title: Ändrat förslag till rådets förordning (Euratom, EG) om bistånd till ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad till de nya oberoende staterna och Mongoliet

eurovoc_concepts:
EU aid
Mongolia
USSR
economic reconstruction
technical cooperation

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 08. 05. 1996 KOM(96)213 slutlig 95/0056 (CNS) Ändrat förslag till Rådets förordning (Euratom, EG) om bistånd till ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad till de nya oberoende staterna och Mongoliet (framlagt av kommissionen i enlighet med artikel 189a. 2 i Romfördraget) EXPLANATORY MEMORANDUM The Commission submitted to the Council a proposal for a new Tacis regulation in early 1995, on which no compromise could be reached. A new proposal was presented by the Italian Presidency, and finally, an agreement could be recorded on 29 January 1996. The Council re-consulted the European Parliament on this new proposal on 5 February 1996, and Parliament adopted its opinion on 19 April 1996. The Commission accepted 27 out of 36 amendments proposed by Parliament, and is now bound to present a modified Commission proposal consisting of the compromise proposal for a new Tacis Regulation as agreed upon by the General Affairs Council on 29 January 1996 (doc. n° 4546/96) and the amendments voted by EP in its opinion of 19 April 1996 with the exception of numbers 7, 10, 18, 20, 22, 23, 27, 28 and 36 which were rejected by the Commission. The Commission has been favourable to amendments which • aim to increase the duration of the Regulation to six years (6, 21), • strive to ensure proper monitoring, audit and assessment of projects in order to be able to identify and correct implementation problems (12, 34), • propose to improve reporting requirements of the Commission to the other European institutions (30, 35), • strive to foster co-ordination between the various donors (5, 16 and 29), • aim to strengthen co-financing of projects with other donors (15, 19), • endeavour to expand the scope and to facilitate the procedures for infrastructure investments which is to be allocated, in particular, to border-crossing facilities and in the context of cross-border co-operation (3, 9 and 17), • strengthen the role of environment and public health in framework of the Tacis programme in order to ensure long-term sustainability of reforms (4, 13), • endeavour to expand the notion of Tacis "Human Resources" sector, and to include additional aspects like inter-cultural exchanges etc. (8, 31, 32), • strenghten the conditionality of the assistance and introduces the respect of minority rights and the rights of indigenous peoples as essential element of assistance (1), Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels, Belgium - Office: AN88 02/54. Telephone: exchange (+32-2)299. 11. 11, direct line 61832. Fax: 60307 Telex: COMEU B 21877. Telegraphic address: COMEUR Brussels • endeavour to further decentralisation of programme management to the recipient countries (14), • propose to review certain implementation modalities of the Tacis programme (24, 25, 26 and 33), like for example amendment 24 which envisages to maintain the threshold for Direct Agreement contracts at 300,000 Ecu, or amendments 25 and 33 promoting the participation of enterprises from Phare and Tacis countries in the programme. • aim to strenghten the role of NGOs in the provision of assistance (2), • attempt to promote multiplier effects and spin-off effects (11). The Commission was not able to accept amendments which • prevent the Commission from proposing a modification to the annexes over the whole life-time of the Regulation (7 and 27). These amendment would hinder to adapt the new Regulation to evolving circumstances in the partner countries. Given the rapid change which could be observed in Tacis partner countries over the last years, the Commission considers it necessary to keep some flexibility with regard to modifications of its legal base. • relate to comitology questions (22 and 28). It is usual Commission practice, owing the nature of the implementing measures concerned, to request assistance of a Management Committee in the implementation of all external assistance programmes. The Tacis Committee's role should not be limited to receiving information, instead of delivering an opinion. • would require to consult the European Parliament, when Council decides on the proposal of the Commission concerning the suspension of aid (18). This requirement would render the provision, which should allow a fast decision on the suspension of assistance, operationally invalid. • would allow for the duration of the programme to employ external experts financed from the operational budget only for the purpose of supervision of projects on the spot (20). The Commission currently attempts to establish and Amending and Rectifying Budget which would include additional budget comments allowing Tacis to employ external staff without limiting the tasks and location for these experts. • would signal to all agents involved in the Tacis programme that the role of technical assistance is strongly reduced (10). The Commission believes that technical assistance should remain the core component of the Tacis programme as i) Tacis provides grant funding, ii) Tacis has gained some experience in this field and iii) a technical assistance programme complements other donors' activities and therefore wishes to keep the threshold of 10 % for exceptional activités. • propose to modify some other implementation modalities (23 and 36), e. g. the Commission wishes to maintain the present version of the Council proposal with regard to the time limit for submission of offers in open tenders which follows the formula provided for open tenders in the procurement directives in the common market. The Commission also wants to maintain the reference excluding "experience in Tacis" as an evaluation criteria in order to avoid that the programme becomes a 'closed club' in which only those enterprises have a possibility to win a tender which have already been awarded a contract before. The Commission believes that the present proposal respects a good balance between the institutions, while reinforcing the basis for the continuation of an efficient programme management. Ändrat förslag till Rådets förordning (Euratom, EG) nr av den om bistånd till ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad till de nya oberoende staterna och Mongoliet EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta, med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 203 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och med beaktande av följande: I överensstämmelse med Europeiska rådets möten i Dublin och i Rom 1990 införde Europeiska gemenskapen ett program för tekniskt bistånd avsett att främja ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad i det forna Sovjetunionen. I rådets förordning (Euratom, EEG) nr 2053/93 av den 19 juli 1993 om tekniskt bistånd för ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad till de oberoende staterna i det tidigare Sovjetunionen och Mongoliet fastställs villkoren för bestämmelserna för detta tekniska bistånd och förutses att det lämnas under perioden den 1 januari 1993 - 31 december 1995. Detta bistånd kommer att bli verkligt effektivt endast i samband med en utveckling mot fria och öppna demokratiska system där de mänskliga rättigheterna , och minoriteters rättigheter och ursprungsbefolkningarnas rättigheter respekteras, och mot marknadsinriktade ekonomiska system. Den utvecklingen är en grundläggande förutsättning för att biståndet också fortsättningsvis skall ges. Detta bistånd har redan haft en betydande inverkan på reformarbetet i de nya oberoende staterna och i Mongoliet, och då ytterligare bistånd krävs för att reformerna skall bli varaktiga, måste insatserna fortsätta. Ett finansiellt referensbelopp i enlighet med punkt 2 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 1995 införs i denna förordning för programmets hela varaktighet utan att det påverkar den budgetansvariga myndighetens befogenheter, så som dessa anges i fördraget. Genomförandet av detta bistånd bör göra det möjligt att skapa förhållanden som främjar privata investeringar. Prioriteringar bör fastställas för detta bistånd. Gemenskapens bistånd kommer att bli desto effektivare om det kan ges i decentraliserade former i varje partnerstat. Sådant bistånd kan, i många fall, med fördel ges genom icke-statliga organisationer. En utveckling av sådana ekonomiska band och sådan handel mellan staterna som leder till ekonomiska reformer och omstrukturering bör uppmuntras. För att de mest akuta behoven i de nya oberoende staterna och Mongoliet skall kunna tillgodoses på ett tillfredsställande sätt under den ekonomiska omdaning de för närvarande befinner sig i, måste en begränsad del av de ekonomiska anslagen få användas i synnerhet för