHOITUSSELVITYS 1. BUDJETTIKOHTA: 181 MÄÄRÄRAHAT: 18 milj. ecua 2. TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus: Neuvoston asetus (EY) N:o tuen määrän vahvistamisesta humala-alan tuottajille satovuodeksi 1995. 3. OIKEUDELLINEN PERUSTE: Perustamissopimuksen 43 artikla 4. TOIMENPITEEN TARKOITUS: 5. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: Hehtaarikohtaisen tuen vahvistaminen tietyille humalalajikkeille satovuodeksi 1995. KULUVA VARAINHOITO VUOSI (96) milj. ecua 12 KUUKAUDEN JAKSO milj. ecua SEURAAVA VARAINHOITO VUOSI (97) milj. ecua 5. 0 MENOT: - EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) - KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA - MUILTA ALOILTA TULOT: - EY:N OMAT VARAT (TUONTIMAKSUT / TULLIMAKSUT) - KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 TULOARVIO 5. 1. 1 MENOARVIO 12,2 6,1 6,1 1998 1999 2000 5. 2 LASKENTAMENETELMÄ: Aromaattiset: Karvaat: Muut: ha 15 948 x 11 376 x 174 x ecua/ha 444 416 298 milj. ecua 7,08 4,73 0,05 27 498 11,87 1,030 = 12,2 milj. ecua 6. 0 RAHOITUSMAHDOLLISUUS TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA: KYLLÄ 6. 1 RAHOITUSMAHDOLLISUUS TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISENÄ MÄÄRÄRAHASIIRTONA 6. 2 TÄYDENTÄVÄN LISÄTALOUSARVION TARVE 6. 3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT KYLLÄ HUOMAUTUKSIA: Uusi toimenpide vaatii 2,7 miljoonan ecun säästön verrattuna vuoden 1996 talousarviossa satovuodelle 1995 esitettyihin arvioihin. SO ISSN 1024-4492 KOM(96) 226 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 Luettelonumero : CB-CO-96-236-FI-C ISBN 92-78-04423-7 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg l\


title: RELAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO E AL PARLAMENTO EUROPEO SULL' ISTITUZIONE DI UN SISTEMA DI CONTROLLO VIA SATELLITE DELLE NAVI DA PESCA COMUNITARIE

eurovoc_concepts:
fishing area
fishing controls
fishing vessel
research project
satellite communications

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 28. 05. 1996 COM(96) 232 def. 96/0140(CNS) Proposta di REGOLAMENTO (™ DFJ. CONSIGLIO recante modifica del regolamento (CEE) n. 2847/93 che istituisce un regime di controllo applicabile nell'ambito della politica comune della pesca (presentata dalla Commissione) RELAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO E AL PARLAMENTO EUROPEO SULLTSTITUZIONE DI UN SISTEMA DI CONTROLLO VIA SATELLITE DELLE NAVI DA PESCA COMUNITARIE R E L A Z I O NE La presente proposta di regolamento del Consiglio modifica il regolamento (CEE) n. 2847/93 del Consiglio che istituisce un regime di controllo applicabile nell'ambito della politica comune della pesca (in appresso denominato "regolamento di controllo"), introducendo l'obbligo per gli Stati membri di adottare sistemi di controllo dei pescherecci via satellite. La proposta presentata dalla Commissione nel 1992 e relativa a un nuovo regolamento di controllo prevedeva la realizzazione di un sistema di localizzazione continua dei pescherecci mediante comunicazioni via satellite, per migliorare l'efficacia dei controlli sulla pesca. La proposta della Commissione non aveva ottenuto allora il consenso del Consiglio; nell'ambito di un compromesso globale tra il Consiglio e la Commissione erano state invece concordate alcune disposizioni giuridiche secondo le quali: gli Stati membri avrebbero realizzato progetti pilota per sperimentare le tecnologie da utilizzare nei controlli sulla pesca, si sospendeva, sino al 1° luglio 1996, qualsiasi decisione sui tempi, l'opportunità e la portata di un sistema di localizzazione continua dei pescherecci. Dal luglio 1994 al dicembre 1995 tutti gli Stati membri interessati hanno realizzato progetti pilota per la sorveglianza via satellite, che hanno riguardato sino a 350 navi comunitarie. La realizzazione di questi progetti ha dimostrato che il controllo continuo via satellite dei pescherecci contribuirà notevolmente a migliorare l'efficacia dei controlli sulla pesca. Le conclusioni della fase di realizzazione dei progetti pilota sono contenute nella "Relazione sulla creazione di un sistema di controllo via satellite dei pescherecci comunitari", basata a sua volta sulle relazioni trasmesse da ciascuno Stato membro. Basandosi su queste esperienze la presente proposta di regolamento del Consiglio, che modifica il regolamento (CEE) n. 2847/93 del Consiglio, prevede che gli Stati membri adottino sistemi di controllo continuo via satellite per localizzare i pescherecci battenti la loro bandiera e per comunicarne la posizione agli