att skapa eller förbättra infrastrukturella projekt i liten skala i samband med gränsöverskridande samarbete. Utvecklingen av små och medelstora företag bör prioriteras i alla nya oberoende stater och i Mongoliet, varför sådana företag bör finansieras med riskkapital. En dialog mellan arbetsmarknadens parter bör uppmuntras. Ett införlivande av miljöaspekterna och skyddet av allmänhetens hälsa i programmet skulle medföra att de ekonomiska reformerna får lång varaktighet. Europeiska rådet underströk vid sitt möte i Rom också vikten av att kommissionen effektivt samordnar gemenskapens och dess enskilda medlemsstaters strävanden i det forna Sovjetunionens nya oberoende stater och Mongoliet. Det är därför kommissionens skyldighet att säkerställa sådan samordning. Det är lämpligt att kommissionen vid genomförandet av gemenskapens stöd biträds av en kommitté som består av företrädare för medlemsstaterna. Behovet av nu pågående ekonomiska reformer och ekonomisk omstrukturering och en effektiv förvaltning av detta åtgärdsprogram kräver flerårig framförhållning. Bistånd till ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad kan komma att kräva en viss typ av sakkunskap som finns särskilt tillgänglig i de partnerländer som mottar Phare-bistånd och i vissa andra länder. Vid anbudsförfaranden måste bestämmelserna i Europeiska gemenskapernas budgetförordning iakttas fullt ut. S Vid anbud om inköp, arbeten och tjänster måste bredast möjliga deltagande på lika villkor säkerställas. Det åligger kommissionen att säkerställa nödvändig insyn och noggrannhet vid tillämpningen av urvalskriterierna. Effektiv konkurrens mellan företag, organisationer och institutioner som är intresserade av att delta i de åtgärder som finansieras av programmet bör säkerställas. All relevant projektinformation bör därför, när så är lämpligt, ges med hjälp av de modernaste kommunikationsmedlen så att intresserade företag, organisationer eller institutioner kan uttrycka sin önskan att beaktas vid anbudsinfordran. Det åligger sålunda kommissionen att vid urvalsförfarandet försöka göra en spridning mellan företag, organisationer och institutioner. Ett fortsatt bistånd kommer att bidra till att gemenskapens mål uppnås, särskilt inom ramen för partnerskaps- och samarbetsavtalen. Fördragen ger för antagandet av denna förordning endast de befogenheter som föreskrivs i artikel 235 i Romfördraget och artikel 203 i Euratomfördraget. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Ett program för bistånd för ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad i de partnerstater som anges i bilaga I (nedan kallade "partnerstaterna") skall genomföras av gemenskapen från och med den 1 januari 1996 till och med den 31 december 2001 i enlighet med de kriterier som fastställs i denna förordning. Biståndet skall koncentreras till sektorer och, när så är lämpligt, till geografiska 2. områden där partnerstaterna redan har vidtagit konkreta åtgärder för att främja reformer och/eller för vilka de kan redovisa en tidsplan. Villkoren för genomförandet av denna förordning anges i bilaga IV som, om så är lämpligt, kan ändras i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 6. 2 och 6. 3. Artikel 1a Det finansiella referensbeloppet för att genomföra detta program under perioden 1996 - 1999 skall vara 2,224 miljoner ecu. Det finansiella referensbeloppet för att genomföra detta program för de återstående åran kommer att bli fastlagd inom ramarna för budgetplanen. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramarna för budgetplanen. ç Artikel 2 1. Det stödprogram som avses i artikel 1 skall huvudsakligen utformas som tekniskt bistånd till de pågående ekonomiska reformerna i partnerstaterna för åtgärder som syftar till att åstadkomma en övergång till marknadsekonomi och därmed stärka demokratin, bland annat genom stöd till utveckling av nya strukturer för kultur-, utbildnings-, hälso- och socialvårdsprogram samt genom att stödja dialogen mellan arbetsmarknadens parter. Det skall också från fall till fall och i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 6. 2 och 6. 3 täcka rimliga kostnader för de inköp som krävs till stöd för genomförandet av det tekniska biståndet. I särskilda fall som t. ex. program för atomenergisäkerhet , program för miljöskydd och folkhälsa kan ett betydande inköpsanslag ingå. Projektkostnaderna i lokal valuta skall täckas av gemenskapen endast i den omfattning detta är absolut nödvändigt. Biståndet får täcka kostnader som orsakas av projekt i liten skala för att skapa 2. infrastruktur vid anläggningar för gränsövergang som avses i artikel 2. 9. 3. Programmet skall främja industriellt samarbete och stödja bildandet av samriskföretag genom investering av riskkapital i små och medelstora företag. Anslaget till sådan verksamhet som avses i artikel 2. 2. och 2. 3. skall inte 3a överstiga 10 % av den årliga Tacis-budgeten. 3b I samtliga fall skall särskild uppmärksamhet ägnas åt de potentiella multiplikator- och spin-off effekterna i de projekt som ges ekonomiskt stöd. Biståndet skall också täcka kostnader i samband med förberedelser, 4. genomförande, övervakning, revision och utvärdering av denna verksamhet såväl som informationskostnader. 4a Kommissionen skall säkerställa konstant kvalitativ övervakning, revision och utvärdering av pågående projekt, för att ge den möjlighet att identifiera och korrigera problem som uppkommer under genomförandet av programmet. Biståndet skall särskilt koncentreras till de angivna områden som avses i bilaga 5. II med beaktande av hur mottagarnas behov utvecklas. Frågor gällande atomenergisäkerhet skall tillmätas särskild betydelse. Dessutom kan ekonomiskt stöd ges till förfaranden för miljökonsekvensbeskrivning eller miljörevision. 6. Vid utformning och genomförande av programmen skall tillbörlig hänsyn tas till - främjande av lika möjligheter för kvinnor i mottagarstaterna, - miljöaspekterna. 7. Verksamhet som skall finansieras i överensstämmelse med denna förordning skall väljas ut med beaktande bland annat av mottagarens prioriteringar och på > grundval av en bedömning av hur effektiv verksamheten är för att uppnå gemenskapens biståndssyften. Biståndet skall genomföras på en så decentraliserad grund som möjligt. De 8. slutliga mottagarna av gemenskapens bistånd skall därför vara i högsta grad delaktiga i förberedelsen, genomförandet av och, i den utsträckning det är möjligt, slutligen den ekonomiska driften av projekten, och så snart de inhemska myndigheterna i partnerstaterna enats om en sektoriell politik och strategi, samt om till vilka geografiska områden biståndet skall koncentreras, skall bestämningen och förberedelserna av de åtgärder som skall stödjas ske direkt på regional nivå så snart detta är möjligt. Kommission skall få till stånd en lämplig grad av lokal representation för att uppnå dessa mål. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt projekt som samfinansieras direkt av lokala myndigheter eller ekonomiska aktörer i de central- och östeuropeiska länderna eller för deras räkning. Kontinuerlig samordning skall upprättas mellan kommissionen, dess representationskontor i mottagarländerna och medlemsstaterna, däribland samordning på platsen av deras kontakter med partnerstaterna, både i bedömnings- och genomförandestadiet av programmet. Bistånd skall ges för att stödja åtgärder som syftar till att främja mellanstatligt, 9. mellanregionalt och gränsöverskridande samarbete. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt samarbete över gränserna, inklusive gränsövergångsmöjligheter mellan de nya oberoende staterna och unionen, och de nya oberoende staterna och Centraleuropa, åt samarbetet vad gäller stora geografiska regioner liksom åtgärder som kompletterar dem som vidtagits på detta område inom unionen och Phare- länderna. Gränsöverskridande projekt kan finansieras gemensamt genom detta program och INTERREG. 10. När en väsentlig beståndsdel för fortsatt biståndssamarbete saknas, i synnerhet när det gäller kränkning av de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna, kan rådet på förslag från kommissionen med kvalificerad majoritet besluta om lämpliga åtgärder avseende bistånd till en partnerstat (1). Artikel 3 1. Gemenskapens bistånd skall ges i form av bidrag som skall utbetalas i omgångar allt eftersom projektet genomförs. 1a. Gemenskapen skall tillhandahålla bistånd antingen självständigt eller på grundval av samfinansiering i samverkan med medlemsstater, Europeiska investeringsbanken, andra länder, multilaterala organ eller mottagarländerna. Finansieringsbeslut och därmed förknippade kontrakt skall uttryckligen 2. föreskriva tillsyn av kommissionen och revisionsrätten som kan utföras på plats, om detta är nödvändigt. Artikel 4 1. Riktprogram som löper över en treårsperiod skall upprättas för varje partnerstat i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 6. De skall fastställa de huvudsakliga målen och riktlinjerna för gemenskapens bistånd inom de anvisade områden som avses i artikel 2, och skall innehålla kostnadsberäkningar. De kan ändras i enlighet med samma förfarande under deras tillämpningstid. Före upprättandet av riktprogrammen skall kommissionen informera den kommitté som avses i artikel 6 om de prioriteringar som gjorts tillsammans med partnerstaterna. 2. Åtgärdsprogram som bygger på dessa riktprogram skall antas varje år i enlighet med det förfarande som avses i artikel 6. 2 och 6. 3. Dessa åtgärdsprogram skall innehålla en förteckning över de viktigaste projekten som skall finansieras inom de anvisade områden som avses i artikel 2. Innehållet i programmen skall bestämmas i detalj så att medlemsstaterna erhåller de upplysningar som behövs för att den kommitté som avses i artikel 6 skall kunna yttra sig. Artikel 5 Kommissionen skall genomföra verksamheten i enlighet med de åtgärdsprogram 1. som avses i artikel 4. 2 och i enlighet med avdelning IX i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget samt med artikel 5a i den här förordningen (2). Leveranskontrakt skall tilldelas med hjälp av öppen anbudsinfordran med 2. undantag för de fall som avses i artikel 116 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget. Öppen anbudsinfordran för tilldelning av leveranskontrakt i enlighet med artikel 114 i Europeiska gemenskapernas budgetförordning skall innebära en tidsfrist för inlämnande av anbud på minst 52 dygn räknat från den dag då meddelandet översänds till Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Kontrakt om tjänster skall i regel tilldelas genom selektiv anbudsinfordran och genom enskilda avtal för verksamhet upp till 300 000 ecu. Deltagandet i anbudsinfordran och kontrakt skall vara öppet på lika villkor för alla fysiska och juridiska personer i medlemsstaterna och i partnerstaterna och i Phare- länderna. Deltagande i anbudsinfordran av fysiska och juridiska personer, i särskilda fall, från Medelhavsländer med traditionella ekonomiska och geografiska band samt handelsförbindelser kan tillåtas av kommissionen från fall till fall, om åtgärdsprogrammen eller projekten i fråga kräver särskilda former av bistånd, som är särskilt tillgängliga i dessa länder. Skatter, tullar och förvärv av fast egendom skall inte finansieras av 3. gemenskapen. 4. Vid samfinansiering kan tredje länders deltagande i anbudsinfordran och kontrakt tillåtas av kommissionen, men detta får bedömas från fall till fall. Deltagande av företag från tredje länder skall endast godtas om ömsesidighet medges. Artikel 5a Pricipema för kontraktstilldelning med hjälp av anbudsgivning, särskilt selektiv anbudsgivning, återfinns i bilaga III, som kan ändras av rådet efter beslut med kvalificerad majoritet på förslag från kommissionen. Kommisssionen skall senast den 31 december 1997 överlämna en rapport till rådet om hur dessa principer tillämpas. Artikel 6 1. Kommissionen skall biträdas av en kommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande, (nedan kallad "kommittén") och som skall kallas "Kommittén för bistånd till Oberoende staterna och Mongoliet". Kommissionens företrädare skall förelägga kommittén ett förslag till åtgärder. 2. Kommittén skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskaperna skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vägas enligt bestämmelserna i samma artikel. Ordföranden får inte rösta. Kommissionen skall själv anta förslaget om det är förenligt med kommitténs 3. yttrande. Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet. Om rådet inte har fattat något beslut inom tre månader från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas. 4. Kommittén får granska alla övriga frågor avseende genomförandet av denna förordning som ordföranden förelägger, eller på begäran av en företrädare för en medlemsstat, och särskilt alla frågor avseende det allmänna genomförandet, programmets förvaltning, samfinansiering och den samordning som avses i artikel 7. 5. Kommittén skall anta sin arbetsordning med kvalificerad majoritet. Kommissionen skall regelbundet informera kommittén och förse den med 6. specifik, detaljerad information om de kontrakt som tilldelats för projektens och programmens genomförande. Dessutom skall kommissionen, vad beträffar projekt som väntas bli aktuella för en selektiv anbudsinfordran i enlighet med artikel 5. 2, innan den upprättar begränsade listor, i god tid tillhandahålla förhandsinformation 4o som skall omfatta urvals- och utvärderingskriterier för att underlätta marknadsaktörernas deltagande. Europaparlamentet skall också regelbundet informeras om genomförandet av 7. Tacis-programmen. Artikel 7 Kommissionen skall säkerställa en effektiv samordning av gemenskapens och individuella medlemsstaters biståndsansträngningar i partnerstaterna på grundval av den information som medlemsstaterna lämnar. Dessutom skall samordning och samarbete med internationella finansinstitut och andra givare säkerställas. Inom ramen för det bestånd som getts i enlighet med denna förordning, skall kommissionen främja samfinansiering med allmänna eller privata organ i medlemsstaterna. Artikel 8 Senast den 1 september varje år skall en uttömmande rapport med en utvärdering av projektens genomförande och deras effekt på framåtskridandet i utvecklingen in varje partnerstat skall överlämnas av kommissionen till medlemsstaterna, Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén. Artikel 9 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. ii De partnerstater som avses i artikel 1 BILAGA Arménien Azerbajdzjan Georgien Kazakstan Kirgizistan Moldova Ryska federationen Tadzjikistan Turkmenistan Ukraina Uzbekistan Vitryssland Mongoliet a Angivna områden som avses i artikel 2 BILAGA II Bistånd skall företrädesvis ges till följande områden: 1. Utveckling av mänskliga resurser: Utbildning, däribland utbildning av arbetsledning och arbetskraft, interkulturellt samarbete. Återuppbyggnad av den offentliga förvaltningen. Arbetsförmedling och rådgivning inom socialförsäkringssystemet. Stärkande av det medborgerliga samhället, främjande av demokrati och av rättsstaten. Politisk och makroekonomisk rådgivning. Juridiskt bistånd, däribland tillnärmning av lagstiftning. 2. Återuppbyggnad och utveckling av företag: Stöd för utveckling av små och medelstora företag. Omvandling av industrier med anknytning till försvaret. Återuppbyggnad och privatisering. Finansiella tjänster. 3. Infrastruktur: Transporter. Telekommunikation. 4. Energi, däribland atomenergisäkerhet. 4a. Utveckling av den sociala sektorn: Stärkande av tillhandahållandet av kultur, utbildning, hälso- och socialvård: Stöd till uppbyggnaden av institutioner på socialvårdsområdet. 5. Produktion, förädling och distribution av livsmedel. 6. Miljö: Förstärkning av institutionerna. Lagstiftning. Utbildning. & Principerna för kontraktstilldelning med hjälp av anbudsgivning, särskilt selektiv anbudsgivning BILAGA 111 All nödvändig information skall göras tillgänglig tillsammans med 1. "anbudsinfordran" till de anbudsgivare som registrerats på den begränsade listan eller som begär detta som svar på offentliggörandet av ett meddelande om en öppen anbudsinfordran. Denna information skall särskilt innehålla utvärderingskriterierna. Den tekniska utvärderingen av anbudet kan innehålla intervjuer med de personer som föreslås i anbudet. 2. Kommissionen skall leda alla utvärderingskommittéer och skall utse ett tillräckligt antal utvärderare innan anbudsförfarandet påbörjas. En utvärderare skall komma från mottagarländernas mottagarinstitution. Alla utvärderare [del av meningen har utgått] skall underteckna en försäkran om opartiskhet. 3. Anbudet skall utvärderas på grundval av att teknisk kvalitet vägs mot pris &)m Vägningen av de två kriterierna skall anges i varje anbudsinfordran. Den tekniska utvärderingen skall genomföras särskilt i enlighet med följande kriterier: organisation, tidsplan, föreslagna metoder och arbetsplaner för tillhandahållandet av tjänsterna, kvalifikationer, erfarenhet, skicklighet hos den personal som föreslås tillhandahålla tjänsterna samt utnyttjande av lokala företag och experter, deras integrering i projektet samt deras bidrag till projektresultatens bärkraft. Har anbudsgivaren särskild erfarenhet av Tacis skall detta inte tas i beaktande. Anbudsgivare som ej tilldelats kontrakt skall informeras per brev, och detta 4. brev skall innehålla en uppgift om orsakerna till avslaget samt namnet på den anbudsgivare som tilldelats kontraktet. 5. En fysisk eller juridisk person som deltar i förberedandet av ett projekt får inte delta i projektets genomförande. Om en deltagande anbudsgivare anställer sådana personer, oavsett i vilken funktion, inom sex månader efter det att deras deltagande i anbudsförfarandet avslutats, kan anbudsgivaren uteslutas från deltagande i projektet. En anbudsgivare som finns upptagen på en begränsad lista får inte delta i utvärderingen av denna anbudsinfordran. Kommissionen skall säkerställa att all kommersiellt känslig information 6. avseende ett föreslaget anbud hålls konfidentiell. 