Stati membri nelle cui acque tali pescherecci esercitano le proprie attività. Questi sistemi di controllo interesseranno tutti i pescherecci che superano una determinata lunghezza, mentre l'obbligo in questione dovrebbe essere gradualmente introdotto nel periodo 1997- 1999. Inizialmente la sorveglianza riguarderà le navi che operano in zone sensibili, per poi estendersi a tutte le navi. La presente proposta contiene inoltre alcune disposizioni volte a garantire la cooperazione tra gli Stati membri interessati. Conformemente all'articolo 3 del regolamento (CEE) n. 2847/93 il Consiglio è tenuto a decidere anteriormente al 1° luglio 1996. ò PROPOSTA DI REGOLAMENTO (CE). /. DEL CONSIGLIO recante modifica del regolamento (CEE) n. 2847/93 che istituisce un regime di controllo applicabile nell'ambito della politica comune della pesca *É ( o >m* Ce w Ò IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 43, vista la proposta della Commissione1 visto il parere del Parlamento europeo2, considerando che gli stock ittici sono stati, negli ultimi anni, soggetti ad uno sfruttamento eccessivo e che per rimediare a questa situazione è pertanto necessario un forte impegno in termini di sorveglianza e di controllo delle attività di pesca; considerando che è necessario utilizzare misure di gestione più efficienti in termini di costi e migliorare la disponibilità e la precisione dei dati sullo sforzo di pesca, introducendo ad esempio sistemi di controllo dei pescherecci via satellite; considerando che, ai sensi dell'articolo 3 del regolamento (CEE) n. 2847/93 del Consiglio4, che istituisce un regime di controllo applicabile nell'ambito della politica comune della pesca, il Consiglio può decidere di istituire per i pescherecci comunitari un sistema di controllo mediante localizzazione continua; GU n. L 261 del 20. 10. 1993, pag. 1. considerando che l'esperienza accumulata grazie ai progetti pilota realizzati dagli Stati membri conformemente al regolamento (CE) n. 897/94 della Commissione5, recante modalità di applicazione del regolamento (CEE) n. 2847/93 del Consiglio riguardo ai progetti pilota relativi alla localizzazione continua delle navi da pesca comunitarie, ha dimostrato che per determinare la posizione dei pescherecci possono essere utilizzati più sistemi di sorveglianza via satellite; considerando che il controllo continuo via satellite di determinate categorie di pescherecci comunitari servirà a migliorare la gestione dello sforzo, la sorveglianza di zone sensibili, il riscontro dei dati contenuti nei giornali di bordo e il controllo degli sbarchi, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: 1. L'articolo 3 del regolamento (CEE) n. 2847/93 del Consiglio è sostituito dal seguente testo: Articolo 1 1. Ciascuno Stato membro istituisce sistemi di controllo dei pescherecci via satellite, in appresso denominati "SCP", per sorvegliare la posizione dei pescherecci comunitari. "Articolo 3 » Gli SCP si applicano al più tardi dal 1° gennaio 1997 a tutti gli altri pescherecci comunitari appartenenti ad almeno una delle seguenti categorie, a prescindere dalla loro lunghezza: navi che operano in alto mare, tranne che nel Mediterraneo, navi che operano nelle acque di paesi terzi, navi che catturano pesce per la produzione di farine e oli, navi che utilizzano reti da posta derivanti con lunghezza superiore a 1 km, nonché, al più tardi dal 1° gennaio 1999, a tutti i pescherecci comunitari che superano i 15 m di lunghezza fuori tutto. GU n. L 104 del 23. 4. 1994, pag. 18. 2. Gli Stati membri provvedono affinché gli impianti di localizzazione via satellite vengano installati e resi pienamente operativi sui pescherecci comunitari battenti la propria bandiera ai quali si applicano gli SCP. L'impianto di localizzazione via satellite deve consentire ad un peschereccio di comunicare via satellite al proprio Stato di bandiera la sua posizione geografica e, se del caso, i rapporti sullo sforzo di cui al successivo articolo 19 ter. In caso di forza maggiore, le informazioni in questione possono essere comunicate via radio per il tramite di una stazione radio autorizzata, in base alle norme comunitarie, a ricevere questo tipo di informazioni. Gli Stati membri ispezionano annualmente gli impianti di localizzazione via satellite installati a bordo dei pescherecci battenti la propria bandiera. 3. I capitani dei pescherecci comunitari ai quali si applicano gli SCP provvedono a garantire il continuo e perfetto funzionamento degli impianti di localizzazione via satellite e la trasmissione delle informazioni di cui al paragrafo 2. 4. Gli Stati membri provvedono a creare e a far funzionare i centri di controllo della pesca, in appresso denominati CCP, incaricati di sorvegliare le attività e lo sforzo di pesca. I CCP dovranno entrare in funzione entro il 1° gennaio 1997. Il CCP di ogni Stato membro sorveglia i pescherecci battenti la bandiera di tale Stato membro, a prescindere dalle acque nelle quali essi operano o dal porto nel quale si trovano, nonché i pescherecci comunitari battenti la bandiera di altri Stati membri che operano nelle acque soggette alla sovranità o alla giurisdizione dello Stato membro stesso. 5. Per i pescherecci che operano in acque soggette alla sovranità o alla giurisdizione di un altro Stato membro, lo Stato membro di bandiera garantisce l'immediata comunicazione, da parte del proprio CCP al CCP dello Stato membro costiero interessato, dei dati relativi alla posizione dei propri pescherecci. Lo Stato membro di bandiera è esonerato da tale obbligo qualora i pescherecci battenti la sua bandiera trasmettano direttamente tutte le informazioni necessarie al CCP dello Stato membro costiero interessato, in base a un protocollo concordato dallo Stato membro di bandiera con lo Stato membro costiero e trasmesso alla Commissione. ( 6. Lo Stato membro di bandiera designa le autorità competenti responsabili del CCP e adotta i provvedimenti necessari per garantire che il proprio CCP disponga del personale adeguato, nonché dell'hardware e del software necessari per consentire l'elaborazione automatica e la trasmissione elettronica dei dati. Gli Stati membri attuano le procedure di back-up e di ripristino necessarie in caso di guasto del sistema. Un CCP può essere gestito in comune da più Stati membri. 7. Lo Stato membro di bandiera adotta le misure necessarie per garantire che i dati trasmessi dai propri pescherecci vengano registrati e conservati, su supporto informatico, per un periodo di tre anni. La Commissione ha accesso diretto, in qualsiasi momento, a questi files. Vanno tenute in debita considerazione le norme usuali in materia di protezione dei dati. 8. Le modalità di applicazione del presente articolo sono stabilite conformemente alla procedura di cui all'articolo 36. " Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Articolo 2 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Per il Consiglio Il presidente * RELAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO E AL PARLAMENTO EUROPEO SULLTSTITUZIONE DI UN SISTEMA DI CONTROLLO VIA SATELLITE DELLE NAVI DA PESCA COMUNITARIE & Indice I Introduzione 1. Contesto 2. Quadro internazionale II. I progetti pilota 1. 2. 3. Valutazione dei progetti pilota La questione dello scambio di dati Questioni giuridiche e probatorie III. L'opportunità di un sistema di controllo via satellite per verificare il rispetto della normativa e per la gestione nel campo della pesca Allegati I. INTRODUZIONE Per moltissime generazioni, le stelle sono state l'unico strumento per la navigazione lungo le coste e in alto mare. La navigazione astronomica, tuttora in uso come supporto, è stata gradualmente affiancata da altre tecniche. Negli ultimi decenni il mondo ha assistito al passaggio rivoluzionario ai sistemi spaziali: la navigazione via satellite è probabilmente una delle applicazioni più conosciute della tecnologia spaziale. Oggi i sistemi via satellite trovano nuove applicazioni in molti altri campi, come il trasporto aereo (sistemi di controllo del traffico, di avvicinamento e di atterraggio, ecc. ), stradale (trasporto privato, traffico merci ecc. ) e ferroviario ed i metodi di rilevamento. Gli utenti di tali sistemi e i benefici economici che ne derivano aumentano progressivamente, grazie alle iniziative di liberalizzazione e privatizzazione. Tecnologie messe a punto in campi diversi possono essere applicate anche al monitoraggio, al controllo e alla sorveglianza delle imbarcazioni da pesca, come si dimostrerà qui di seguito. La presente relazione nasce per un obbligo formale derivante dall'articolo 11 del regolamento (CE) n° 897/94 della Commissione, in base al quale la Commissione deve presentare al Consiglio una relazione di valutazione dei progetti pilota attuati dagli Stati membri, relativi alla localizzazione continua delle navi da pesca comunitarie1. Essa si basa in parte sulle relazioni finali degli Stati membri, che purtroppo sono state presentate in ritardo. 