7. Närhelst ett företag, organisation eller institution har seriösa skäl att begära omprövning av ett anbud, skall det alltid finnas en möjlighet att vända sig till kommissionen. I sådana fall skall ett motiverat svar lämnas på en sådan begäran. 8. När kontrakt tilldelas efter selektiv anbudsinfordran enligt artikel 116 i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas allmänna budget, skall alla 4H skriftliga intresseanmälningar registreras av kommissionen som skall använda sig av detta register då den upprättar slutlistan. Dessutom kan annan information, i synnerhet från Tacis centrala informationsregister tas i beaktande då slutlistan skall upprättas. Detta register skall vara öppet för samliga intresserade företag, organisationer och institutioner som vill registrera sig. 9. När kommissionen upprättar slutlistan skall den låta sig vägledas av företagets, organisationens eller institutionens kvalifikationer, intresse och tillgänglighet. Antalet företag, organisationer och institutioner på slutlistan skall stå i förhållande till projektets storlek och komplexitet och skall möjliggöra största möjliga urval, häri inkluderat operatörer från mottagarländerna, när detta är möjligt. Företag, organisationer och institutioner som gjort en skriftlig intresseanmälan för ett projekt skall informeras om de förts upp på slutlistan eller ej. 10. Kommissionen skall varje år ge kommittén en förteckning över de företag, organisationer och institutioner som har valts ut. 1 1. När det gäller mycket komplexa projekt kan kommissionen föreslå de företag, organisationer och institutioner som förts upp på slutlistan att bilda ett konsortium. I sådana fall skall detta förslag, samt den fullständiga begränsade listan översändas till samtliga företag, organisationer och institutioner som finns med på denna. 12. Vid selektiv anbudsinfordran skall det gå minst 60 kalenderdygn mellan kommitténs slutliga yttrande och anbudsförfarandets början. I brådskande fall kan dock kommissionen korta ner denna period, under förutsättning att en detaljerad förklaring överlämnas till kommittén. Inbjudan till selektiv anbudsinfordran skall innebära en tidsfrist på minst 60 kalenderdygn från den dagen då brevet med inbjudan levererats. I brådskande fall kan denna period göras kortare men den får aldrig understiga 40 kalenderdygn. I undantagsfall kan kommissionen förlänga denna period, under förutsättning att en detaljerad förklaring överlämnas till kommittén. Alla ändringar av tidsfrister skall meddelas de berörda företagen, organisationerna och institutionerna i vederbörlig ordning. f& Kriterier för förordningens tillämpning BILAGA IV 1. Gränsöverskridande samarbete Gränsöverskridande samarbete skall i första hand hjälpa gränsregioner att övervinna sina speciella utvecklingsproblem som härrör från den relativa isoleringen i den inhemska ekonomin, främja skapandet av nätverk för samarbete och etablerandet av band mellan nätverk på båda sidor om gränsen, däribland förbättrade gränsövergångsmöjligheter och en snabbare omvandling av de nya oberoende staterna genom att de integreras i samarbetet med gränsregioner i unionen eller med länderna i Central- och Östeuropa. Gränsöverskridande samarbete kan äga rum längs alla gränser mellan unionen och de nya oberoende staterna, mellan länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna samt mellan de nya oberoende staterna inbördes, däribland kustgränserna. Gränsöverskridande samarbete omfattar både åtgärder för tekniskt bistånd och infrastruktur. Verksamhet inom alla prioriterade sektorer kan finansieras genom denna form av samarbete. 2. Industriellt samarbete, finansiering av samriskföretag med riskkapital (se artikel 2. 3) Inom ramen för det bistånd som ges i enlighet med denna förordning, skall främjandet av det industriella samarbete som anges i artikel 2. 3 genomföras genom att pilotsamarbetsprojekt mellan företag samt direkta kontakter mellan olika industriföretag i Europeiska unionen och de nya oberoende staterna främjas. All verksamhet inom detta område skall följa denna förordning till fullo, särskilt den efterfrågestyrda inriktningen och anbudsförfarandena. När det gäller programmen för atomenergisäkerhet skall vederbörlig hänsyn tas till att mottagarstaten förbinder sig att följa målen för tekniskt bistånd avseende atomenergisäkerhet. Dessutom skall en särskild resurs, Phare-programmet för samriskföretag (Jopp), stödja etablerandet av samriskföretag genom finansiering med riskkapital av små och medelstora företag. Denna resurs kommer att följa Jopp:s riktlinjer och kriterier. 2a Information om kontrakt För genomförandet av artikel 5 i denna förordning skall kommissionen på begäran av alla intresserade företag, organisationer och institutioner i hela unionen, ge dem information om Tacis-programmets allmänna aspekter samt /it tillvägagångssätt och särskilda krav för att få delta i programmet. Information om projekt som kommer att lämnas ut till anbudsinfordran, skall göras tillgänglig så snart som möjligt efter det att projekten presenterats för medlemsstaterna i Tacis-kommittén. Informationen skall göras tillgänglig för alla intresserade företag, organisationer eller institutioner som skriver upp sig på utskickslistän för Tacis. En publikation skall göras tillgänglig, normalt en gång varannan månad, för att uppdatera ovan nämnda information och för att företag, organisationer och institutioner skall hållas informerade om projekten fortfarande är öppna för intresseanmälningar. 3. Övervakning, kontroll och utvärdering För att säkerställa att artikel 2. 4 i denna förordning genomförs fullt ut skall kommissionen alltid säkerställa en effektiv kontroll över projektets hela förlopp. För att målen för Tacis skall kunna uppnås i tillräckligt hög grad för att tillfredsställa alla berörda parter skall ett oberoende program för övervakning och utvärdering upprättas. Kostnaderna för detta ändamål får inte överstiga 3% av de totala antalet kontrakt som tilldelas varje år. Inom ramen för Tacis-programmet skall övervakningen bestå av att förbereda/presentera en analytisk bedömning som skall genomföras regelbundet i form av detaljerade skriftliga sammanfattningar av Tacis-projekt för att visa projektledning och övriga berörda organ i vilken utsträckning de fastställda målen har uppnåtts. Målsättningen skall vara att säkerställa att projekten är "på rätt väg" och att "tidigt varna" för eventuella problem så att ändringar skall kunna göras med minsta möjliga avbrott. Det omedelbara målet med övervakningen skall vara att upprätta ett system med regelbunden rapportering som gör det möjligt att förbättra precisionen i ledningsbesluten och på detta sätt säkerställa att ett projekt förblir på rätt väg och att målen därigenom uppfylls. Utvärderingen skall bestå i en oberoende, objektiv undersökning av bakgrund, mål, verksamhet, utnyttjade medel och resultat i avsikt att samla kunskap som kan få en vidare tillämpning. Ett antal objektiva kriterier måste användas, t. ex. bärkraft, genomslagskraft och dragna lärdomar. Systemet skall upprättas och genomföras genom regionalkontor och en central övervaknings- och utvärderingssektion vid kommissionen. Övervakningskontor skall inrättas och understödjas i de nya oberoende staterna och bemannas av EU-experter och lokala övervakningskollegor som inte får delta i förberedandet av något projekt i enlighet med kriterierna i punkt 5 sista stycket i bilaga III. Dessa kontor skall ansvara för all daglig övervakning av At projekten och på begäran utarbeta specialrapporter för olika sektorer, länder och regioner. Kontoren skall täcka såväl mellanstatliga som sektoriella projekt. EU-experterna skall också utbilda sina övervakarkollegor. Övervakningskontoren skall samverka med alla deltagarna i programmen, dvs. kommissionen, (däribland delegationerna), samordningsenheter, projektpartner och entreprenörer. De skall utarbeta utvärderingsrapporter av projekt på ett systematiskt och överenskommet sätt till de ovan nämnda deltagarna samt förbereda regionala rapporter och utvärderingar på begäran av övervaknings- och utvärderingssektionen vid kommissionen. Hela programmet skall samordnas av en övervaknings- och utvärderingssektion inom Tacis-tjänsten i Bryssel. Denna sektion skall ansvara för tjänstens övergripande policy och ledning, och skall regelbundet utarbeta sammanfattningar för ledningen och utvärderingsrapporter om Tacis- programmet för den interna service-funktionen. Europaparlamentet och Tacis- kommittén skall varje halvår erhålla sammanfattande utvärderingar och om de så begär kompletta utvärderingsrapporter. 