1 G U n °L 104/18. /t<à 1. Contesto Per sorvegliare in modo più efficace le attività di pesca, la Commissione ha proposto nel 1992 di introdurre un sistema di localizzazione continua dei pescherecci mediante comunicazioni via satellite2. Il Consiglio ha deciso successivamente che gli Stati membri avrebbero realizzato, in collaborazione con la Commissione, progetti pilota per decidere la tecnologia da usare e i pescherecci da includere nel sistema in questione (come prevede l'articolo 3 del regolamento (CEE) n° 2847/93 del Consiglio del 12 ottobre 1993, che istituisce un regime di controllo applicabile nell'ambito della politica comune della pesca, in seguito denominato "regolamento di controllo"). Le modalità d'applicazione dei progetti pilota sono state fissate dal regolamento (CE) n° 897/94 della Commissione. Tredici Stati membri dell'Unione europea (Belgio, Danimarca, Germania, Grecia, Spagna, Francia, Irlanda, Italia, Paesi Bassi, Portogallo, Finlandia, Svezia e Regno Unito) hanno realizzato progetti pilota per il controllo via satellite, che sono stati applicati a 350 navi in tutta la Comunità. Tre diversi sistemi per il controllo via satellite dei pescherecci, già disponibili sul mercato (Argos, Euteltracs e Inmarsat), sono stati utilizzati per seguire i movimenti delle imbarcazioni partecipanti. Diversi Stati membri hanno sperimentato più d'uno di questi sistemi. I progetti pilota, finanziati con 10 milioni di ECU provenienti dal bilancio comunitario, sono stati avviati nel luglio 1994 e dovevano essere completati nel giugno 1995, ma su richiesta di alcuni Stati membri, i cui progetti erano in ritardo, la scadenza è stata COM (92) 392 def. S* prorogata al dicembre 1995. Numerosi Stati membri continuano ad applicare i sistemi in questione per imparare a meglio utilizzare questo tipo di tecnologia per i controlli in materia di pesca è per la tutela delle riserve ittiche. I progetti pilota sono stati coordinati dalla Commissione europea, che per seguirne gli sviluppi ha organizzato, a scadenze regolari, riunioni del Gruppo di esperti per il controllo della pesca con i funzionari responsabili dei singoli Stati membri. A partire dal 1992 la Commissione ha inoltre organizzato alcuni esperimenti, utilizzando a tale scopo la sua motovedetta che opera nella zona di regolamentazione dell'Organizzazione della pesca nell'Atlantico nord-occidentale (NAFO), ossia nelle acque internazionali al largo di Terranova. 2. H quadro internazionale II problema che affligge la gestione della pesca a fini commerciali, ossia quello di conciliare la limitata disponibilità di risorse ittiche con l'eccessiva capacità di cattura, è reso più grave dalle difficoltà incontrate dagli organismi di controllo per vigilare su un gran numero di navi, sparse su immense superfici oceaniche. Negli ultimi anni molti paesi hanno fatto ricorso a innovazioni tecnologiche come la localizzazione dei pescherecci via satellite, al fine di migliorare il controllo e l'efficacia dei loro regimi di gestione della pesca. Elenchiamo qui una serie di esempi. Un accordo internazionale dell'aprile 1990 tra gli Stati Uniti d'America, il Canada e i] Giappone prevedeva l'installazione di sistemi di controllo via satellite sul 100% dei pescherecci giapponesi per la pesca del calamaro con reti da posta derivanti a maglie larghe, operanti nel 1990 nel Pacifico settentrionale. Accordi analoghi sono stati raggiunti tra gli Stati Uniti e la Corea e tra gli Stati Uniti e Taiwan. Gli Stati Uniti yf^ hanno controllato le operazioni di quasi 800 navi da pesca in alto mare. Recentemente una ventina di pescherecci con palangari statunitensi sono stati dotati di strumenti di sorveglianza via satellite per le loro attività di pesca di specie pelagiche con palangaro nel Pacifico occidentale. Gli Stati Uniti stanno attualmente preparando un progetto destinato a due attività di pesca specifiche del New England (pesci demersali e ventagli). Il 1° gennaio 1994, l'Australia ha ufficialmente applicato il suo primo sistema di controllo dei pescherecci a circa 30 pescherecci da traino adibiti alla pesca in alto mare del pesce specchio atlantico. Si prevede di estendere il sistema anche alle navi con palangari per la pesca del tonno e ai pescherecci da traino per la pesca dei gamberi, ai fini della dichiarazione sia della posizione che delle catture. Dal 1° aprile 1994, la Nuova Zelanda impone a certe categorie di imbarcazioni di avere a bordo e di adoperare impianti per il controllo delle navi. Attualmente circa 200 navi dispongono di tali attrezzature. Vari altri paesi di tutto il mondo hanno condotto esperimenti del genere, o stanno progettando di condurli: l'Argentina, il Canada, il Cile, i territori oltremare della Francia (la Polinesia francese e la Nuova Caledonia), l'Indonesia, l'Iran, il Giappone, il Marocco, la Norvegia, il Perù, la Russia e Taiwan. Riferimenti espliciti all'uso di sistemi per il controllo dei pescherecci (SCP) sono presenti sia nç\VAccordo delle Nazioni Unite sull'attuazione della Convenzione sul diritto del mare del 10 dicembre 1982, relativo alla tutela e alla gestione degli stock transzonali e delle specie ittiche altamente migratorie, sia nQÌCodice di comportamento per una pesca responsabile. >** In base alla Convenzione sul Mare di Bering, ogni parte contraente impone ai suoi pescherecci adibiti alla pesca del merluzzo carbonaro nelle zone regolamentate dalla Convenzione di usare trasmettitori per la localizzazione in tempo reale via satellite quando si trovano nel Mare di Bering. Anche altre organizzazioni regionali come la CCAMLR (Antartico), l'ICCAT (tonno dell'Atlantico), la FFA (Pacifico meridionale) e la NAFO (Atlantico nord-occidentale) si sono interessate all'argomento. Le parti contraenti della NAFO realizzeranno progetti pilota che coinvolgeranno il 35% della flotta peschereccia operante nella relativa zona di regolamentazione durante il biennio 1996-97. In data 21-22 novembre 1995, la Commissione ha organizzato a Madrid (Spagna) un simposio internazionale sul controllo dell'applicazione della normativa in materia di pesca. Scopo del simposio era valutare l'uso della tecnologia basata sui satelliti per il monitoraggio, il controllo e la sorveglianza. Vi hanno partecipato tredici Stati membri, quattro paesi terzi, la FAO e alcune imprese, e i partecipanti hanno avuto un fruttuoso scambio di informazioni. Le esperienze realizzate fuori dall'Unione europea hanno chiaramente indicato che il controllo via satellite, pur non sostituendo i metodi tradizionali, li ha resi più validi ed efficaci. In particolare, ha permesso agli organismi di controllo di identificare i problemi prioritari. A prescindere dall'uso dei satelliti per scopi di controllo, molte innovazioni tecnologiche basate sui satelliti hanno aiutato i pescatori ad operare con maggiore efficacia. Tra le applicazioni ricordiamo i satelliti del sistema di posizionamento globale (GPS), che consentono ai pescherecci di determinare immediatamente la loro posizione, la loro rotta e la loro velocità. Inoltre, l'applicazione alla pesca di tale rilevamento via satellite ha facilitato la localizzazione precisa di zone biologiche altamente produttive per quanto s* H riguarda alcune riserve ittiche. Le telecomunicazioni via satellite hanno poi migliorato le comunicazioni tra pescherecci in alcune flotte, il che permette di risparmiare i tempi di ricerca per la localizzazione di zone di pesca ottimali ed assicura una maggiore sicurezza in casi di emergenza. IL I PROGETTI PII/VTA Nell'ambito dei loro rispettivi progetti, gli Stati membri hanno condotto ampi esperimenti con i sistemi di controllo dei pescherecci. Complessivamente, oltre 300 imbarcazioni da pesca comunitarie sono state dotate di scatola blu (30 Argos, 60 Euteltracs e 175 Inmarsat, oltre al sistema Monicap che funziona in Portogallo su oltre 100 pescherecci). Nel 1995 la Finlandia e la Svezia hanno organizzato un progetto pilota in collaborazione con la Danimarca. A causa della breve durata del progetto, la Svezia non è però riuscita a trovare imbarcazioni che partecipassero volontariamente all'esperimento. Tutti gli Stati membri hanno sperimentato il GPS Inmarsat, mentre solo alcuni hanno sperimentato Argos e/o Euteltracs. In un progetto complementare, la Grecia ha provato anche la comunicazione di dati tramite VHF/DSC, il cui uso è più limitato alle acque territoriali. Il Regno Unito ha condotto esperimenti con rilevatori automatici di posizione (APR), che raccolgono dati a bordo delle imbarcazioni senza trasmettere le informazioni in tempo reale. In allegato si indicano gli aspetti principali di ciascun progetto. s<~ 1. Valutazione dei progetti pilota In questa sezione si riassumono gli elementi principali emersi dalle relazioni degli Stati membri e le riflessioni del Gruppo di esperti per il controllo della pesca, che si è riunito regolarmente per tutta la durata dei progetti pilota. I progetti pilota hanno provato l'affidabilità delle attrezzature per la localizzazione via satellite in tempo reale sistemate a bordo dei pescherecci, e hanno dimostrato che questo tipo di tecnologia è destinata ad aumentare decisamente l'efficacia e la validità degli strumenti aerei e terrestri. Pur registrando numerosi problemi tecnici, i