4. Programplanering Innan de riktprogram som anges i artikel 4 i denna förordning dras upp skall kommissionen informera den kommitté som anges i artikel 6 om de prioriteringar som fastställts med partnerstaterna. I början av varje år skall kommissionen överlämna en vägledande tidsplan för överlämnandet av åtgärdsprogrammen till den kommitté som anges i artikel 6 i förordningen. Åtgärdsprogrammen skall fastställas i nära samarbete med partnerstaterna. I detta avseende skall samordningsenheterna spela en viktig roll. Dessa enheter bör bestå av företrädare för den lokala regeringen och vid behov biträdas av experter utnämnda av kommissionen. I detta fall kommer kommissionen att upprätta ett lämpligt urvalsförfarande för att garantera deras oberoende, kvalifikationer och att de utgör en bred representation av de olika nationaliteterna. Åtgärdsprogrammen skall omfatta följande information: kopplingen mellan rikt- och åtgärdsprogrammen, inlemmandet av åtgärdsprogrammet i den pågående omvandlingsprocessen i partnerstaten, samordningen av åtgärdsprogrammet med andra givarverksamheter, allmän organisering av genomförandet och ledningen av programmet, lista över projekt som skall finansieras. Om möjligt skall projektens mål, mottagare och huvuddelar anges i åtgärdsprogrammets bilaga. För projekt som överstiger 1 miljon ecu skall ett projektblad bifogas i åtgärdsprogrammets bilaga. För projekt som överstiger 3 miljoner ecu skall en konsekvent rammatris bifogas i åtgardsprogrammets bilaga. « 4a Samordning Vid genomförandet av artikel 7, skall kommissionen, i de partnerstater där det finns en delegation, regelmässigt varje kvartal hålla ett informationsmöte om programmen för att på plats säkerställa samordningen av gemenskapsansträngningarna och de bilaterala ansträngningarna. Medlemsstaterna skall informeras i tillräckligt god tid före samordningsmötena på platsen för att kunna säkerställa att dessa möten blir grundligt förberedda och att så många medlemsstater som möjligt kan delta. Samordning och samarbete med andra givare skall främjas. För att ett effektivt samarbete med internationella finansinstitut skall kunna etableras skall regelbundna konsultationer mellan kommissionen och dessa institut hållas, såväl på central som lokal nivå ^ ). 5. Avrapportering I enlighet med artikel 8 i denna förordning skall kommissionen utarbeta en årlig lägesrapport. Rapporten skall innehålla en översikt samt relevanta uppgifter om genomförandet av Tacis-programmet för varje land. Andra aspekter av operationell och administrativ art som kan ha stor betydelse för genomförandet av programmet skall ingå i lägesrapporten. Rapporten skall på begäran kunna erhållas av allmänheten. Ytterligare rapporter skall kvartalsvis göras tillgängliga för Tacis-kommittén och Europaparlamentet, vilka innehåller en översikt över kontraktens ställning, bemyndiganden för betalningar samt bemyndiganden för satsningar och i synnerhet: (i) en förteckning över företag, organisationer, institutioner som tilldelats kontrakt överstigande 100 000 ecu, samt deras nationalitet och förfarande som följs för tilldelning. (ii) en förteckning över fördelningen av tilldelade kontrakt per ursprungsland. Den förteckning som anges under i) skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning i enlighet med artikel 117 i budgetförordningen. /h BILAGA B Förklaringar som skall tas till rådets protokoll 1. Till artikel 2,10 Uttalande av medlemsstaterna "Rådet skall, innan det vidtar åtgärder avseende bistånd och om någon delegation uttrycker önskemål om detta, sträva efter att inom rimlig tid och utan att det påverkar tillämpningen av de förfaranden som anges i rättsaktens rättsliga grund, komma fram till en gemensam ståndpunkt om respekten för de mänskliga rättigheterna och de demokratiska principerna i det aktuella tredje landet. " 2. Till artikel 5a första stycket Rådets förklaring "Rådet anser att kommissionen bör lägga fram en rapport för rådet om det skulle uppstå svårigheter med att tillämpa de principer som anges i bilaga III. " 3. Till bilaga III punkt 3 andra meningen Uttalande av kommissionen "Kommissionen förklarar att den tekniska kvaliteten i regel skall vägas mot priset (70 % respektive 30 %) när anbuden värderas. " 4. Till bilaga IV punkt 4a Uttalande av kommissionen "Kommissionen förklarar att "the European Training Foundation" i Turin skall givas en särskild roll vid genomförandet av Tacis yrkesutbildningsprogram. " 3e ISSN 1024-4506 KOM(96) 213 slutlig DOKUMENT SV U Katalognummer : CB-CO-96-225-SV-C ISBN 92-78-04050-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg *


title: COMMUNICATION DE LA COMMISSION AU CONSEIL ET AU PARLEMENT EUROPEEN - SIMPLIFIER LA LÉGILASLATION RELATIVE AU MARCHÉ INTÉRIEUR (SLIM): UN PROJET PILOTE

eurovoc_concepts:
EU law
administrative formalities
application of the law
national law
single market

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 08. 05. 19% COM(96) 204 final COMMUNICATION DE LA COMMISSION AU CONSEIL ET AU PARLEMENT EUROPEEN SlMPl IFIER l A 1 ÉGISLATION RELATIVE AU MARCHÉ INTÉRIEUR ( S L I M ): UN PROJET PILOTE 1. Un consensus politique de plus en plus large se dégage, au sein de l'Union, en faveur d'une simplification de la législation: l'excès de réglementation comporte un coût économique élevé, qui compromet la compétitivité de l'industrie et son potentiel de création d'emplois. Des dispositions nationales divergentes et des actions communautaires inadéquates pourraient nuire au bon fonctionnement du marché intérieur. Toutes les réglementations, qu'elles soient communautaires ou nationales, doivent être pleinement justifiées et proportionnées à leurs objectifs. Ceci vaut à la fois pour les nouvelles initiatives législatives et pour la législation existante, qu'il conviendrait de surveiller afin qu'elle reste adaptée à l'évolution économique, sociale et technologique. Au cours des dernières années, la Commission a pris plusieurs initiatives dans le domaine de la simplification de la législation. Par exemple, elle a présenté au Conseil européen de Bruxelles un important programme d'ajustement de la législation existante, dont la plupart des actions proposées ont été mises en oeuvre. FJlc a également adressé des rapports au Conseil européen, à l'occasion des réunions de fin d'année, le dernier en date étant le rapport "Mieux légiférer", qui a été soumis au Conseil européen de Madrid. L'annexe 1 donne des exemples de ces initiatives de simplification. 2. Bien que des progrès considérables aient déjà été accomplis, il convient de mettre tout en oeuvre en vue de rationaliser le cadre législatif dans lequel s'exercera l'activité économique au sein de l'Union, tout en préservant les éléments essentiels de l'acquis communautaire et en garantissant, à un degré élevé, la santé, la sécurité et la protection de l'environnement et des consommateurs. Les précédentes initiatives de la Commission constituent une bonne base, sur laquelle pourra s'appuyer une nouvelle approche ciblée en matière de simplification de la législation, en partenariat avec les Etats membres et les milieux concernés par la législation. La Commission a réagi au consensus qui s'était dégagé lors de la réunion informelle des ministres responsables du marché intérieur, qui a eu lieu à Rome le 24 février, en faveur du lancement d'un "projet pilote" destiné à explorer les moyens de réduire les contraintes que les règles du marché unique imposent aux entreprises dans certains secteurs. Ce projet servira de test pour une action plus vaste. Comme l'a souligné le rapport Molitor (qui compte lui-même plusieurs représentants des entreprises), les entreprises doivent être en première ligne dans l'action de simplification et doivent être consultées par la Commission. 3. En réponse à la demande qui lui a été adressée, la Commission propose de suivre les "principes directeurs" suivants, qui cadrent parfaitement avec les avis exprimés lors de la réunion de Rome. * * * la simplification serait centrée sur quelques secteurs, afin que les progrès soient rapides et visibles; les entreprises et les autres parties intéressées devraient avoir la possibilité de participer directement à l'opération; un rapport d'activité devrait être prêt pour le Conseil à la fin de 1996. t COMMENT AGIR CONCRÈTEMENT ? Objectifs du projet pilote 4. La présente communication décrit la phase de l'initiative qui est consacrée au projet pilote. L'objectif est de présenter, pour le mois de novembre 1996, des suggestions concrètes sur la manière de simplifier la législation dans quatre secteurs. Ceci concernerait non seulement la législation communautaire en tant que telle, mais aussi les législations nationales non harmonisées touchant le secteur en question. Les progrès accomplis dans ces domaines dans le laps de temps imparti serviront de base pour l'évaluation de la méthode de travail exposée dans la présente communication. Si l'approche se révèle fructueuse, la Commission a l'intention de l'étendre à d'autres secteurs. Secteurs à examiner dans le projet pilote 5. La Commission a retenu quatre secteurs pour le projet pilote de simplification. Certains