progetti condotti negli Stati membri hanno dimostrato chiaramente che tali problemi potevano essere risolti mediante la collaborazione tra i responsabili dei progetti stessi e i fornitori dei sistemi. In particolare, è evidente che la tecnologia per il controllo via satellite dei pescherecci ha registrato una notevole evoluzione nel corso del progetto, e che questa tendenza è destinata a perdurare. L'ulteriore sviluppo di prodotti di pronta utilizzazione e il miglioramento dei servizi via satellite consentiranno ad un futuro sistema operativo di valorizzare interamente le sue potenzialità. Si è inoltre constatato un significativo miglioramento della qualità, solidità e affidabilità dell'attrezzatura dei pescherecci nel corso dell'esperimento. I progressi tecnologici in corso continueranno ad offrire nuove funzionalità a prezzi più bassi. I costi dell'attrezzatura mobile dovrebbero diminuire notevolmente con l'introduzione di sistemi basati su satelliti a bassa orbita, e le politiche di liberalizzazione e privatizzazione dovrebbero diminuire i costi delle telecomunicazioni. In generale, hardware e software dei computer diventano sempre più economici. Il maggior problema incontrato consiste Jt nella perdita di dati in seguito a guasti del sistema, che tuttavia si verificano solo occasionalmente e possono essere risolti con adeguate procedure di back-up e ripristino. Tutti gli Stati membri hanno riferito che il sistema di posizionamento globale (GPS), integrato con i trasponditori Argos e usato in combinazione con Inmarsat C, è sufficientemente preciso ai fini del controllo della pesca. Anche la funzione di localizzazione di Euteltracs viene valutata positivamente. 2. La questione dello scambio di dati Durante la fase operativa dei progetti pilota sono stati svolti numerosi scambi sperimentali di dati tra gli Stati membri. Gli esperimenti hanno rivelato la complessità e la difficoltà di effettuare scambi di dati relativi alla localizzazione; tuttavia, essi hanno anche fornito indicazioni valide sui modi di migliorare tali operazioni e di trovare un'unica soluzione o soluzioni alternative nell'ambito di un sistema operativo. Il formato per lo scambio di dati proposto dalla Danimarca e il protocollo X. 25 per lo scambio di dati sono stati accettati come metodi di riferimento ai fini dei progetti pilota. Tuttavia, gli X. 25 disponibili non erano identici in ogni Stato membro. Alcuni Stati membri non sono riusciti ad effettuare scambi di dati su base regolare: probabilmente, gli Stati membri hanno sottovalutato lo sforzo tecnico necessario per elaborare e applicare, nel corso dei progetti pilota, procedure di comunicazione affidabili ed efficaci. Secondo la Commissione, questo è stato l'aspetto meno riuscito del progetto. Soltanto due Stati membri hanno sperimentato la trasmissione diretta dal peschereccio allo Stato costiero; essa si può comunque considerare come una valida alternativa alla comunicazione dallo Stato di bandiera allo Stato costiero. ^ Gli Stati membri riconoscono la necessità di standardizzare le procedure per lo scambio di dati e riflettere ulteriormente sulla struttura del futuro sistema comunitario per il controllo via satellite. In tale contesto, sarà necessario affrontare in maniera comprensibile il problema dell'interoperatività tra le diverse tecnologie per la comunicazione e la localizzazione via satellite da un lato e le reti terrestri dall'altro. Occorre d'altronde tener presente che quella della comunicazione di dati tra Stati membri è una questione generale, non limitata alle applicazioni della localizzazione via satellite. 3. Questioni giurìdiche e probatorie Nelle loro relazioni gli Stati membri non hanno effettuato una valutazione approfondita delle questioni giuridiche e probatorie relative ai dati acquisiti tramite un sistema di controllo dei pescherecci via satellite. La Commissione è tuttavia consapevole che le navi hanno partecipato ai progetti pilota volontariamente e che molte questioni, quali la manipolazione o l'abuso degli strumenti a scopi di clonazione (l'uso non autorizzato di un'unità legittima per ingannare le autorità circa la posizione delle navi) o di effetti- fantasma (la manomissione non autorizzata di un'unità) non saranno del tutto chiare finché il sistema non diventerà obbligatorio per certe categorie di navi. È pertanto essenziale che la responsabilità dell'installazione, dell'uso e della manutenzione dell'attrezzatura operativa ricada pienamente sul peschereccio, e che sia dichiarato illegale uscire in mare senza un'unità operativa a bordo. È inoltre necessario prevedere un'intera gamma di adeguate sanzioni ed incentivi, per fare in modo che l'imbarcazione soddisfi i requisiti imposti dalla normativa. M In generale, le norme relative alle prove sono molto divergenti da uno Stato membro all'altro. L'ammissibilità e il valore probatorio dei dati forniti da un sistema di controllo via satellite dei pescherecci potrebbero quindi differire, in una certa misura, nei vari Stati membri: lo stesso accade per quanto riguarda altre informazioni, quali le fotografie scattate durante i voli di sorveglianza aerea. Perché i sistemi di controllo dei pescherecci operino efficacemente, è pertanto necessario che le autorità competenti dello Stato di bandiera e quelle dello Stato costiero cooperino tra loro. Ciò può implicare la necessità che alcuni Stati membri inseriscano nella legislazione nazionale norme che rendano ammissibili le prove ottenute dai sistemi di controllo via satellite. ffl. L'OPPORTUNITÀ DI UN SISTEMA DI CONTROLLO VIA SATELLITE PER VERIFICARE IL RISPETTO DELLA NORMATIVA E PER LA GESTIONE NEL CAMPO DELLA PESCA Gli esperimenti hanno dimostrato che un sistema pienamente operativo può notevolmente contribuire alla verifica del rispetto della normativa in materia di pesca. Come si osserva nella relazione della Commissione sul controllo della politica comune della pesca1, tale attività di verifica presenta attualmente molte gravi carenze. Il controllo via satellite dei pescherecci può rendere più efficace la sorveglianza di molte zone nell'ambito dell'attuale regime di pesca, ed in particolare - - - migliorare la gestione dello sforzo di pesca fornendo rapporti di buona qualità sullo sforzo stesso; rendere più efficace il controllo delle aree protette o delle zone sensibili; permettere un impiego più redditizio delle navi d'ispezione e degli aerei di sorveglianza, ed un'azione più efficace degli addetti alle ispezioni a bordo; 1 COM (96) 100 def. Aì - - - consentire la verifica dei dati del giornale di bordo e in certi casi la convalida delle informazioni relative alla zona di cattura; contribuire all'individuazione di sbarchi illegali o non autorizzati; permettere di controllare la notifica anticipata dei requisiti di sbarco. La diversa natura delle varie attività di pesca nell'Unione richiede una complessa struttura di gestione e controllo. Nel lungo termine, tuttavia, un sistema di controllo via satellite può permettere una semplificazione del quadro normativo. In particolare, può fornire ai pescatori un incentivo a rispettare le norme, e consentire quindi la riduzione di alcuni degli obblighi attuali, come quelli previsti dal sistema "HAIL". I sistemi via satellite contribuiranno alla verifica dello sforzo di pesca e, se combinati con altri strumenti di controllo, miglioreranno il controllo dell'utilizzazione dei contingenti da parte dei pescherecci. In una prospettiva comunitaria, un sistema di controllo dei pescherecci via satellite renderà più uniforme l'applicazione del quadro normativo, rafforzerà la cooperazione tra gli organismi di controllo e renderà più trasparente il controllo della pesca e la verifica dell'applicazione della normativa negli Stati membri. I progetti pilota condotti negli Stati membri hanno rivelato che il sistema può anche procurare molti vantaggi all'industria della pesca: ad esempio, abbassare i costi delle comunicazioni, garantire una maggior sicurezza in caso di emergenza, permettere la trasmissione di messaggi riservati relativi alle catture e al mercato, e garantire un migliore accesso alle informazioni sulle condizioni meteorologiche, sui porti e così via. Le esperienze recentemente compiute negli Stati membri indicano inoltre che i pescatori stanno già investendo in attrezzature e servizi per telecomunicazioni via satellite. 2a I risultati incoraggianti dei progetti pilota realizzati dagli Stati membri e gli sviluppi nelle attività di pesca a livello internazionale indicano che è ormai opportuno allestire un sistema operativo applicabile alle imbarcazioni da pesca comunitarie. II costo dei sistemi di controllo via satellite dipenderà principalmente dal numero di imbarcazioni a cui il sistema stesso si applicherà. Inoltre, gli Stati membri preferiranno probabilmente la massima elasticità, per poter sviluppare un sistema nazionale che si attagli alle loro esigenze specifiche ed integrare il sistema in questione con le attrezzature e le operazioni di controllo già esistenti. L'hardware e il software acquistati ai fini dei progetti pilota sono a disposizione per essere riutilizzati ogniqualvolta ciò sia possibile. In base ad uno studio precedente si può calcolare che il costo del controllo via satellite per cinque anni, incluso un centro di controllo in ogni Stato membro adibito alla sorveglianza di una flotta di 10. 