domaines, qui avaient été proposés lors de la réunion informelle des ministres responsables du marché intérieur qui a eu lieu à Rome le 24 février, n'ont pas été inclus, car ils vont faire l'objet, incessamment, de propositions de la Commission. Denrées alimentaires: Ainsi que l'a indiqué la Commission dans ses commentaires sur le rapport du Groupe Molitor1 , la Commission procède à une réévaluation générale de l'ensemble de la législation alimentaire en vue de la présentation d'un Livre vert, qui législation communautaire et des possibilités de simplification et de rationalisation de la le 17 avril 1996, des propositions législation. La Commission a adopté, concernant sept directives verticales, qui visent à simplifier la législation relative à certaines denrées alimentaires et la consultation des parties intéressées par la simplification de la législation vétérinaire est en cours. traitera notamment de la cohérence de la Machines: La Commission a également précisé son programme de travail concernant ce secteur dans ses commentaires sur le rapport Molitor: elle proposera d'abord une codification de la directive "Machines" dans la perspective de sa révision. Parallèlement, elle prépare les modifications appropriées, qui seront proposées à la fin de 1997. Marchés publics: La Commission élabore une Livre vert sur le fonctionnement actuel et futur de la réglementation relative aux marchés publics. La Commission considère que l'inclusion de ces travaux, qui sont bien avancés, dans le projet pilote SLIM entraînerait la répétition d'efforts déjà accomplis et n'aurait pas pour effet d'accélérer la simplification dans ces domaines. Elle a donc examiné les moyens de renforcer les initiatives existantes en mettant l'accent sur d'autres domaines, dont il est clair qu'ils intéressent les entreprises et les autres parties concernées. Commentaires de la Commission sur le rapport du groupe d'experts indépendants de simplification législative et administrative (SEC(95)2121 final, 29. 11. 1995). Les quatre secteurs retenus par la Commission sont les suivants: Intrastat, le système de collecte statistique sur les échanges intracommunautaires; les prescriptions techniques applicables aux produits de construction; la législation relative à la reconnaissance mutuelle des diplômes; la législation relative aux plantes ornementales Le projet pilote concernera donc un secteur intéressant l'ensemble des entreprises, un secteur traitant de la législation agricole, un secteur relevant de la législation industrielle et un secteur touchant directement les citoyens. L'annexe 2 expose les aspects de la législation de chaque secteur qui devraient faire l'objet d'une attention particulière. Méthodologie (i) Aperçu 6. Le travail sera accompli par quatre petites équipes, chacune d'elles étant chargée d'examiner un des secteurs choisis. Ces équipes "SLIM" (Simplifier la législation relative au marché intérieur) seront composées de représentants des services de la Commission, de quelques Etats membres et des utilisateurs de la législation, comme par exemple les entreprises (production et commerce, y compris les PME) ainsi que, le cas échéant, des consommateurs. Chaque équipe SLIM aura pour tâche de participer à l'élaboration du rapport au Conseil, en temps utile pour le Conseil "Marché intérieur" de novembre 1996. Ce rapport: fera la synthèse des besoins de simplification et indiquera les points sur lesquels les législations nationales posent des problèmes aux utilisateurs; présentera les propositions des équipes SLIM et leurs effets probables du point de vue de la réalisation des objectifs de la législation, de la réduction des coûts pour les entreprises et de l'amélioration de l'efficacité de la législation; proposera, le cas échéant, d'autres actions détaillées à mener; indiquera les progrès accomplis en ce qui concerne la codification et d'autres méthodes de simplification; évaluera l'efficacité de l'approche adoptée dans le projet pilote. (ii) Désignation des membres des équipes SLIM 7. Chaque équipe sera présidée par un représentant de la Commission désigné personnellement et comportera un nombre de membres strictement limité, associant à parité des représentants des administrations nationales et des utilisateurs de la législation. Des fonctionnaires de la Commission appartenant aux services intéressés assisteront aux travaux en qualité d'observateurs. Représentation des Etats membres: afin de permettre un travail efficace et des progrès rapides, la Commission fera en sorte que les équipes restent petites, ce qui serait impossible si tous les Etats membres devaient être représentés dans chaque équipe. Elle envisage donc de limiter la participation des Etats membres à environ 4 personnes par équipe. Elle invitera donc les Etats membres à indiquer, dans l'ordre de leur préférence, les équipes auxquelles ils souhaitent participer. Ils seront alors invités à prendre part aux travaux d'une équipe. La Commission demandera aux États membres de communiquer leurs observations aux équipes dans lesquelles ils ne sont pas représentés. Des rapports périodiques seront également communiqués à tous les Etats membres par les comités sectoriels (voir point iii) ci-dessous) et par le Comité consultatif du marché intérieur. Représentation des utilisateurs: le nombre de représentants des utilisateurs nommés par la Commission, sera le même que pour les Etats membres. La Commission a l'intention de prendre contact avec les organisations européennes et, dans certains cas, nationales qui protègent les intérêts des utilisateurs et de leur demander d'indiquer leurs représentants. En ce qui concerne les entreprises, il sera tenu compte de l'importance particulière que revêt la simplification pour les PME. (iii) Information des comités sectoriels 8. Les comités compétents pour la législation communautaire dans chaque secteur seront informés de l'avancement des travaux de l'équipe SLIM concernée. Ces comités sont les suivants: Intrastat: Comité des statistiques des échanges de biens entre États membres; Comité du programme statistique; Comité du code des douanes - Comité de la nomenclature (tarifaire et statistique). Produits de construction: Comité permanent de la construction Comité 83/189 sur les règles techniques Diplômes: Comité des hauts fonctionnaires de la santé publique; Groupe ad hoc des hauts fonctionnaires responsables de la libre circulation des vétérinaires et Groupe ad hoc des hauts fonctionnaires responsables de la libre circulation dans le domaine de l'architecture; Comité pharmaceutique; les sept Comités consultatifs pour la formation relevant des sept directives sectorielles; Groupe des coordonnateurs pour les directives "système général" Plantes ornementales: CONCLUSION Comité permanent multiplication et les plantes ornementales pour les matériels de 9. La Commission invite le Conseil et le Parlement européen à soutenir l'initiative exposée dans la présente communication et à examiner de façon constructive les conclusions du rapport sur le projet pilote qu'elle soumettra en novembre 1996. Annexe 1 EXEMPLES DE TRAVAUX DE SIMPLIFICATION DÉJÀ ACHEVÉS OU EN COURS APPROCHE GÉNÉRALE La Commission a entrepris depuis longtemps déjà un travail de simplification de la législation communautaire. Elle a établi en 1993 un programme d'adaptation de la législation existante, qu'elle a transmis au Conseil européen de Bruxelles et au Parlement européen et dont la mise en oeuvre, au niveau des propositions, est presque achevée. Les domaines visés par ce programme de simplification et de refonte concernent par exemple les denrées alimentaires, l'environnement, la fiscalité, la reconnaissance mutuelle des diplômes, la concurrence, la protection des consommateurs. De plus, des domaines non couverts par le programme font désormais l'objet de travaux de simplification. La Commission a en outre pris l'initiative de réunir un groupe d'experts indépendants de simplification législative et administrative (groupe Molitor). Elle a transmis une première évaluation des propositions du groupe Molitor au Conseil européen de Cannes en juin 1995. Elle a ensuite fait part de ses commentaires sur l'ensemble des propositions du groupe en novembre 1995. En outre, la Commission a mis en place un comité pour l'amélioration et la simplification de l'environnement des entreprises qui, avec les États membres et des organisations représentatives des entreprises, examine les procédures administratives prévues par la législation communautaire ou nationale, qui créent des obstacles et qui entraînent des coûts excessifs, en particulier pour les PME. À la suite du Forum qui s'est tenu à Paris en juin 1995 et de la création de groupes de travail, il est probable que la Commission adresse aux Etats membres des recommandations en matière de simplification administrative. les moyens de simplifier CAS CONCRETS Initiatives de simplification déjà présentées : simplification de