000 imbarcazioni, sarà probabilmente nell'ordine di 80- 100 milioni di ECU. La parte più consistente sarà costituita dall'attrezzatura mobile a bordo di ciascun peschereccio. La spesa dovrebbe rientrare nel campo d'applicazione della decisione 95/527/CE del Consiglio, relativa ad una partecipazione finanziaria della Comunità alle spese sostenute dagli Stati membri per l'attuazione del regime di controllo applicabile nell'ambito della politica comune della pesca1. 1 G U n °L 301 del 14. 12. 1995, pag. 30. Modificata dalla GU n° L 302 del 15. 12. 1995, pag. 45. p :\surv-sat\rapport\it/c3 - 14- TAVOLA SINOTTICA (Situazione all'1. 5. 96) Allegato Stato membro Contri boto finanziario della Comunità (MECU) Numero di imbarcazioni Centro di controllo Sistema satellitare Data d'inizio della fase operativa (scadenza : 1. 10. 94) Ricevimento della relazione finale (scadenza : 29. 2. 96) Osservazioni Belgio 0,3 10 Dienst voor Zeevisserij, Ostende INMARSAT Marzo 95 - Minimo Effet tivo 21 Danimarca Germania Grecia Spagna Francia 0. 9 0?4 0,8 3. 0 0. 9 10 10 Fiskeridirekto-ratet, Copenhague INMARSAT Aprile 95 26. 3. 96 INMARSAT Ottobre 94 4. 3. 96 15 10 22 20 Bundesanstalt LE, Hambourg Guardia costiera greca Preo 124 124 IGPM, Madrid EUTELTRACS INMARSAT Marzo 94 14. 3. 96 67 45 CROSSA, Etel ARGOS EUTELTRACS INMARSAT Maggio 95 19. 3. 96 Irlanda 0,7 10 10 Base navale, Cork EUTELTRACS INMARSAT Ottobre 94 INMARSAT Ottobre 94 13. 3. 96 - Sperimentazione VHF/DSC in un progetto Costo dei programmi di connessione condiviso con i Paesi Bassi - Perdita delle registrazioni dei dati INMARSAT Difficoltà nel trovare partecipanti volontari Sviluppo di un formato per lo scambio di dati relativi alla dichiarazione della posizione Telecom non accetta il sistema di selezione rapida X. 25 per le comunicazioni intemazionali complementare LES non accetta la funzione individuale di interrogazione ciclica Sviluppo di un'estensione del formato danese per lo scambio di dati Si continua a utilizzare il sistema per la dichiarazione dello sforzo di pesca Eutelsat ha messo a punto uno soluzione tecnica per l'integrazione dei flussi di dati provenienti dai tre sistemi via satellite Si continua a usare il sistema per la dichiarazione dello sforzo di pesca Codifica delle informazioni relative alla posizione - A favore della trasmissione diretta allo Stato costiero Si suggerisce l'uso di un sistema centrale di instradamento dei dati Italia 0. 5 17 (20) Guardia costiera, Roma INMARSAT - - - Non ancora operativo TAVOLA SINOTTICA (Situazione all'I. 5. 96) Stato membro Contributo finanziario della Comunità (MECU) Numero di imbarcazioni Minimo Effet tivo Centro di controllo Sistema satellitare Data d'inizio della fase operativa (scadenza: 1. 10. 94) Ricevimento della relazione finale (scadenza: 29. 2. 96) Paesi Bassi 0,5 14 41 AID, Kerkrade ARGOS EUTELTRACS INMARSAT Ottobre '94 20. 3. 96 Portogallo 47 104 IGP, Lisbona INMARSAT Finlandia Svezia 0,2 0,2 ' - 5 3 Dipartimento della pesca, Helsinki Fiskeriverket, Goteborg INMARSAT Dopo l'adesione 5. 3. 96 INMARSAT Dopo l'adesione 7. 3. 96 Regno Unito 0,9 19 29 MAFF, Londra DAFS, Edimburgo ARGOS EUTELTRACS INMARSAT Settembre '94 22. 3. 96 (progetto preliminare) Allegato Osservazioni 1 Costo dei programmi di connessione condiviso con il Belgio - Perdita delle registrazioni dei dati INMARSAT - Precedente esperienza con il progetto "Verre Visserijen" - PTT Telecom non accetta il sistema di selezione rapida X. 25 Il Portogallo non ha realizzato uno specifico progetto pilota, poiché aveva avuto una precedente esperienza con Monicap Il controllo via satellite è un metodo di controllo già previsto dalla normativa nazionale Progetto condotto in collaborazione con Danimarca e Svezia Progetto condotto in collaborazione con Danimarca e Finlandia - Nessuna partecipazione volontaria - Equipaggiamento di due imbarcazioni della Guardia costiera e di un'imbarcazione di ricerca - Piena integrazione dei sistemi via satellite tramite un sistema di controllo ad hoc (CTMS) - Nessuna partecipazione delle Organizzazioni di pesca 18 imbarcazioni dotate di rilevatori automatici di posizione ISSN0254^5D5 COM(96) 232 def. DOCUMENTI IT 03 U N. di catalogo : CB-CO-96-242-IT-C ISBN 92-78-04486-5 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo *ï