sept directives verticales dans le domaine alimentaire communication transmise au Conseil et au PE sur la politique communautaire dans le domaine de l'eau, qui prévoit notamment la présentation, au cours de l'année 1996, d'une proposition de directive-cadre qui devrait se substituer à l'ensemble des directives existantes en ce qui concerne les ressources en eau reconnaissance mutuelle des diplômes : directive applicable aux professions relevant du commerce et de l'artisanat législation communauiairc en matière d'énergie (utilisation rationnelle de l'énergie et produits pétroliers) Initiatives de simplification en préparation : livre vert sur le droit alimentaire propositions de directive "médicaments vétérinaires" et "médicaments humains" exercice de simplification dans le domaine de l'hygiène vétérinaire communautaire, proposition de conjointement avec des éléments visant à compléter ce régime en vue du marché intérieur (procédures à l'importation de pays tiers, et ressources à ces fins). régime phytosanitaire simplification du ASPECTS DE LA LÉGISLATION APPELANT UNE ATTENTION PARTICULIÈRE EN VUE DE LA Annexe 2 SIMPLIFICATION: INTRASTAT Le système INTRASTAT a fait l'objet d'un règlement de base du Conseil (règlement (CEE) n° 3330/91) et de divers règlements de la Commission, notamment le règlement (CEE) n° 3046/92, qui en fixe les modalités d'application. INTRASTAT est opérationnel depuis 1993 et rencontre toujours des difficultés de fonctionnement, qui se traduisent par la qualité insuffisante des résultats, tant au niveau des échanges globaux que des données détaillées relatives aux marchandises, et par des retards dans l'établissement des statistiques. Malgré les nombreuses mesures de simplification introduites dans le système, la charge fournisseurs déclarative est d'information, en particulier les petites et moyennes entreprises. ressentie comme importante par toujours trop les Un sondage d'opinion, qui a été réalisé en février 1996 au niveau européen auprès des redevables de l'information INTRASTAT et des utilisateurs des données INTRASTAT, ainsi que le séminaire INTRASTAT organisé les 13 et 14 mars à Luxembourg ont confirmé l'actualité de ce constat et ont permis d'identifier diverses voies possibles d'amélioration et de simplification. Un large consensus se dégage sur la nécessité de poursuivre les actions (EDICOM) conduites en matière de modernisation et d'automatisation des opérations de collecte et de traitement, grâce en particulier à un recours accru à l'EDI, vecteur indispensable à l'allégement de la charge déclarative et à l'assurance d'une plus grande fiabilité et d'une meilleure actualité des données. La simplification de la nomenclature de classification des marchandises constitue l'autre axe le plus souvent cité par les entreprises et le plus apte à conduire à une amélioration sensible du système. L'équipe SLIM devrait, compte tenu de révolution des besoins d'information sur les échanges intracommunautaires dans la perspective d'une union monétaire, se prononcer sur l'opportunité de procéder à une révision plus fondamentale d'iNTRASTAT, qui consisterait pour un État membre à ne collecter qu'un seul flux et à calculer l'autre à partir des résultats miroirs transmis par les autres Etats membres. Les intérêts divergents des fournisseurs d'information et des utilisateurs des statistiques, qui se sont manifestés lors des diverses consultations, rendent difficiles les tentatives de révision importante du système, telles que présentées ci-dessus, il faut donc une volonté politique claire qui soit partagée par les Etats membres. impact plus Les autres mesures envisagées ont un limité et relèvent davantage d'opérations de consolidation ou d'aménagement des modalités actuellement en vigueur. Ces mesures, telles que la diminution du nombre requis de variables, l'alignement des délais de réponse INTRASTAT sur ceux de la fiscalité, le relèvement des seuils, la périodicité, etc. sont en cours d'étude, et font l'objet d'une analyse au cas par cas et d'une évaluation en fonction de leur impact du point de vue de la qualité et de l'allégement de la charge. En ce qui concerne les Etats membres, l'exercice d'évaluation des systèmes nationaux réalisé à la fin de 1995 a permis d'élaborer un certain nombre de propositions concrètes d'amélioration d'iNTRASTAT (en particulier au niveau des procédures d'ajustement des données, des procédures de traitement et de contrôle, de l'harmonisation des méthodes et des dispositions légales), qui pourraient, après examen, se traduire par des adaptations de 1a législation actuelle. Produits de construction L'équipe SLIM devrait examiner le fonctionnement de la directive concernant les produits de construction adoptée en 1988. Cette directive est l'instrument qui garantit la mise en place d'un marché unique des produits de construction. Elle prévoit l'adoption de spécifications techniques européennes - en particulier de normes - qui doivent obligatoirement être prises en considération pour apprécier la conformité des produits et autoriser l'apposition de la marque CE. La directive n'entrera en vigueur que lorsque des normes harmonisées auront été adoptées. À ce jour, aucune n'a encore été adoptée. Cette situation tient au fait que. d'une part, la directive exige que de nombreuses décisions soient prises et que d'autres travaux préparatoires soient accomplis avant que les normes puissent être adoptées et que. d'autre part, la conformité par rapport aux normes est indispensable pour l'apposition de la marque CE. Lors du débat portant sur le rapport relatif au fonctionnement de la directive en 1995. toutes les parties ont admis qu'il convenait de s'engager à en accélérer le fonctionnement. Parallèlement, elles ont décidé de continuer à discuter du fonctionnement du marché intérieur dans ce secteur. La contribution des équipes SLIM est donc nécessaire pour apporter les améliorations requises dans le fonctionnement du marché intérieur et pour assurer la mise en oeuvre de la directive. À cette occasion, on pourrait notamment aborder le problème des délais considérables qu'exige le marquage communautaire des produits de construction, ainsi que l'accroissement des mesures nationales prises entretemps par les Etats membres, qui perturbent le marché intérieur. Reconnaissance mutuelle des diplômes L'équipe SLIM devrait examiner la structure et le fonctionnement des sept directives sectorielles concernant les médecins, les infirmiers responsables des soins généraux, les praticiens de l'art dentaire, les sages-femmes, les architectes et les pharmaciens, adoptées entre 1975 et 1985. Exception faite de la directive relative aux architectes, ces directives fixent des règles minimums communes pour la profession concernée et contiennent des listes des diplômes nationaux qui répondent à ces normes communes et qui, de ce fait, bénéficient de la reconnaissance mutuelle. Toutefois, les Etats membres peuvent continuer à délivrer des diplômes dans le domaine de l'architecture qui ne répondent pas à ces normes et qui, dès lors, ne peuvent faire l'objet de la reconnaissance prévue par la directive. L'approche sectorielle, qui crée un certain profil européen pour la formation, a obligé de nombreux États membres à modifier leur législation nationale régissant l'accès aux professions concernées et, dans certains cas (par exemple, les dentistes en Italie et en Autriche), a exigé la création d'une profession qui, jusqu'alors, n'existait pas. Les directives sectorielles peuvent aussi empêcher la réforme au niveau national, lorsque les changements envisagés rendraient les règles nationales incompatibles avec la directive en question. C'est l'une des raisons qui ont amené la Communauté à adopter une nouvelle approche en matière de reconnaissance des diplômes - le système général - qui laisse décider les États membres du niveau et de la structure de la formation et de la nécessité d'une réglementation. Toutefois, le système général, à la différence des directives sectorielles, n'offre pas au migrant la garantie d'une reconnaissance automatique. En outre, la nécessité de soumettre à un examen continu les règles communes en matière de formation a entraîné la création, pour chaque directive sectorielle, d'un comité consultatif. Ces comités, qui comptent actuellement quarante-cinq membres, représentent Ils adressent des une charge administrative considérable pour recommandations et avis aux Etats membres et conseillent la Commission sur l'opportunité de certaines modifications: dans la pratique, rares sont les modifications recommandées par ces comités qui ont recueilli l'approbation des Etats membres. la Commission. PI antes ornementâtes L'équipe SLIM devrait examiner la transparence et le fonctionnement de là directive sur les plantes ornementales, qui a été adoptée en 1991 dans la perspective du marche unique. Celte directive a harmonise différentes mesures arrêtées au niveau national ou régional, afin de fixer des nonnes de qualité et des conditions minimums applicables à "l'échelle de la Communauté et comportant des procédures d'agrément et la production de documents, et d'assurer la libre commercialisation des matériels de multiplication des plante-- ornementales répondant à ces normes et conditions. En raison d'une adoption précipitée à la lin de 1991, le texte comporte diverses incohérences, qui ont posé des problèmes d'interprétation au stade de la transposition et de la mise en oeuvre de la législation dans les États membres. Pour surmonter ces difficultés, la Commission a adressé, en 1992, une Note interprétative aux États membres concernant les points qui avaient posé le plus de difficultés. Ceci n'a toutefois pas suffi à assurer une mise en oeuvre rapide et uniforme dans les Etats membres. Par ailleurs, un Etat membre a demandé à la Commission de revoir la directive dans certains domaines: notamment son champ d'application, les exceptions au marché local. les exceptions pour les plantes ligneuses et les exigences concernant les variétés. Enfin, en raison des difficultés susmentionnées, la Commission n'a pas été en mesure de mettre au point d'autres mesures prévues par la directive. La contribution de l'équipe SLIM est donc nécessaire pour améliorer ladirective, afin que la Commission puisse adopter rapidement les mesures d'application requises, et pour une mise en oeuvre uniforme dans les États membres. \2 ffkh? financière 1. ÏWTITlUÉfflCÎ 'AC-TJON Projet pilote "Simplifier la législation relative au marche intérieur" (SLIM) (à mettre en oeuvre par la création de quatre groupes de travail appelés *îÉq^lipesiSLïMf,) 2. ÊkMMÊ. mmtâmfflmmmN€mmm A 250: Réunions et convocations en général Article 3 30US c), article? A, articles 484&et article 100 A M traité & DESCRIPTION ©EC&CTOOIN 4. 1 Objectifs Le projet pilote vise à présenter, d'ici à novembre 1996, des suggestions concrètes sur les moyens de simplifier la législation dans quatre secteurs: INTRASTAT, produits de construction, reconnaissance mutuelle des diplômes et plantes ornementales. Cette opération de simplification a pour but d'améliorer la compétitivité des entreprises et leur potentiel de création d'emplois, en veillant à ce qu'un excès de réglementation au niveau communautaire ou national n'empêche pas une participation effective au marché unique, et d'accroître l'efficacité de la législation relative à la reconnaissance des diplômes. 4. 2 Période couveiste|iar l'action Les équipes SLIM seront constituées en juin 1996 et devront élaborer un rapport qui sera soumis au Conseil et auiPariement en novembre 1996. MM. Dépense non obligatoire 5. 2 Crédits-dissociés 5L3 lypes de recette visée: néant /Il 6. TYPE DE LA DÉPENSE/RECETTE 6. 1 Type de la dépense Frais de réunion pour 32 membres des équipes SLIM (8 personnes par équipe): 5 réunions d'une journée par équipe à Bruxelles. 6. 2 Type de la recette Le projet pilote est financé à 100 % par le budget de la Communauté. 7. INCIDENCE FINANCIÈRE SUR LES CRÉDITS OPÉRATIONNELS Néant 8. DISPOSITIONS ANTI-FRAUDE PRÉVUES La vérification des dépenses liées à la participation aux réunions sera effectuée par le service de la Commission chargé d'assurer le secrétariat de l'équipe SLIM concernée (Eurostat, DG III, DG VI ou DG XV) 9. ÉLÉMENTS D'ANALYSE COÛT-EFFICACITÉ 9. 1 Objectifs spécifiques et quantifiants, population visée Le projet pilote vise à présenter, pour le mois de novembre 1996, des suggestions concrètes sur la manière de simplifier la législation dans quatre secteurs. Ceci concernerait non seulement la législation communautaire en tant que telle, mais aussi les législations nationales non harmonisées touchant le secteur en question. Les progrès accomplis dans ces domaines dans le laps de temps imparti serviront de base pour l'évaluation de la méthode de travail exposée dans la présente communication. Population visée: le projet pilote est centré sur les entreprises et les professions libérales, qui doivent pouvoir s'appuyer sur une réglementation claire, simple et adaptée pour exercer leurs droits au sein du marché unique sans se heurter à des restrictions frais excessifs. Les PME sont particulièrement affectées par les coûts liés au respect de la réglementation. inutiles ou supporter des 9. 2 Justification de Taction 9. 2. 1 Nécessité de l'intervention budgétaire communautaire A** Le projet pilote doit permettre un meilleur fonctionnement du marché unique en simplifiant et en améliorant certaines règles qui le gouvernent. Les avantages économiques que cette simplification devrait procurer justifient amplement l'intervention proposée. Il convient d'envisager cette action à la lumière d'autres activités de la Commission en matière de simplification et de codification de la législation (voir le rapport "Mieux légiférer", qui a été soumis au Conseil européen de décembre 1995). 9. 2. 2 Choix des modalités de l'intervention Le choix de la formule de T'équipe SLIM", qui réunira la Commission, un nombre limité d'États membres et des représentants des milieux concernés au sein de petits groupes de travail, a été dicté par la nécessité de confronter les perspectives différentes de ceux qui doivent faire appliquer la législation et ceux qui sont affectés par elles. Les équipes comptent délibérément un nombre restreint de membres, afin de faciliter un véritable échange de vues, qui serait plus difficile dans des groupes plus nombreux et plus formels, et d'accomplir des progrès rapides. 9. 2. 3 Principaux facteurs d'incertitude pouvant affecter les résultats spécifiques de l'action S'agissant d'un projet pilote, l'obtention des résultats escomptés est inévitablement incertaine. La taille des groupes, le choix des membres, les secteurs retenus et le l'issue de délai imparti sont autant de facteurs susceptibles d'influencer l'opération. 9. 3 Suivi et évaluation de l'action 9. 3. 1 Indicateurs de performance voir point 9. 3. 2 9. 3. 2 Modalités et périodicité de l'évaluation Un rapport sur l'état d'avancement des travaux sera adressé périodiquement à un Groupe de commissaires, conformément à la décision de la Commission du 27 mars 1996. Le Comité consultatif du marché intérieur et les comités sectoriels seront également tenus informés du déroulement des travaux. Au sein de la Commission, les services responsables des différentes équipes SLIM et d'autres services concernés se réuniront pour examiner les progrès /?<> accomplis et comparer les expériences relatives au fonctionnement du projet pilote. Un rapport sur le projet pilote sera présenté au Conseil "Marché intérieur" de novembre. Le Conseil européen sera également informé des résultats obtenus. 9. 3. 3 Appréciation des résultats obtenus Les résultats obtenus feront l'objet d'un rapport au Conseil, ainsi que cela a été précisé plus haut. Ce rapport contiendra les suggestions en matière de simplification présentées par les équipes SLIM et une évaluation de l'exercice sur le base des observations des équipes et des services de la Commission intéressés. Il sera discuté avec les États membres. Le critère essentiel de l'évaluation du projet pilote sera la mesure dans laquelle celui-ci aura permis d'arriver à des propositions concrètes de simplification dans les quatre secteurs. 9. 4 Cohérence avec la programmation financière Le projet pilote, qui constitue l'aboutissement des délibérations du Conseil "Marché intérieur" du 24 février 1996, n'est pas inclus dans la programmation financière des services par lesquels il sera cofinancé (DG XV, DG III, DG VI, Eurostat). 10. DÉPENSES ADMINISTRATIVES (PARTIE A DU BUDGET) Les ressources seront prélevées sur l'enveloppe globale que la Commission a accordée aux services responsables pour chacun des secteurs concernés dans sa décision concernant l'allocation des ressources pour 1996, à savoir la DGIII (produits de construction), la DGVI (plantes ornementales), la DGXV (diplômes) et l'Office statistique (INSTRASTAT). 10. 1 Impact sur le nombre d'effectifs Néant 10. 2 Impact financier global des ressources humaines supplémentaires Néant 10. 3 Augmentation d'autres dépenses administratives découlant la proposition d'action Les dépenses totales pour les quatre équipes SLIM se chiffrent à 120 000 écus. Toutes les dépenses concernent la ligne A 250 - Réunions et convocations en responsables général. Elles seront les quatre services réparties entre ^ susmentionnés, chacun d'eux couvrant les dépenses de l'équipe SLIM relevant de sa compétence. Le coût a été estimé comme suit: 4 équipes SLIM x 5 réunions d'une journée = 20 réunions. 20 x 4 experts nationaux = 20 x 4 x 695 écus (coût moyen) = 55 600 écus 20 x 4 experts privés = 20 x 4 x 804 écus (coût moyen) = 64 320 écus ïaÉal: 119 920 écus, soit 120 000 écus. 4*1 ISSN 0254-1491 COM(96) 204 final DOCUMENTS FR 06 10 N° de catalogue : CB-C0-96-222-FR-C ISBN 92-78-04012-6 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg