title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa tehdyn rahoitus- ja teknisen yhteistyön toteuttamisesta (1994)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 02. 05. 1996 KOM(96) 151 lopull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA TEHDYN RAHOITUS- JA TEKNISEN YHTEISTYÖN TOTEUTTAMISESTA 1994 JOHDANTO 1. Vuoden 1994 vuosikertomus on toinen kertomus Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa sekä kahdenvälisellä että niin sanotun samalla tasolla tapahtuvan yhteistyön tasolla toteutettavasta rahoitus-ja teknisestä yhteistyöstä. Tässä kertomuksessa annetaan edelliseen vuoteen verrattuna enemmän tietoja vuonna 1994 sidotuista toimista sekä arvioidaan yhteistyön toteuttamista neuvoston ja Euroopan parlamentin toiveiden mukaisesti. 2. Yhteistyön toteuttamisessa on kiinnitetty erityistä huomiota siihen, että hankkeen jokainen vaihe toteutetaan; erityisesti toimien arviointiin kiinnitetään huomiota. Lisäksi sovittamalla toiminta yhteen jäsenvaltioiden ja muiden lainanantajien, erityisesti maailmanpankin, kanssa pystyttäneen myös varmistamaan yhteisön rahoittamien toimien tehokkaampi täytäntöönpano. 3. Kahdenvälinen yhteistyö Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa toteutettiin vuonna 1994 suhteellisen tyydyttävästi, sillä vaikka maksusitoumukset lisääntyivät, niin maksut viivästyivät. Kuten jäljempänä maittain yksityiskohtaisemmin esitetään, poliittinen tilanne selittää suurelta osin tämän viivästymisen (Algerian poliittinen tilanne, Marokon hallituksenvaihdokset). Samalla tasolla tapahtuvan yhteistyön osalta voidaan todeta, että hajautettua yhteistyötä koskevilla ohjelmilla, jotka vastaavat sekä paikallisyhteisöjen ja yliopistojen että tiedotusvälineiden todellisia tarpeita, on ollut suuri vaikutus. 4. Ennen kaikkea vuosi 1994 toi muutoksen Euroopan unionin Välimeren aluetta koskevaan politiikkaan. Korfun Eurooppa-neuvoston ja 19 päivänä lokakuuta 1994 annetun Euroopan unionin Välimeren politiikan lujittamista koskevan komission tiedonannon: "Euro-Välimeri -kumppanuuden perustamisesta", jonka suuntaviivat esitettiin Essenin Eurooppa-neuvostossa, jälkeen voitiin havaita, että nyt ymmärrettiin yleisemmin, miten tärkeää Euroopan unionin on harjoittaa todellista kumppanuuspolitiikkaa tämän alueen kanssa ottaen huomioon moninaiset haasteet, jotka unionilla on tulevina vuosina edessään. YHTEISTYÖ VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIEN MAIDEN KANSSA I. POHJOISET VÄLIMEREN MAAT1 1. Yleistä 1. Rahoitus- ja teknistä yhteistyötä Välimeren pohjoisten maiden kanssa jatkettiin vuonna 1994 panemalla täytäntöön Maltan ja Kyproksen kanssa tehtyjen kolmansien rahoituspöytäkirjojen viimeiset maksusitoumukset ja toimet. Turkin kanssa tehdyn neljännen pöytäkirjan osalta, josta päätettiin vuonna 1980, ei edetty vuonna 1994. 2. Kyproksen osalta kolmannessa pöytäkirjassa sovittiin, että Kyproksen kreikkalaisväestön käytettävissä oleva summa sidotaan "eurooppalaisen instituutin" rahoittamiseen, jonka alustavat tutkimukset ovat valmistuneet. 3. Maltalla ponnistelut keskitetään seurantaan ja mahdollisuuksien mukaan hyväksyttyjen hankkeiden toteuttamisen nopeuttamiseen. 4. Maltan ja Kyproksen kanssa neljännestä pöytäkirjasta käydyt neuvottelut olivat tänä vuonna keskeisin asia, ja sopimuspuolet parafoivat tekstit joulukuussa 1994. 2. Arviointi maittain 2. 1 KYPROS 1. Kaksi ensimmäistä pöytäkirjaa 1 Kypros, Malta ja Turkki. Kahden ensimmäisen pöytäkirjan budjettivarat (26 miljoonaa ecua) sidottiin kokonaan ja 96 prosenttia niistä maksettiin. Euroopan investointipankin omat varat (48 miljoonaa ecua) sidottiin ja maksettiin kokonaan. 2. Kolmas pövtäkiria Budjettivarat olivat yhteensä 18 miljoonaa ecua. Vuonna 1994 budjettivaroista tehdyt uudet maksusitoumukset olivat 2,2 miljoonaa ecua ja ne liittyivät seuraaviin hankkeisiin: Ala Hanke Kuvaus a) Maaseutu Maatalouden tutkimuksen Maatalouden tutkimuskes- tukeminen (265 000 ecua) kuksen tukeminen kasvipato logian alalla b) Julkinen sektori Hallinnollinen yhteistyö Virkamiesten vierailut ja se (100 000 ecua) minaarit yhteisön oikeuden kattamilla aloilla Tullimenettelyjä koskeva Kansallisten viranomaisten tutkimus (102 260 ecua) koulutus Euroopan unionis sa voimassa oleviin menet telyihin Kartoitus ja maakirja Kyproksen maakirjan tieto- (800 000 ecua) koneistamisen tukeminen c) Teollisuus Kouluttajien koulutus Virkamiesten koulutus (68 000 ecua) Pienten ja keskisuurten yri- Nykyaikaisten tuotanto- tysten tuotantomenetelmien menetelmien käyttöön otta automatisointi (99 700 minen, tietokoneistaminen ecua) ja tuottavuuden lisääminen pienissä ja keskisuurissa yrityksissä Yhdenmukaistaminen, Kyproksella laadunvalvon- todistusten antaminen ja taa ja yhdenmukaistamista laadunvalvonta (474 000 harjoittavan laitoksen tuke- ecua) minen d) Ympäristö Teollisuuden saasteiden val Tutkimus teollisuuden pääs vonta (350 000 ecua) töistä, uuden lainsäädännön tukeminen Lisäksi 3,05 miljoonaa ecua on kirjattu kattamaan Euroopan investointipankin lainojen korkotuki. Vuonna 1994 budjettivaroista sidottiin 70 prosenttia, joista 88 prosenttia maksettiin. Euroopan investointipankin kaikki varat, jotka olivat vielä sitomatta (eli 29 miljoonaa ecua 44 miljoonasta ecusta), sidottiin puiteluottojen avulla vesihuoltoa ja teollisuutta koskeviin toimiin. Varoista oli 31 päivänä joulukuuta 1994 maksettu 34 prosenttia. Lisäksi neljännen rahoituspöytäkirjan (1995 - 1998) teksti parafoitiin joulukuussa 1994. 3. Arviointi Rahoitus- ja teknisen yhteistyön toteuttaminen jatkui tyydyttävällä tavalla vuonna 1994. Tietyistä hallinnollisten menettelyiden parannuksista sovittiin Kyproksen viranomaisten kanssa; niitä sovelletaan vuodesta 1995 alkaen ja niiden myötä hankkeiden toteuttamisvauhtia voidaan nopeuttaa. Sitä vastoin molempia väestöryhmiä koskeviin aloitteisiin tarkoitettujen varojen sitomisessa edistyttiin ainoastaan vähän, lukuun ottamatta Nikosian jätevesien puhdistusta koskevia toteutettavuustutkimuksia. 2. 2 MALTA Kolme rahoituspöytäkirjaa (1979 - 1993), joiden perusteella Malta on saanut tukea, oli kokonaan sidottu (93,5 miljoonaa ecua) ennen 1 päivää tammikuuta 1994. Budjettivaroista (38,5 miljoonaa ecua) oli maksettu 57 prosenttia ja Euroopan investointipankin omista varoista (55 miljoonaa ecua) 78 prosenttia. Budjettivarat kohdistettiin pääosin infrastruktuureihin, koulutustoimintaan ja paikallisen taloudellisen toiminnan edistämiseen erityisesti matkailualalla. Euroopan investointipankin omat varat myönnettiin pääosin infrastruktuureihin (40 prosenttia), televiestintään (20 prosenttia) sekä ympäristöä ja juomavettä koskeviin hankkeisiin. Maltan kanssa tehdyn uuden rahoituspöytäkirjan (1995 - 1998) teksti parafoitiin joulukuussa 1994. II. ETELÄISET JA ITÄISET VÄLIMEREN MAAT2 1. Yleistä 1. Neljänteen rahoituspöytäkirjaan sisältyvien uusien taloudellisten maksusitoumusten määrä eteläisissä ja itäisissä Välimeren maissa oli vuonna 1994 yhteensä 574 miljoonaa ecua, joista 250 miljoonaa ecua budjettivaroista ja 324 miljoonaa ecua Euroopan investointipankin omista varoista. 2. Suuntausta muutettiin viimeisimpien pöytäkirjojen rahoitusyhteistyön alakohtaisessa jaottelussa. Kolmessa ensimmäisessä pöytäkirjassa etusija annettiin infrastruktuureille, maataloudelle, maaseudun kehittämiselle ja ammattikoulutukselle. Ne rahoitettiin pääasiassa budjettivaroin. Neljännessä pöytäkirjassa näitä toimia tuettiin liitännäistoimenpiteillä ja useissa eteläisissä ja itäisissä Välimeren maissa aloitetuilla talousuudistuksilla. 2 ETELÄISIÄ JA ITÄISIÄ VÄLIMEREN MAITA OVAT MAGHREB-ALUEEN MAAT (ALGERIA, MAROKKO JA TUNISIA) JA MASHRAQ-ALUEEN MAAT (EGYPTI, ISRAEL, JORDANIA, LIBANON JA SYYRIA). 8 3. Niistä välineistä, joita eteläiset ja itäiset Välimeren maat voivat uudistetun Välimeren politiikan ansiosta käyttää talousuudistusohjelmiensa tukemiseen, myönnettiin 300 miljoonaa ecua rakenteellista mukauttamista koskeviin ohjelmiin. Osa neljännen rahoituspöytäkirjan varoista täydentää tätä tuen enimmäismäärää. Lisäksi neljännen pöytäkirjan budjettivaroista otettiin yhteensä 80 miljoonaa ecua käytettäväksi riskipääomiin3 (kolmannessa pöytäkirjassa ainoastaan 31 miljoonaa ecua). Egypti, Jordania ja Marokko tekivät vuonna 1994 ensimmäiset maksusitoumuksensa, yhteensä 28 miljoonaa ecua. Tunisia oli sitonut 7 miljoonaa ecua jo vuonna 1993, Algeria, Libanon ja Syyria eivät ole vielä tehneet maksusitoumuksia. 4. Vuoden 1994 lopulla tilanne oli seuraava: kolmen ensimmäisen pöytäkirjan varoista (budjettivarat ja Euroopan investointipankin omat varat) tehtyjen maksusitoumusten yhteenlaskettu määrä oli 96,5 prosenttia, kun taas neljännen pöytäkirjan osalta maksusitoumusten määrä oli 60 prosenttia, ja tässä pöytäkirjassa eniten maksusitoumuksia tekivät Marokko, Tunisia ja Jordania. Ainoastaan Syyria, jonka maksusitoumusten määrä on 3 prosenttia neljännen pöytäkirjan varoista, on jäänyt huomattavasti jälkeen, mikä voidaan selittää sillä, että kolmannen ja neljännen pöytäkirjan soveltaminen aloitettiin myöhässä. 2. Arviointi maittain MAGHREB-ALUE 2. 1. ALGERIA 1- Kolme ensimmäistä pöytäkirjaa 3 RISKIPÄÄOMIEN LISÄKSI VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANNET MAAT SAIVAT TUKEA RAHOITUSVÄLINEESTÄ (ECIP), JOLLA NÄISSÄ MAISSA SIDOTTIIN YHTEENSÄ 8,75 MIUOONAA ECUA VUONNA 1994. Kolmen ensimmäisen pöytäkirjan budjettivaroista (144 miljoonaa ecua) sidottiin 88 prosenttia ja maksettiin 49 prosenttia. Euroopan investointipankin omista varoista (360 miljoonaa ecua) sidottiin 100 prosenttia ja maksettiin 58 prosenttia. 2. Neljäs pöytäkirja Tämän pöytäkirjan budjettivarat (70 miljoonaa ecua) keskitettiin muutamiin toimiin ja aloihin: maaseudun kehittämiseen, asutukseen ja taloudellisiin infrastruktuureihin. Taloudellisen ja poliittisen tilanteen huomioon ottaen vuoden 1994 aikana budjettivaroista tehdyt maksusitoumukset olivat hyvin vähäiset, erityisesti 0,75 miljoonaa ecua, jotka sidottiin maailmanpankin maatalousohjelman alustavan tutkimuksen toteuttamiseen (ASAL-laina). Yhtään maksusitoumusta ei voitu tehdä riskipääomiin (suunniteltu määrä: 18 miljoonaa ecua). Vuoden 1994 lopulla Euroopan investointipankin omista varoista (yhteensä 280 miljoonaa ecua) oli sidottu 64 prosenttia ohjelman merkintöjen mukaisesti liikenteen infrastruktuureja ja vesihuoltoa koskeviin toimiin. Vuoden 1994 lopulla budjettivaroista oli sidottu 66 prosenttia, joista 33 prosenttia oli maksettu. Euroopan investointipankin omista varoista 64 prosenttia oli sidottu, joista 8 prosenttia oli maksettu. 3. Arviointi Algeriassa vallitseva poliittinen tilanne esti yhteisön yhteistyön merkittävän edistymisen vuoden 1994 aikana. 10 Siten koko pöytäkirjojen täytäntöönpanon ajan kasvaneen viivästymisen vuoksi tietyt kolmeen ensimmäiseen pöytäkirjaan sisältyvät hankkeet lopetettiin ja jotkin muut käynnissä olleet hankkeet suunnattiin uudelleen. Samoin neljännessä pöytäkirjassa jäljellä olevan summan (eli 124 miljoonaa ecua yhteensä 350 miljoonasta ecusta) käyttö voi lyhyellä aikavälillä osoittautua vaikeaksi ottaen huomioon hyväksyttyjen hankkeiden toteuttamisessa ja uusien hankkeiden analysoinnissa esiin tulleet vaikeudet. 2. 2 MAROKKO 1. Kolme ensimmäistä pöytäkirjaa: Budjettivaroista (356 miljoonaa ecua) sidottiin yli 99 prosenttia ja maksettiin 84 prosenttia. Euroopan investointipankin omista varoista myönnetyistä lainoista (297 miljoonaa ecua) sidottiin 100 prosenttia ja maksettiin 78 prosenttia. 2. Neljäs pöytäkirja Yhteensä 218 miljoonan ecun budjettivaroista 112 miljoonaa ecua myönnettiin vuonna 1994 hankkeisiin seuraavasti: Ala Hanke Kuvaus a) Infrastruktuuri Juomaveden jakelu ja viemä Tässä hankkeessa rakenne- röinti (11 miljoonaa ecua) taan juomavesiverkostot 19 maaseutukeskukseen b) Maaseudun kehittäminen Haouzin maatalouden kehit- Kasteluverkoston rakentami täminen (21,5 miljoonaa nen ja tekninen apu Haou- ecua) zin maatalouden kehittämis toimistolle 11 Maatalousluottoja myöntävi Hankkeella tuetaan paikallis en paikallispankkien tukemi pankkeja, jotta ne voisivat nen (16,4 miljoonaa ecua) myöntää lainoja pienviljeli jöille Maatalouden kehittämisra- Hankkeella asetetaan maa- haston tukeminen talouden kehittämisrahaston (50 miljoonaa ecua) käyttöön budjettikohta, jos ta voidaan myöntää tukea teknisiä parannuksia käyttä ville pienviljelijöille c) Tieteellinen yhteistyö Kaukohavaintolaitteiden Tällä hankkeella toteute- kehittäminen (4 miljoonaa taan: ecua) - maan kasvistoa, meren tilaa ja metsien valvonnan parantamista koskevat toi met - erityinen tekninen apu, koulutus, laitteiden hankki minen d) Terveys Äitien ja vastasyntyneiden Tällä hankkeella tuetaan terveyden tukeminen äitien ja lasten hoitojärjestel (9 miljoonaa ecua) mää osallistumalla koulu tusohjelmiin, infrastruktuu rien ja hallinnon kehittämi seen 12 Lisäksi 80 prosenttia riskipääomista (eli 20 miljoonaa ecua) on sidottu Marokon pienten ja keskisuurten yritysten esittämiin hankkeisiin, ensisijaisesti eurooppalaisten toimijoiden kanssa yhteistyöhön osallistumisen osana toteutettaviin hankkeisiin. Euroopan investointipankin omista varoista myönnettävät lainat (220 miljoonaa ecua) on sidottu maataloutta (kehittäminen, luotonanto) ja infrastruktuureja (sähkö, vesi) koskeviin toimiin. Analysoitavana olevien hankkeiden myötä voidaan vuonna 1995 sitoa kaikki varat, joista 14 prosenttia on teollisuuden puiteluoton muodossa. Vuoden 1994 lopulla budjettivaroista oli sidottu 72 prosenttia, joista 16 prosenttia oli maksettu. Euroopan investointipankin omista varoista oli sidottu 68 prosenttia, joista 12 prosenttia oli maksettu. 3. Arviointi Rahoituspöytäkirjojen täytäntöönpano kehittyi yleisesti ottaen myönteisesti vuonna 1993. Maksusitoumusten määrä oli todellakin tyydyttävä, mutta sitä vastoin maksujen määrä oli vähäinen. Tämä hitaus selittyy pääasiassa Marokon peräkkäisillä hallituksenvaihdoksilla, joiden vuoksi vuoden 1993 marraskuun ja vuoden 1995 helmikuun välisenä aikana, eli 16 kuukauden aikana, talousministerin (Ordonnateur National) paikalla oli peräkkäin kolme eri henkilöä. Toisaalta maksujen vähäisyys johtuu tiettyjen tarjouspyyntöjen huonoista tuloksista (tieteellis-tekninen tiedekunta, tieteellinen tutkimustyö), minkä vuoksi maksumäärärahojen tavanomaiseen tasoon ei päästy. 2. 3. TUNISIA 1. Kolme ensimmäistä rahoituspöytäkirjaa 13 Kolmen ensimmäisen rahoituspöytäkirjan budjettivaroista (208 miljoonaa ecua) sidottiin 100 prosenttia ja niistä maksettiin 89 prosenttia. Euroopan investointipankin omista varoista myönnettävistä lainoista (251 miljoonaa ecua) sidottiin 100 prosenttia ja niistä maksettiin 87 prosenttia. 2. Neljäs pöytäkirja Vuodelle 1994 hyväksytyt budjettivarat olivat 13 miljoonaa ecua 116 miljoonan ecun kokonaismäärästä, ja ne liittyivät seuraaviin hankkeisiin: Ala Hanke Kuvaus a) Maaseudun kehittäminen Sejnanen maaseudun kehittä Tavoitteena on vakauttaa minen -Vaihe II tulot, lujittaa nykyistä kas- (5 miljoonaa ecua) vattajajärjestöä ja antaa kasvattajille hallintoka- pasiteetti, jolla he voivat taata preerioiden ja osittain voimaperäisen kasvatusjär jestelmän jatkuvuuden Mäkipadot Vesivarastojen (kolme pa- (3 miljoonaa ecua) toa) luominen moninaiseen käyttöön: kastelu, pohja- vesikerrosten täyttäminen ja suojautuminen tulvilta 14 b) Teollisuus Tekninen apu Hankkeella toteutetaan usei laadun edistämiseksi Tu ta toimia, jotka koskevat Tu nisiassa nisian hallinnossa ja toi (5 miljoonaa ecua) mielimissä toimivien henki löiden tuntemuksen lisää mistä ja koulutusta sekä laatua ja infrastruktuurien kehittämistä koskevan jär jestelmän käyttöön ottami seen tarvittavaa koulutusta ja teknistä apua. Euroopan investointipankin hallinnoimista riskipääomista (15 miljoonaa ecua) sidottiin 47 prosenttia, jäljelle jäävä summa on käytettävä vuodesta 1995 alkaen. Näitä varoja käytetään Tunisian yritysten oman pääoman tukemiseen eri paikallisten rahoituslaitosten kautta. Euroopan investointipankin omista varoistaan myöntämistä lainoista, eli 168 miljoonasta ecusta, sidottiin 94 prosenttia (23 prosenttia vuoden 1994 aikana) jaoteltuna seuraavasti: - 49 prosenttia taloudellisiin infrastruktuureihin (vesivarojen ja tiedotusvälineiden käyttöön ottaminen) - 41 prosenttia teollisuudenaloille (teollisuuden puiteluotot ja teollisuusalueiden perustaminen) ja matkailualalle (puiteluotto). Vuoden 1994 lopulla budjettivaroista oli sidottu 65 prosenttia, joista 61 prosenttia oli maksettu. Euroopan investointipankin omista varoista 94 prosenttia oli sidottu, joista 16 prosenttia oli maksettu. 3. Arviointi 15 Rahoituspöytäkirjojat pantiin Tunisiassa täytäntöön kokonaisuudessaan täysin tyydyttävästi sekä maksusitoumusten että maksujen osalta. Tunisian viranomaiset ja pöytäkirjojen mukaisesti toteutettujen hankkeiden toteuttamisesta vastaavat yksiköt osoittivat toteutuksessa että loistavat kykynsä sekä varainhoidossa. Myös uusien hankkeiden pohjana oli yleensä erittäin hyvälaatuiset asiakirjat. teknisessä Maatalouden ja taloudellisen kehityksen aloilla vuoden 1994 lopulla aloitetun hankkeiden valmistelun myötä voidaan vuoden 1995 lopulla sitoa lähes kaikki neljännen pöytäkirjan varat. MASHRAQ-ALUE 2. 4 EGYPTI 1. Kolme ensimmäistä pöytäkirjaa Budjettivaroista (403 miljoonaa ecua), joista sidottiin 98 prosenttia, maksettiin 71 prosenttia ja Euroopan investointipankin omista varoista (485 miljoonaa ecua) sidottiin 99 prosenttia ja maksettiin 81 prosenttia. 2. Neljäs pöytäkirja Budjettivaroista hyväksyttiin 72,7 miljoonaa ecua vuodelle 1994 jäljempänä esitettyihin hankkeisiin (budjettivaroja yhteensä: 258 miljoonaa ecua): Ala Hanke Kuvaus a) Maatalouden kehittäminen Egyptin hallituksen tukemi- nen (luotto-ohjelma, koulu- Eläinlääkintäpalveluja koskevat ohjelmat tus, lainsäädännöllinen apu) (20 miljoonaa ecua) b) Ympäristö, väestöntutki- mus Sainte Catherinen suojelu- alueen kehittämishanke (6 miljoonaa ecua) Väestöntutkimusohjelman tukeminen Niilin laaksossa Kairosta etelään (10 miljoonaa ecua) Ohjelman tarkoituksena on suojella ympäristöä ja Sainte Catherinen luostarin alueen matkailukohteita Ehkäisyvälineiden toimittaminen, tekninen apu, koulutus c) Talousuudistus Pankkialan uudistus. Egyptin Tällä hankkeella toteutetaan keskuspankin tukeminen ( 11,7 miljoonaa ecua) teknistä apua ja koulutusta koskevia toimia, joiden ta voitteena on parantaa Egyp tin keskuspankin tehokkuutta Yksityisen sektorin kehittämisohjelma (25 miljoonaa ecua) Laadun parantaminen, markkinointimenetelmät, investointien edistäminen Lisäksi budjettivaroista kirjattiin 8,8 miljoonaa ecua Euroopan investointipankin kahden hankkeen, ANSDK Steel Plant ja yleiskattava CIB-laina, korkotuen kattamiseen. Euroopan investointipankin hallinnoimista riskipääomista (16 miljoonaa ecua) sidottiin 38 prosenttia. A> Euroopan investointipankin omat varat (310 miljoonaa ecua) sidottiin energia-alan (sähkönvälitys) ja teollisuuden hankkeisiin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Vuoden 1994 lopulla budjettivaroista oli sidottu 58 prosenttia, joista 4 prosenttia oli maksettu. Euroopan investointipankin omista varoista oli sidottu 55 prosenttia ja maksettu 20 prosenttia. 3. AryjjoMiti Rahoitus- ja tekninen yhteistyö Egyptin kanssa kehittyi hyvin suotuisasti vuoden 1994 aikana. Itse asiassa useissa vuonna 1994 sidotuissa uusissa hankkeissa aloitetaan toiminta vuoden 1995 ensimmäisen puoliskon aikana. Maksuvauhti nopeutui vuonna 1994, koska puiceluottoihin liittyvät toimet toteutettiin (elintarvikeala, maatalouden puiteluotto). Kaikki nämä hankkeet valittiin huolellisesti Egyptin talousuudistusohjehnan tukemiseksi ottaen huomioon ehdotukset uudesta kumppanuussopimuksesta, josta parhaillaan neuvotellaan. Yhteisö sitoutui tukemaan Egyptin kansantalouden talousuudistuksia tämän siirtymäkauden aikana, mutta myös tukemaan aloitteita, joilla pyritään supistamaan uudistusohjelmasta erityisesti epäsuotuisimmassa asemassa olevien väestönosien tasolla aiheutuvia sosiaalisia ja taloudellisia kuluja. 2. 5. ISRAEL4 1. Kolme ensimmäistä pöytäkirjaa: Euroopan investointipankin lainoista (133 miljoonaa ecua) sidottiin 100 prosenttia ja maksettiin 95 prosenttia. A AINOASTAAN EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN LAINAT. 18 2. Neljäs pöytäkirja Yhteensä 82 miljoonan ecun summasta 34 miljoonaa ecua oli sidottu jo vuonna 1993 Israelin kehityspankille pienten ja keskisuurten yritysten edistämiseen myönnettyihin yleiskattaviin lainoihin ja 25 miljoonaa ecua myönnettiin vuonna 1994 Sorekin jätevedenpuhdistamon rakentamiseen. 3. Arviointi Israelin kehitystason huomioon ottaen se saa lainoja ainoastaan Euroopan investointipankin omista varoista. Vaikka nämä Israelin kansantalouteen on väistämättä vähäinen. tehokkaita, niiden vaikutus lainat ovatkin 2. 6. JORDANIA 1. Kolme ensimmäistä pöytäkirjaa Budjettivarat (85 miljoonaa ecua) sidottiin kokonaan ja niistä maksettiin 80 prosenttia. Euroopan investointipankin lainojen määrä oli yhteensä 128 miljoonaa ecua, joista 118 miljoonaa ecua oli Euroopan investointipankin omista varoista ja 10 miljoonaa ecua erikoislainoja. Ne sidottiin ja maksettiin kokonaan. 2. Neljäs pöytäkirja Vuonna 1994 sidottujen, jäljempänä esitettyihin hankkeisiin tarkoitettujen budjettivarojen määrä oli 4,1 miljoonaa ecua (budjettivarat yhteensä: 46 miljoonaa ecua): FI/01B/95/055200O0. PO0 (FR) / Ala Hanke Kuvaus a) Infrastruktuuri b) Koulutus Tutkimus "Aqaba Railway Corporation" :ista (0,25 miljoonaa ecua) Tutkimus Jordanian rauta- tieverkoston nykyaikaistamisesta Opettajien koulutus (3,9 miljoonaa ecua) | Tämän hankkeen tavoitteena on parantaa opetuksen laatua, erityisesti peruskou- | luopetuksen osalta Lisäksi budjettivaroista 2,01 miljoonaa ecua käytetään Euroopan vesihuoltoalalle myöntämän lainan korkotukeen. investointipankin Riskipääomista (2 miljoonaa ecua) 100 prosenttia sidottiin pienten ja keskisuurten yritysten edistämiin hankkeisiin. Varat sidottiin "Industrial Development Bank":in käyttöön asetetun puiteluoton muodossa. Vuoden 1994 lopulla Euroopan investointipankki oli sitonut 58 prosenttia pöytäkirjassa määrätyistä omista varoistaan (80 miljoonaa ecua) ja vesihuoltoon liittyviin toimiin sekä teollisuuden ja matkailualan puiteluottoon. infrastruktuureihin liikenteen Vuoden 1994 lopulla neljännen pöytäkirjan budjettivaroista oli sidottu 85 prosenttia, joista 38 prosenttia oli maksettu. Euroopan investointipankin omista varoista oli sidottu 58 prosenttia, mutta tässä vaiheessa yhtään maksua ei oltu suoritettu. 3. Arviointi Yhteisön yhteistyö kehittyi vuonna 1994 rauhanprosessin sekä Euroopan unionin ja Jordanian välisen kumppanuussopimuksen neuvottelemiseksi käytyjen alustavien keskustelujen yhteydessä. io Rahoitusyhteistyöstä saatiin tyydyttävät tulokset, tosin perinteisin viivästyksin, jotka johtuivat siitä, että Jordanian viranomaiset eivät ymmärtäneet yhteisön menettelyjä. 2. 7. LIBANON 1. Kolme ensimmäistä pöytäkirjaa Budjettivaroista (46 miljoonaa ecua), joista sidottiin 98 prosenttia, maksettiin 51 prosenttia ja Euroopan investointipankin omista varoista (107 miljoonaa ecua) sidottiin 100 prosenttia ja maksettiin 46 prosenttia. 2. Neljäs pöytäkirja Koska vuonna 1993 budjettivaroista sidottiin suuria määriä, yhtään uutta maksusitoumusta ei tehty vuonna 1994, jolloin erityisesti sotakorvausten arviointityötä ja Libanonin viranomaisille annettavaa teknistä apua koskevien hankkeiden toteuttaminen aloitettiin. Euroopan investointipankin omat varat (45 miljoonaa ecua) sidottiin sähköalan uudistamista, Beirutin satamaa ja vedenpuhdistusta koskeviin hankkeisiin. Vuoden 1994 lopulla budjettivaroista (24 miljoonaa ecua) oli sidottu 71 prosenttia, joista 12 prosenttia oli maksettu, ja Euroopan investointipankin omista varoista oli sidottu 42 prosenttia, mutta yhtään maksua ei oltu vielä suoritettu. 3. Arviointi Libanonissa, jossa aloitetaan hyvin tärkeä taloudellinen ja sosiaalinen jälleenrakennusvaihe 17 vuotta kestäneen sodan jälkeen, on osoitettu, että myönnettyä tukea kyetään käyttämään siellä hyväksi. 21 Yhteisö oli ensimmäisenä auttamassa Libanonia tässä jälleenrakennusprosessissa ja nyt yhteisö antoi ensimmäisenä lainaa kansalliseen jälleenrakennussuunnitelmaan. ongelmat Euroopan (erityisesti Todelliset rahoittamien infrastruktuurihankkeiden) täytäntöönpanossa koskevat Libanon hallinnon uudistamista ja sitä, miten hallintoviranomaisten mahdollisuuksia hoitaa jälleenrakennusohjelmia voitaisiin lujittaa. Tämän vuoksi Libanonin viranomaisille annettavaa teknistä apua koskeva hanke, joka kestää 3 vuotta, eli yhtä kauan kuin perusinfrastruktuurin uudistamisvaihe, on varmastikin Libanonin hallitukselle yksi kaikkein hyödyllisimmistä hankkeista. investointipankin 2. 8. SYYRIA 1. Kaksi ensimmäistä rahoituspöytäkirjaa f 1977 - 199H Kahden ensimmäisen pöytäkirjan budjettivarat (59 miljoonaa ecua) sidottiin kokonaan ja niistä maksettiin 80 prosenttia. Euroopan investointipankin omista varoista myöntämät lainat (98 miljoonaa ecua) sidottiin kokonaan ja niistä maksettiin 81 prosenttia. 2. Kolmas ja neljäs rahoituspöytäkirja Euroopan parlamentti hyväksyi kolmannen ja neljännen rahoituspöytäkirjan myöhässä (kolmas pöytäkirja tuli voimaan tammikuussa 1993 ja neljäs huhtikuussa 1994). Kolmannen ja neljännen rahoituspöytäkirjan budjettivaroista (79 miljoonaa ecua) sidottiin vuonna 1994 17,5 miljoonaa ecua hankkeisiin seuraavasti: 2J. Ala Hanke Kuvaus a) Infrastruktuuri Sähköalan kehittäminen (11 miljoonaa ecua) b) Talousuudistus Pankkialan tukiohjelma (4,5 miljoonaa ecua) c) Väestöntutkimus Väestöntutkimus ja per- hesuunnittelu (2 miljoonaa ecua) Tällä hankkeella: - parannetaan valtion säh köyhtiön hallintoa; - koulutetaan toimihenkilöi tä; - tehdään tutkimus kansalli sesta jakelukeskuksesta; - tehdään tutkimus "Master Plan":istä - Syyrian kaupallisen pankin nykyaikaistaminen - Syyrian keskuspankin ny kyaikaistaminen Tähän Yhdistyneiden Kansakuntien väestörahaston kanssa yhdessä rahoitettuun hankkeeseen kuuluu väes tönlaskenta, valtion tilasto toimiston tukeminen ja per- hesuunnittelualan toimet. Tässä voidaan myös mainita korkotukeen kirjatut 12,9 miljoonaa ecua (eurooppalaisen koulutushankkeen välittäminen). Kolmanteen ja neljänteen pöytäkirjaan sisältyviä Euroopan investointipankin lainoja (225 miljoonaa ecua) ei ole vielä käytetty. Ne oli pääosin tarkoitettu sähkönjakeluverkoston parantamisen, tieliikennealan ja maaseudun puhelinverkoston rahoittamiseen. 2J Vuoden 1994 lopulla kolmannen pöytäkirjan budjettivaroista (36 miljoonaa ecua) oli sidottu 94 prosenttia, joista 2 prosenttia oli maksettu, ja neljännen pöytäkirjan budjettivaroista (43 miljoonaa ecua) oli sidottu 12 prosenttia. 3. Arviointi Euroopan unionin ja Syyrian välinen yhteistyö oli hyvin vilkasta vuonna 1994. Neljännen pöytäkirjan hyväksymisen jälkeen (joulukuussa 1993) Syyria ja valtuuskunta aloittivat useita tutkimuksia hankkeiden valmistelemiseksi. Kun kaikki nämä tutkimukset saatiin valmiiksi, vuonna 1994 oli mahdollista sitoa lähes kaikki kolmannen ja neljännen pöytäkirjan budjettivarat (vesihuolto, pankkiuudistus, sähköalan kehittäminen, väestöntutkimus) ja valmistella vuodelle 1995 jääneitä maksusitoumuksia (matkailu, Business Center-liikekeskus, hallintoalan koulu). Paikallishallinnon jäykkyydestä huolimatta hyvin tyydyttävät tulokset liittyivät Syyrian kiinnostukseen avata taloutensa ja nykyaikaistaa sen rakenteita sekä Euroopan haluun osoittaa pitkän välikauden jälkeen kiinnostusta Syyrian kanssa tehtävään yhteistyöhön samoin kuin rauhanprosessin tukemiseen. Vaikka hankkeiden toteuttamisen nopeuden suhteen jäi vielä parannettavaa, vuonna 1994 havaittiin, että läheiset ja sovinnolliset suhteet toimijoiden (paikallishallinto ja komissio) välillä ovat ensiarvoisen tärkeät yhteistyön tehokkuuden kannalta. III. RAKENTEELLINEN MUKAUTTAMINEN Niiden eteläisten ja itäisten Välimeren maiden, jotka toteuttavat rakenteellista mukauttamista koskevan ohjelman, talousuudistusten tukemiseen tarkoitetun 300 miljoonan ecun erityisen tukimäärän myöntäminen on uutta neljänsissä rahoituspöytäkirjoissa. 24 Rajallinen osa näiden maiden kanssa tehtyjen neljänsien rahoituspöytäkirjojen varoista voidaan lisätä tähän tukimäärään määrättyihin varoihin. Yhteisö antaa tukea rahoittamalla tuontia sekä tukiohjelmiin sidottua teknistä apua makrotalouden alalla ja talouden eri osa-alueilla koskevia yleisiä tai alakohtaisia ohjelmia. Tuontia koskevien ohjelmien myötä perustettuja vastaavuusrahastoja käytetään sellaisten toimien rahoittamiseen. joUla pyritään lieventämään mukauttamisprosessin kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia. Varojen jakamisesta tukikelpoisten maiden kesken päätettiin rakenteellista epätasapainoa ja pitkän aikavälin kehitystarvetta osoittavien parametrien perusteella. Vuonna 1994 sidottiin 300 miljoonan tukimäärästä 220 miljoonaa ecua (katso taulukko jäljempänä): YHTEISÖN TUKI ETELÄISTEN JA ITÄISTEN VÄLIMEREN ALUEEN MAIDEN RAKENTEELLISEEN MUKAUTTAMISEEN MAKSUSITOUMUKSET VUODEN 1994 LOPULLA Erityinen tukimäärä Pöytäkirjassa mää YHTEENSÄ rätyn tuen määrä ALGERIA 55 MAROKKO TUNISIA JORDANIA VARAUS YHTEENSÄ 70 20 - 15 50 15 60 40 65 80 300 25 80 40 80 Ohjelmien vaikutusta on vielä ennenaikaista arvioida tyhjentävästi, mutta voidaan kuitenkin todeta, että nämä ohjelmat ovat myötävaikuttaneet talousuudistusten toteuttamiseen, ulkopuolisen rahoituksen tarpeen supistumiseen ja sosiaalimenojen lisäämiseen epäsuotuisimmassa asemassa oleville väestönosille. Algeria saa 70 miljoonaa ecua sosiaaliset näkökohdat huomioon ottavaa asuntotuotantoa koskevan uudistusohjelmansa tukemiseen. Tuki toteutetaan alakohtaisena ohjelmana, jonka mukaisesti tuodaan sosiaaliset näkökohdat huomioon ottavan asuntotuotannon toteuttamiseksi tarvittavia rakennusaineita ja -välineitä; vastaavuusrahastoja käytetään sosiaaliset näkökohdat huomioon ottavan asuntotuotannon elinkelpoisuutta koskevien toimien rahoittamiseen. Ensimmäinen 35 miljoonan ecun erä maksettiin helmikuussa 1994. Ohjelman voidaan katsoa olevan käynnissä, vaikka toteuttaminen onkin viivästynyt etenkin Algerian erityisten olosuhteiden vuoksi. Marokko saa yhteisön tukea rakenteellista mukauttamista koskevaan ohjelmaansa 80 miljoonan ecun verran. Vastaavuusrahastoja käytetään talousarviomenojen lisäämiseen terveys- ja opetusalalle. Ensimmäinen 50 miljoonan ecun erä maksettiin joulukuussa 1993. Sen ennuste on laajalti myönteinen niin talousuudistuksen kuin talousarviosta annettavan tuen osalta (vastaavuusrahastoista myönnetyt määrärahat on käytetty, kohdealojen kehitystä kuvaavat osoittimet olivat jatkuvassa kasvussa vertailujakson aikana). Toinen erä maksettiin vuoden 1994 lopulla. Tunisia oli ensimmäinen maa, joka sai yhteisön tukea rakenteellista mukauttamista koskevaan ohjelmaansa. Tämä rahoitusosuus maksettiin kokonaan 31 päivänä joulukuuta 1993. Vastaavuusrahastoista rahoitetaan ohjelmia työpaikkojen luomiseksi. Yhteisön rahoitusosuudella on voitu pitää nämä ohjelmat kunnioitettavalla tasolla. Talousuudistusten toteuttaminen on ollut täysin tyydyttävää, ja lisäksi sosiaaliset osoittimet ovat parantuneet. 26 Jordanian talousuudistusohjelmaa tuettiin 50 miljoonalla eculla (joista 40 miljoonaa ecua mukauttamistukea) vuosina 1992 ja 1993. Ajanjaksolle 1994/1995 yhteisö maksoi (joulukuussa 1994) 30 miljoonaa ecua (joista 25 miljoonaa ecua mukauttamistukea) talousuudistusohjelmien tukemiseen. Vastaavuusrahastojen kohteena ovat opetus- ja terveysmenot. 27 VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIA MAITA KOSKEVA YHTEISTYÖ Vuonna 1994 uudistetussa Välimeren politiikassa, siihen liittyvässä neuvoston asetuksessa (24 päivänä kesäkuuta 1992 annettu asetus (ETY) 1763/92) ja Välimeren alueen kolmansia maita koskevan yhteistyön ensisijaisilla tukialoilla jatkettiin jo käynnissä olevia toimia ja aloitettiin budjettivaroin ja Euroopan investointipankin omin varoin rahoitettuja uusia hankkeita. I. BUDJETTIVARAT: Viimeksi kuluneena vuotena budjettivarojen määrä oli 65 miljoonaa ecua maksusitoumusmäärärahoina ja 44,66 miljoonaa ecua maksumäärärahoina. Sen jälkeen, kun uudistettua Välimeren politiikkaa alettiin harjoittaa heinäkuussa 1992, määrärahoja on sidottu 165,05 miljoonaa ecua ja niistä on maksettu 65,47 miljoonaa ecua, eli 40 prosenttia sidotuista määristä. Komission talousarviosta (katso liitteenä oleva luettelo) 31 päivään joulukuuta 1994 mennessä rahoitetut hankkeet, ohjelmat ja toimet jakautuvat ensisijaisten alojen mukaan seuraavasti: Ympäristö 22 prosenttia Hajautettu yhteistyö 48 prosenttia Väestöntutkimus Kulttuuri - Viestintä Koulutus - Opetus Rauhanprosessi Riskipääomat 6 prosenttia 2 prosenttia 5 prosenttia 3 prosenttia 5 prosenttia Mikrotason toiminta 9 prosenttia Tammikuun 1 päivän ja 31 päivän joulukuuta 1994 välisenä aikana hyväksyttiin jäljempänä lueteltu rahoitus: Ympäristö: 28 Euroopan investointipankin "Tunisian rannikkokaupunkien viemäröinti" -hankkeen toisen vaiheen korkotukeen kirjattiin 6,36 miljoonaa ecua. Hajautettu yhteistyö: Pilottivaiheista saatujen tyydyttävien tulosten perusteella seuraavia toimia vakautettiin: Med Urbs Med Campus (8,9 miljoonaa ecua) Välimeren alueen kolmansien maiden pai kallisyhteisöjen ja Euroopan yhteisön paikallisyhteisöjen välisen yhteistyön tukeminen ; (8,9 miljoonaa ecua) Välimeren alueen kolmansien maiden yliopistojen ja Euroopan yhteisön yliopistojen välisen yhteistyön tukeminen ; Med Media (6,1 miljoonaa ecua) Välimeren alueen kolmansien maiden ja Euroopan yhteisön tiedotusvälineiden tukeminen ; Med Avicenne (7,39 miljoonaa ecua) Välimeren alueen kolmansien maiden ja Euroopan yhteisön tutkimuskeskusten tukeminen. Kaikilla näillä ohjelmilla pyritään kehityshankkeisiin osallistuvien toimijoiden välisiä yhteistyöverkkoja perustamalla luomaan tai lujittamaan suhteita, ei ainoastaan yhteisön ja sen Välimeren etelä- ja itärannoilla olevien kumppanien muiden kuin kaupallisten yhtiöiden välillä, vaan myös sen kumppanien muiden kuin kaupallisten yhtiöiden välillä keskenään. VUONNA 1993 "MED INVEST' -OHJELMALLA ALOITETTUA TOIMINTAA JATKETTIIN VUONNA 1994. MED INVEST:ILLÄ TUETAAN PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN JA EUROOPAN YHTEISÖN VÄLISTÄ YHTEISTYÖTÄ. 3 Alueellinen yhteistyö: Komissio hyväksyi tällaisen yhteistyön rajoissa hankkeen eurooppalais-arabialaisen hallintoalan koulun perustamiseksi (8,3 miljoonaa ecua), joka on ensimmäinen eurooppalais- arabialaisten suhteiden pohjalta virallisesti perustettu laitos. Tässä laitoksessa, joka sijoitetaan Granadaan, otetaan käyttöön merkittävä arabimaiden hallintoalan koulutusohjelma ja samalla koulutetaan korkean tason eurooppalaisia ja arabimaiden virkamiehiä Euroopassa. Lisäksi useita toimia (4,5 miljoonaa ecua), joilla pyritään tukemaan rauhanprosessia, sidottiin kysynnän ja tarpeiden mukaan ja erityisesti Eurooppa-Lähi-Itä -kumppanuuteen perustuvaan taloudellista kehitystä koskevaan hankkeeseen, joka on suunnattu erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille. Tässä kohdassa voidaan mainita myös noin 60 mikrotason tointa (3,7 miljoonaa ecua), jotka koskevat teknistä apua, tutkimuksia, myynnin edistämistä, koulutusta (seminaarit, keskustelufoorumit, tapaamiset, julkaisut. ). II. EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN OMAT VARAT Vuoden 1994 lopulla hyväksyttiin yhdeksän "pöytäkirjan ulkopuolista" tointa, joissa tukea annettiin yhteensä 612 miljoonaa ecua suunnitelluista 1 800 miljoonasta ecusta. Neljään aiempina vuosina (1992 ja 1993) jo hyväksyttyyn hankkeeseen lisättiin vuonna 1994 toimet seuraavasti: - Ympäristö, kolme lainaa (3 prosentin korkotuki) a) "Sorek Sewage Treatment" (10 miljoonaa ecua) noin kahdeksan kilometriä Jerusalemista länteen sijaitsevan jätevedenpuhdistamon rakentaminen ja viemäriverkoston liitokset; 30 b) "Antalya Sewerage" (35 miljoonaa ecua) jäteviemäriverkoston ja jätevedenpuhdistamon rakentamiseen Antalyan kaupunkiin; c) "Tunisian rannikkokaupunkien viemäröinti" (25 miljoonaa ecua - vaihe II). Laina, kahden puhdistamon (Grand Tunis ja Médénine) rakentamisen ja laajentamisen rahoittamiseksi ja Menzelin, Bourgiban, Soussen, Monastirin, Kelibian, M'Sakenin ja Médéninen kaupunkien viemäriverkoston tukemiseksi. Lentokenttien infrastruktuurien alalla myönnettiin 80 miljoonan ecun laina Beirutin (Libanon) kansainvälisen lentokentän kahden uuden kiitoradan, yhden matkustajaterminaalin ja siihen liittyvien julkisten ja teknisten laitteistojen rakentamiseen tai laajentamiseen. Lopuksi Euroopan yhteisön ja Marokon välisen sähkön vhteenkvtkettàvwden rahoittamiseen myönnettiin 80 miljoonan ecun laina; tässä tapauksessa Euroopan sähköverkkoa pyritään jatkamaan Marokkoon 30 kilometrin pituisella merenalaisella kaapelijärjestelmällä, joka kulkee Gibraltarin salmen alitse, ja lujittamaan Marokon sähkönvälitysverkostoa. PÄÄTELMÄ Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa toteutettavan rahoitus- ja teknisen yhteistyön tilanne oli kokonaisuudessaan myönteinen vuonna 1994, vaikka poliittinen epävarmuus vielä tänä vuonna vaikuttikin erityisesti Algerian kanssa tehtyyn yhteistyöhön. Erityisen rohkaisevaa oli useiden hajautettua yhteistyötä koskevien ohjelmien menestys. Ne vastasivat selkeästi tarpeita, ja niissä korostui erilaisten muiden kuin kaupallisten yhtiöiden toimijoiden merkitys toimijoina yhteistyössä Välimeren alueen kolmansien maiden kanssa. 31 Liiteluettelo 1. Pöytäkirjojen rahoituksellinen täytäntöönpano 2. Pöytäkirjojen alakohtainen täytäntöönpano Pohjoiset Välimeren maat Eteläiset ja itäiset Välimeren maat 3. Välimeren alueen kolmansia maita koskeva yhteistyö Budjettivarat Euroopan investointipankki 32 KOLMEN ENSIMMÄISEN PÖYTÄKIRJAN RAHOITUKSELLINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO KOKONAISUUDESSAAN TALOUSARVIO Euroopan investointipankki PÖYTÄKIRJA KOKONAISUUDESSA/5 1978- 1991 YHTEENSÄ Maksusitoumul< Maksusitoumul' Maksut YHTEENSÄ Maksusitoumukse Maksut Kypros Malta Turkki Välisumma pohjoisten Vä 44 38,5 590 672,5 Algeria Marokko Tunisia Välisumma Maghreb-mai 144 356 208 708 Arvo 38,6 38,5 590 667,1 126 354 208 688 403 85 46 95 629 Egypti Jordania Libanon Syyria Välisumma Mashrek-maii Israel Välisumma Mashrek-maiden ja Israelin osalta Välisumma Maghreb- ja 1 1304 Välisumma Välimeren aid 2009,5 4579,1 393 85 45 93 616 1337 100% 99% 88% 99% 100% 97% 98% 100% 98% 98% 98% Maksut Arvo 36,1 22 590 648,1 YHTEENS o/ /o 94% 57% 100% 97% 92 55 115 262 Arvo % Arvo o/ /o 92 100% 63 55 100% 43 115 100% 115 262 '100% 221 62 297 186 545 280 68 23 48 419 49% 84% 89% 79% 360 297 250 907 360 297 250 907 100% 100% 100% 100% 71% 80% 51% 52% 68% 492 118 107 208 925 133 1058 1965 74% 77% 2227 492 118 107 98 815 133 948 1855 6642 100% 100% 100% 47% 88% 100% 90% 94% 298% 207 232 217 656 394 118 49 79 640 127 767 1423 5130 98% 228% 964 3540,1 136 93,5 705 934,5 504 653 458 1615 895 203 153 303 1554 133 1687 3302 4236,5 78% 100% 84% 58% 78% 87% 72% 80% 100% 46% 81% 79% 95% 81% 77% 77% Arvo 130,6 93,5 705 929,1 486 651 458 1595 885 203 152 191 1431 133 1564 3159 4088,1 % Arvo 96% 100% 100% 99% 99,1 65 705 869,1 269 96% 100% 529 100% 403 99% 1201 99% 100% 99% 63% 92% 100% 674 186 72 127 1059 127 1186 96% 2387 96% 3256,1 % 76% 70% 100% 94% 55% 81% 88% 75% 76% 92% 47% 66% 74% 95% 76% 80% l)maksusitoumukset yhteensä. 2)maksut/maksusitoumukset, mukaan lukien käytössä olevat maksusitoumukset 1991-1996 TOTAL Engagements Paiements TOTAL Engagements % Valeur % Valeur KOLMEN ENSIMMÄISEN PÖYTÄKIRJAN RAHOITUKSELLINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO KOKONAISUUDESSAAN BUDGET BEI TOTAL PROTOCOLE Valeur 46 157 75 278 150 39 17 5 211 70 218 116 404 258 46 24 43 371 66% 72% 65% 69% 58% 85% 71% 12% 57% % 33% 15 25 16% 46 61% 86 31% 6 15 2 4% 38% 12% 23 11% Valeur 180 150 158 488 172 46 19 237 34 271 280 220 168 668 310 80 45 115 550 82 632 64% 68% 94% 73% 55% 58% 42% 0% 43% 41% 43% Paiements % Valeur Paiements % 8% 12% 16% 12% 15 18 25 58 35 35 30 65 20% 0% 0% 15% 88% 24% TOTAL 350 438 284 1072 568 126 69 158 921 82 1003 Engagements Valeur 226 307 233 766 65% 70% 82% 71% 322 85 36 5 448 34 482 57% 67% 52% 3% 49% 41% 30 43 71 144 41 15 2 0 58 30 88 % 13% 14% 30% 19% 13% 18% 6% 0% 13% 88% 18% 371 211 57% 23 11% Algeria Morroco Tunisia s/total Maghreb Egypte Jordanie Liban Syrie s/total Mashrek Israel s/total Mashrek &lsr s/total Med 775 489 63% 109 22% 1300 759 58% 123 16%| 2075 1248 60% 232 19% C^ l)maksusitoumukset yhteensä. 2)maksut/maksusitoumukset, mukaan lukien käytössä olevat maksusitoumukset kTÄKIRJOJEN ALAKOHTAINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO POHJOISTEN VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIEN MAIDEN OSAI ETY/POHJOISET VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANNET MAAT - (1978 - 1993) TOIMINTA- ALUEET \lMMÄINEN PÖYTÄKMOiNEN PÖYTÄKIRJAKOLMAS PÖYTÄKIRJA YHTEENSÄ (1965/1993) Miljoonaa ec % oonaa ec % oonaa ec % Joonaa ec % h INFRASTRUKTUURIT, VESI 105,2 53,9% 68,9 30,0% 127,0 50,2% 301,1 44,4% (vedenotto ja-jakelu) 2, VIEMÄRÖINTI YMPÄRISTÖ 8,5 4,4% 10,7 4,7% 4,6 3, ENERGIA (lämpövoimalat, kaasun-ja sähkönjakelu) 7,6 3,9% 77,0 33,6% 89,0 4, MAATALOUS, KALASTUS, METSÄTALOUS 10,5 4,2% 19,0 2,8% 5, KAUPPA TEOLLISUUS, PALVELUT 62,9 27,4% 15,0 5,9% 151,6 22,4% 6, YHTEISTYÖ TIETEEN ALALLA 7, KOULUTUS 73,7 37,8% 8, TERVEYS, ASUMISOLOSUHTEET 9, RAKENTEELLINEN MUKAUTTAMINEN (kahdenvälinen osuus) 10. JÄLJELLE JÄÄVÄT MÄÄRÄT 5,0 2,2% 5,0 2,2% 5,0 0,7% 5,6 0,8% 0,0 0,0% 0,6 0,2% 0,0 0,0% 6,3 0,9% 11, YHTEENSÄ 195,0 100% 229,5 100% 6,3 253,0 2,5% 100% 677,5 100% 0,0 0,0% 31. 12. 94 EUROOPAN KAIKKI MAAT ( 1 9 7 8- TOIMINTA- ALUEET PÖYTÄKIRJOJEN ALAKOHTAINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO POHJOISTEN VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIEN MAIDEN OSALTA ENSIMMÄINEN PÖYTÄKIRJA (1965/1983) TOINEN PÖYTÄKIRJA (1973/1988) KOLMAS PÖYTÄKIRJA (1979/1993) INVESTOINTIPANKKI 1994) YHTEENSÄ (1965/1993) Miljoonaa ecua % Miljoonaa ecua % Miljoonaa ecua % Miljoonaa ecua % 1. INFRASTRUKTUURIT, VIEMÄRÖINTI, VESI (vedenottoja -jakelu) 36 100% 44 6 4% (D 40 10 2 5% 6% 120 4 6% 10 4% 2. ENERGIA (lämpövoimalat, kaasun- ja sähkönjakelu) 3. MAATALOUS, METSÄTALOUS OS KALASTUS, 4. KAUPPA, TEOLLISUUS, PALVELUT 5. KAIKKI LAINAT (teollisuudelle toimintaan) tai osittain teolliseen 6. JÄLJELLE JÄÄVÄT MÄÄRÄT 7. YHTEENSÄ (1) josta ympäristön osuus on 7 miljoonaa ecua. 25 3 6% 27 80 17% 5 1% 27 105 10% 4 0% 36 100% 69 100% 157 100% 262 100% TOIMINTA- ALAT 1. INFRASTRUKTUURIT, VESI (vedenotto ja -jakelu) 2. VIEMÄRÖINTI, YMPÄRISTÖ 3. ENERGIA (lämpövoimalat) kaasun- ja sähkönjakelu) 4. MAATALOUS. KALASTUS, METSÄTALOUS 5. KAUPPA. TEOLLISUUS, PALVELUT ^ ^ 6. YHTEISTYÖ TIETEEN ALALLA 7. OPETUS (1) 8. TERVEYS. ASUMISOLOSUHTEET 9. RAKENTEELLINEN MUKAUTTAMINEN (2) (kahdenvälinen osuus) 10. JÄLJELLE JÄÄVÄT MÄÄRÄT PÖYTÄKIRJOJEN ALAKOHTAINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO ETELÄISTEN JA ITÄISTEN ETY- KAIKKI MAAT (1978 -1994) ENSIMMÄINEN PC TOINEN PÖYTÄKI KOLMAS PÖYTÄK NELJÄS PÖYTÄKI (1978/1981) % Miljoona ecu (1981/1986) % biljoona ecu (1986/1991) % liljoona ecu (1991/1996) % liljoona ecu YHTEENSÄ (1978/1996) liljoona eci % 3% 0% 8% 2% 0% 186 0 9% 0% 204 10% 82 0 4% 0% 18% 576 27% 22% 421 20% 23 0 61 15 0 136 169 4 12 34 0 27 23 0 8% 0% 7% 6% 0% 44 0 56 39 0 7% 0% 9% 6% 0% 145 35% 260 42% 18% 143 23% 85 0 60 5 0 35 34 20 61 1 0 0 6 28% 0% 20% 2% 0% 11% 11% 7% 20% 0% 0% 0% 2% 75 26 41 22 0 0 22 6% 10% 5% 0% 0% 5% 18 44 6 0 0 5 3% 7% 1% 0% 0% 1% 2% 19. 2% 50 0 6% 0% 68 158 48 50 0 3% 7% 2% 2% 0% 1% 286 37% 319 15% 11. YHTEENSÄ 307 100% 415 100% 615 100% 775 100% 2112 100% ( 1 ) Kohteena olevat hankkeet, ohjelmat tai koulutustoiminta sisältyvät asianomaiseen alaan. (2) "Rakenteellisen mukauttamisen" osuus on 300 miljoonaa ecua, joista 220 miljoonaa on jo sidottu. PÖYTÄKIRJOJEN ALAKOHTAINEN TÄYTÄNTÖÖNPANO ETELÄISTEN JA ITÄISTEN VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIEN MAIDEN OSALTA EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI - KAIKKI MAAT (1978 - 1994) TOIMINTA- ALUEET ENSIMMÄINEN POY1 TOINEN PÖYTÄKIRJA KOLMAS POYTAKIRJNELJAS PÖYTÄKIRJA (1978/1981) (1981/1986) (1986/1991) Miljoonaa ec % oonaa ec % oonaa ec % (1991/1996) % oonaa ec YHTEENSÄ (1978/1996) ioonaa ec % 1. INFRASTRUKTUURIT, VESI (vedenottoja -jakelu) 2. VIEMÄRÖINTI - YMPÄRISTÖ 3. ENERGIA kaasun-ja (lämpövoimalat, sähkönjakelu) 4. MAATALOUS, KALASTUS, METSÄTALOUS 166,5 46% 136,5 23% 97,5 10% 337 26% 738 23% 0 97 0% 10 2% 129 13% 12 1% 151 5% 27% 201,5 34% 188 19% 127 10% 614 19% 20,5 6% 132 22% 284 28% 59 5% 496 15% 5. KAUPPA, TEOLLISUUS, PALVELUT 6. JÄLJELLE JÄÄVÄT MÄÄRÄT 78 0 22% 120 20% 187,5 19% 224 17% 610 19% 0% 0 0% 117 12% 541 42% 658 20% 7. YHTEENSÄ 362 100% 600 100% 1003 100% 1300 100% 3265 100% LÄHDE -. Euroopan investointipankin neljännesvuosi) 1 VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIA MAITA KOSKEVA YHTEISTYÖ Budjettivarat Coulukuu 1994) Toiminta-alat 1. Ympäristö Maksusitoumukset (miljoonaa e 1. 1 Korkotuki (Euroopan investointipankin lainat) IMPHOS - kadmiumin poistaminen (fosfaatit) 1. 2. 1. 3. I. E. E. koulutus 1. 4. Viemäröintiprojekti Gazan alueella 19,95 1,10 0,53 15,00 Yhteensä 1. 36,58 (22 %) 2. Hajautettu yhteistyö 2. 1. CIHEAM 2. 2. MED-URBS 2. 3. MED-CAMPUS 2. 4. MED-INVEST 2. 5. MED-MEDIA 2. 6. MED-AVICENNE 3,00 22,32 23,30 10,00 11,04 8,82 Yhteensä 2. 78,48 (48 %) 3. Alueellinen yhteistyö 3. 1 Puitesopimus 3. 2 Väestö 3. 3 EURONEWS 3. 4 Riskipääomat 3. 5 Eurooppalais-arabialainen hallintoalan koulu 3. 6 Rauhanedistämishankkeet 3. 7 Mikrotaloudellisen tason toiminta * 0,5 10,50 3,00 9,00 8,30 4,45 14,24 Yhteensä 3. 49,99 (30 %) KAIKKI YHTEENSÄ 165,05(100%) 'Mikrotaloudellisen tason toiminta Tekninen apu Tutkimus Myynnin edistäminen Koulutus, seminaarit 3,18(22,3%) 3,81 (26,8%) 0,33 (2,3 %) 6,92 (48,6 %) "^ I VÄLIMEREN ALUEEN KOLMANSIA MAITA KOSKEVA YHTEISTYÖ Euroopan investointipankin omat varat (joulukuu 1994) Toiminta-alat 7. Ympäristö Maksusitoumukset (miljoonaa e 1. 1 Jätevesien käsittely ja siihen liittyvä infrastruktuuri (Tartusin ja Latakian rannikkokaupungit Syyriassa) 40,0 42,0 1. 2. Tunisian rannikkokaupunkien viemäröinti 1. 3. Sorekin jätteiden käsittelylaitos Israelissa 10,0 1. 4. Antalyan viemäriverkosto ja jätteiden käsittelylaitos 35,0 Yhteensä 1. 127,0(21%) 2. Muut 45,0 2. 1. Televiestintä/Jordanian kansainvälinen verkko 2. 2. Beirutin lentokenttä Libanonissa 80,0 2. 3. Maghreb-maiden ja Espanjan välinen kaasuputki (/ 200,0 2. 4. Televiestintä/Marokon kansainvälinen verkko 80,0 2. 5. Marokon ja EU-maiden välinen sähkönjakeluyhteys 80,0 Yhteensä 2. 485,0 (79 %) KAIKKI YHTEENSÄ 612,0 (100 %) "f O ISSN 1024-4492 KOM(96) 151 lopullinen ASIAKIRJAT FI il Luettelonumero : CB-CO-96-161-FI-C ISBN 92-78-02419-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: RELAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO E AL PARLAMENTO EUROPEO SULL' ESECUZIONE DELLA COOPERAZIONE FINANZIARIA E TECNICA CON I PAESI TERZI MEDITERRANEI - 1994

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
cooperation policy
financial cooperation
report
technical cooperation

text: COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ' EUROPEE Bruxelles, 02. 05. 1996 COM(96) 151 def. RELAZIONE DELLA COMMISSIONE AL CONSIGLIO E AL PARLAMENTO EUROPEO SULL'ESECUZIONE DELLA COOPERAZIONE FINANZIARIA E TECNICA CON I PAESI TERZI MEDITERRANEI 1994 PREAMBOLO La relazione annuale 1994 è la seconda riguardante l'attuazione della cooperazione finanziaria e tecnica con i paesi terzi mediterranei tanto sul piano bilaterale come su quello della cooperazione cosiddetta orizzontale. Rispetto all'anno precedente la presente relazione fornisce ulteriori informazioni sulle azioni avviate nel 1994, nonché una valutazione della cooperazione attuata secondo i desideri del Consiglio e del Parlamento europeo. Per quanto concerne la cooperazione, viene seguito con particolare interesse il rispetto di tutte le tappe del ciclo del progetto e con particolare attenzione la valutazione delle azioni. Del resto, il coordinamento con gli Stati membri e altri finanziatori, in special modo la Banca mondiale, dovrebbe permettere una più efficace realizzazione delle azioni finanziate dalla Comunità. Nel 1994 la cooperazione bilaterale con i PTM è stata relativamente soddisfacente con un'accelerazione degli impegni ma con ritardi per quanto riguarda i pagamenti. Come viene spiegato in dettaglio nei paragrafi per paese la situazione politica spiega in gran parte questo ritardo (situazione politica in Algeria, cambiamenti di governo in Marocco). Quanto alla cooperazione orizzontale si constata una vasta risonanza dei programmi decentralizzati rispondenti a una esigenza reale a livello degli enti locali come a quello delle università o dei media. Tuttavia il 1994 rappresenta soprattutto un cambiamento della politica dell'Unione europea nei confronti del bacino Mediterraneo. Dopo il Consiglio europeo di Corfù e la comunicazione della Commissione del 19 ottobre 1994 sul consolidamento della politica mediterranea dell'UE: "Instaurazione di un partenariato euromediterraneo", i cui principi fondamentali sono stati approvati dal Consiglio europeo di Essen, si constata una più ampia presa di coscienza da parte dell'UE per quanto riguarda l'importanza di una vera politica di partenariato con la regione mediterranea, in considerazione dei molteplici problemi cui si dovrà far fronte negli anni futuri. COOPERAZIONE CON I PTM MEDITERRANEO SETTENTRIONALE1 Osservazioni generali La cooperazione finanziaria e tecnica con i paesi del Mediterraneo settentrionale è proseguita nel 1994 con gli ultimi impegni ed azioni dei terzi protocolli finanziari con Malta e Cipro. Il quarto protocollo con la Turchia, deciso nel 1980, è rimasto bloccato nel 1994. Nel caso di Cipro si è convenuto di attribuire il saldo disponibile a titolo del terzo protocollo per la comunità greco-cipriota al finanziamento di un "Istituto europeo", sul quale sono stati completati gli studi preparatori. Quanto a Malta la cooperazione si è concentrata sul controllo e, per quanto possibile, sull'accelerazione dell'attuazione dei progetti approvati. Il negoziato del quarto protocollo con Malta e Cipro costituisce l'elemento saliente di quest'anno; i testi sono stati siglati dalle parti nel dicembre 1994. I. 1. 1. 2. 3. 4. 2. Valutazione per paese 2. 1. CIPRO 1. I due primi protocolli Gli stanziamenti di bilancio dei primi due protocolli completamente impegnati ed erogati al 96% del totale. Le risorse proprie della BEI (48 MECU) sono state completamente impegnate ed esborsate. (26 MECU) sono stati 2. Il terzo protocollo Il totale degli stanziamenti di bilancio è di 18 MECU. I nuovi impegni nel 1994 sulle risorse di bilancio ammontano a 2,2 MECU e riguardano i seguenti progetti: Cipro, Malta e Turchia. Settore a) Settore rurale Progetto Sostegno alla agricola (265. 000 ECU) ricerca b) Settore pubblico Cooperazione amministrativa (100 000 ECU) Studio sulle procedure doganali (102 260 ECU) Cartografia e catasto (800 000 ECU) Descrizione Potenziamento dell'Istituto di ricerca agricola nel campo della patologia vegetale Visite e seminari per funzionari nei settori disciplinati dal diritto comunitario Formazione del personale nazionale alle procedure in vigore nell'ambito dell'UE Sostegno all'informatizzazione del catasto cipriota e) Industria Formazione di formatori (68 000 ECU) Formazione del personale pubblico Automatizzazione delle procedure di produzione delle PMI (99 700 ECU) Normalizzazione, certificazione e controllo di qualità (474 000 ECU) Controllo dell'inquinamento industriale (350 000 ECU) Introduzione dei metodi di produzione moderni, informatizzazione e incremento della produttività delle PMI Sostegno ad un istituto cipriota di controllo di qualità e normalizzazione Studio sui rifiuti industriali, sostegno ad una nuova legislazione d) Ambiente Inoltre 3,05 MECU sono stati imputati alla copertura degli abbuoni di interesse sui prestiti BEI. Alla fine del 1994 le risorse di bilancio sono state impegnate al 70%, di cui l'88% è stato erogato. Le risorse della BEI non ancora impegnate (ovvero 29 MECU su 44) lo sono state tramite linee di credito a favore d'interventi nei settori dell'alimentazione idrica e dell'industria. Al 31 dicembre 1994 gli esborsi avevano raggiunto il 34% del totale. Il testo del quarto protocollo finanziario (1995-1998) è stato siglato nel dicembre 1994. 3. Valutazione Nel 1994 la cooperazione finanziaria e tecnica è proseguita in modo soddisfacente. Alcuni miglioramenti delle procedure amministrative, concordati con le autorità cipriote, saranno applicati a decorrere dal 1995 e permetteranno di accelerare il ritmo di esecuzione dei progetti. Pochi progressi invece sono stati compiuti per quanto riguarda l'impegno delle risorse destinate alle iniziative bicomunitarie, eccettuato l'avvio di studi di fattibilità per il trattamento delle acque di rifiuto di Nicosia. 2. 2. MALTA I tre protocolli finanziari (1979-1993) di cui ha fruito Malta sono stati interamente impegnati (93,5 MECU) entro il 1° gennaio 1994. Gli stanziamenti di bilancio (38,5 MECU) sono stati erogati al 57% e le risorse proprie della BEI (55 MECU) al 78%. Gli stanziamenti di bilancio sono stati essenzialmente destinati alle infrastrutture, alla formazione e alla promozione dell'attività economica locale in special modo nel settore del turismo. Le risorse proprie della BEI sono state principalmente destinate alle infrastrutture (40%), alle telecomunicazioni (20%) nonché all'ambiente e all'acqua potabile. II testo del nuovo protocollo finanziario con Malta (1995-1998) è stato siglato nel dicembre 1994. H. MEDITERRANEO SUD-ORIENTALE2 1. 1. 2. Osservazioni generali Nel 1994 i nuovi impegni finanziari del quarto protocollo nei paesi MSO sono ammontati a 574 MECU, di cui 250 MECU di stanziamenti di bilancio e 324 MECU di risorse proprie della BEI. Un nuovo orientamento si è verificato nella ripartizione settoriale della cooperazione finanziaria dell'ultima generazione di protocolli. I primi tre protocolli hanno dato la priorità ai settori dell'infrastruttura, dell'agricoltura, dello sviluppo rurale e alla formazione professionale. Questi settori sono stati principalmente finanziati mediante stanziamenti di bilancio e, per il quarto protocollo, sono stati rafforzati con misure di accompagnamento e riforme economiche intraprese in diversi paesi MSO. 3. Tra gli strumenti che la nuova politica mediterranea ha messo a disposizione dei paesi MSO per sostenere i programmi di riforma economica 300 MECU sono stati I paesi del Mediterraneo Sud-Orientale sono i paesi della regione del Maghreb (Algeria, Marocco e Tunisia) e i paesi della regione del Mashrak (Egitto, Israele, Giordania, Libano e Siria). attribuiti ai programmi di adeguamento strutturale. Questa dotazione è stata completata con una parte dei fondi del quarto protocollo finanziario. Inoltre 80 MECU prelevati dagli stanziamenti di bilancio del quarto protocollo, sono stati destinati ai capitali di rischio3 (nel terzo protocollo soltanto 31 MECU). Nel 1994 Marocco, Egitto e Giordania hanno realizzato i loro primi impegni per un totale di 28 MECU. La Tunisia aveva già impegnato 7 MECU nel 1993, l'Algeria, il Libano e la Siria non hanno ancora realizzato alcun impegno. 4. Alla fine del 1994 la situazione è la seguente: il tasso d'impegno globale dei fondi a disposizione dei primi tre protocolli (stanziamenti di bilancio e risorse proprie della BEI) è del 96,5%, quello del quarto protocollo è del 60% con in testa il Marocco, la Tunisia e la Giordania. Soltanto la Siria presenta un notevole ritardo con un tasso d'impegno del 3% sui fondi del quarto protocollo, dovuto al lento avvio del terzo e del quarto protocollo. 2. Valutazione per paese 2. 1. ALGERIA 1. I primi tre protocolli MAGREB Gli stanziamenti di bilancio dei primi tre protocolli (144 MECU) sono stati impegnati all'88% ed esborsati al 49%. Le risorse proprie della BEI (360 MECU) sono state impegnate al 100% ed erogate al 58%. 2. Il quarto protocollo Gli stanziamenti di bilancio di questo protocollo (70 MECU) sono stati utilizzati per un numero limitato di operazioni e di settori: sviluppo rurale, habitat e infrastrutture economiche. Data la situazione economica e politica, gli impegni realizzati su stanziamenti di bilancio nel corso del 1994 sono stati molto limitati, ovvero: 0,75 MECU sono stati impegnati per uno studio preparatorio di un programma agricolo (prestito AS AL) della Banca mondiale. Sui capitali di rischio non è stata avviata alcuna operazione (importo previsto: 18 MECU). Alla fine del 1994 è stato impegnato il 64% (di complessivi 280 MECU) delle risorse proprie della BEI, conformemente alla programmazione, in operazioni relative alle infrastrutture di trasporto e all'approvvigionamento idrico. Oltre ai capitali di rischio i PTM hanno fruito dello strumento ECIP nell'ambito del quale nel 1994 è stato impegnato per l'insieme di questi paesi un importo di 8,75 MECU. Alla fine del 1994 gli stanziamenti di bilancio erano impegnati al 66%, di cui era stato erogato il 33%. Le risorse proprie della BEI erano impegnate al 64%, di cui era stato erogato l'8%. 3. Valutazione La situazione politica in Algeria ha impedito un sostanziale progresso della cooperazione comunitaria durante il 1994. I ritardi accumulati hanno causato la chiusura di alcuni progetti dei primi tre protocolli e il riorientamento di altri progetti in corso. Tenendo conto delle difficoltà incontrate nell'attuazione dei progetti approvati e dell'analisi dei nuovi progetti, l'impiego del saldo del quarto protocollo (ovvero 124 MECU su un totale di 350) potrebbe essere difficile a breve termine. 2. 2. MAROCCO 1. I primi tre protocolli Gli stanziamenti di bilancio (356 MECU) sono stati impegnati a oltre il 99% e pagati all'84%. I prestiti sulle risorse proprie della BEI (297 MECU) sono stati impegnati al 100% e pagati al 78%. 2. Il quarto protocollo Su un totale di 218 MECU di stanziamenti di bilancio, nel 1994 sono stati approvati 112 MECU per i seguenti progetti: Settore a) Infrastrutture b) Sviluppo rurale Progetto Descrizione Distribuzione dell'acqua potabile e misure sanitarie (11 MECU) Questo progetto prevede l'adduzione dell'acqua potabile in 19 centri rurali Sistemazione agricola dello Haouz (21,5 MECU) Sostegno alle Casse locali di credito agrario (16,4 MECU) Sostegno al Fondo di sviluppo agricolo (50 MECU) Costruzione delle reti irrigue e assistenza tecnica all'ente per la valorizzazione agricola dello Haouz II progetto prevede il potenziamento delle Casse locali per permettere loro di concedere prestiti ai piccoli agricoltori II progetto prevede di mettere a disposizione dell'FSA una linea di bilancio che permetta di concedere sovvenzioni ai piccoli agricoltori che intendono introdurre miglioramenti tecnici Questo progetto prevede: - Azione riguardante la vegetazione a livello del suolo, lo stato del mare, la sorveglianza delle foreste - Assistenza tecnica specializzata, formazione, fornitura di attrezzature Questo progetto prevede il potenziamento del sistema sanitario a favore delle madri e dei bambini contribuendo ai programmi di formazione e al miglioramento delle infrastrutture e della gestione e) Cooperazione scientifica Sviluppo del telerilevamento (4 MECU) d) Sanità Sostegno sanitario alle madri e ai neonati (9 MECU) Inoltre l'80% dei capitali di rischio (ovvero 20 MECU) è stato impegnato a favore dei progetti promossi dalle piccole e medie imprese marocchine soprattutto in associazione con operatori europei. I prestiti su risorse proprie della BEI (220 MECU) sono stati attribuiti a operazioni nel settore agricolo (sistemazioni, credito) e in quello delle infrastrutture (elettricità, acqua). I progetti in esame permetteranno di impegnare nel 1995 la totalità degli stanziamenti, di cui il 14% sotto forma di linea di credito a favore del settore industriale. Alla fine del 1994 gli stanziamenti di bilancio erano stati impegnati al 72%, di cui era stato esborsato il 16%. Le risorse proprie della BEI erano state impegnate al 68%, di cui era stato erogato il 12%. 3. Valutazione In linea di massima, nel 1993 l'attuazione dei protocolli finanziari ha avuto uno sviluppo positivo. In effetti, se il tasso d'impegno è soddisfacente il livello dei pagamenti è modesto. La lentezza è dovuta essenzialmente ai successivi cambiamenti del governo marocchino, dato che in 16 mesi, dal novembre 1993 al febbraio 1995, tre diverse persone si sono succedute al posto di ministro delle Finanze (Ordinatori nazionali). Lo scarso livello dei pagamenti è dovuto altresì all'esito infruttuoso di alcune gare d'appalto (Facoltà delle scienze e tecniche, Ricerca scientifica). 2. 3. TUNISIA 1. I primi tre protocolli finanziari Gli stanziamenti di bilancio dei primi tre protocolli finanziari (208 MECU) sono stati impegnati al 100% ed esborsati all'89%. I prestiti della BEI su risorse proprie (251 MECU) sono stati impegnati al 100% ed esborsati all'87%. 2. Il quarto protocollo Gli stanziamenti di bilancio approvati nel 1994 ammontano a 13 MECU su un totale di 116 MECU e riguardano i seguenti progetti: Settore Progetto Descrizione a) Sviluppo rurale Sviluppo rurale di Sejnane - Fase II (5 MECU) L'obiettivo è di consolidare il reddito, di rafforzare l'attuale organizzazione degli allevatori e di dotarli di capacità di gestione che permettano loro di garantire la perpetuità dei pascoli e del sistema di allevamento semintensivo Dighe collinari (3 MECU) Creazione di riserve b) Industria Assistenza tecnica per la promozione della qualità in Tunisia (5 MECU) d'acqua (tre dighe) per uso multiplo: irrigazione, ricarica delle falde freatiche e protezione contro le piene II progetto prevede sensibilizzazione e formazione degli operatori delle amministrazioni e istituzioni tunisine, nonché la formazione e l'assistenza tecnica necessarie per porre in atto il sistema di controllo della qualità e di sviluppo delle infrastrutture I capitali di rischio (15 MECU) gestiti dalla BEI sono stati impegnati al 47%; la rimanenza dovrà essere utilizzata a partire dal 1995. Questi fondi serviranno ad integrare le risorse proprie delle imprese tunisine tramite diverse istituzioni finanziarie locali. I prestiti concessi dalla BEI su risorse proprie, pari a 168 MECU, sono stati impegnati al 94% (il 23% durante il 1994) secondo la ripartizione seguente: il 49% nelle infrastrutture economiche (risorse idriche e mezzi di comunicazione) il 41% nei settori dell'industria (linea di credito all'industria e creazione di zone industriali) e del turismo (linea di credito). Alla fine del 1994 gli stanziamenti di bilancio erano impegnati al 65%, di cui il 61% erogato. Le risorse proprie della BEI erano impegnate al 94%, di cui il 16% erogato. io 3. Valutazione Globalmente l'attuazione dei protocolli finanziari in Tunisia è del tutto soddisfacente a livello tanto degli impegni quanto dei pagamenti. L'amministrazione tunisina e gli enti esecutori dei progetti realizzati nel quadro dei protocolli hanno dato prova di un'eccellente capacità per quanto riguarda l'esecuzione tecnica e la gestione finanziaria. In genere anche i nuovi progetti godono di un supporto di ottima qualità. La preparazione dei progetti, avviata alla fine del 1994 nei settori dell'agricoltura e dello sviluppo economico, permetterà di impegnare alla fine del 1995 la quasi totalità degli stanziamenti del quarto protocollo. MASHRAK 2. 4. EGITTO 1. I primi tre protocolli Gli stanziamenti di bilancio (403 MECU) sono impegnati al 98%, di cui il 71% erogato e le risorse proprie della BEI (485 MECU) sono impegnate al 99%, di cui l'81% erogato. 2. Il quarto protocollo Nel 1994 gli stanziamenti di bilancio sono stati approvati per 72,7 MECU nei progetti sotto indicati (totale degli stanziamenti di bilancio: 258 MECU): Settore Progetto Descrizione a) Sviluppo agricolo Programmi dei servizi veterinari (20MECU) b) Ambiente, demografia Progetto di sviluppo del Protettorato di Santa Caterina (6 MECU) e) Riforma economica Sostegno a favore di un programma demografico nell'Alto Egitto (10 MECU) Riforma del settore bancario. Assistenza alla Banca centrale d'Egitto (11,7 MECU) Programma di sviluppo del settore privato (25 MECU) Assistenza al governo egiziano (programma di credito, formazione, assistenza giuridica) Programma volto a proteggere l'ambiente e le località turistiche della regione del Monastero di Santa Caterina Fornitura di contraccettivi, assistenza tecnica e formazione Questo progetto prevede azioni di assistenza tecnica e di formazione destinate a migliorare l'efficienza della Banca centrale d'Egitto Miglioramento della qualità, tecniche di marketing, promozione dell'investimento Inoltre 8,8 MECU di stanziamenti di bilancio sono stati destinati alla copertura degli abbuoni d'interesse di due progetti della BEI (ANSDK Steel Plant e Prestito globale CIB). I capitali di rischio gestiti dalla BEI (16 MECU) sono stati impegnati al 38%. Le risorse proprie della BEI (310 MECU) sono state attribuite a progetti nei settori dell'energia (trasporto di elettricità), dell'industria e nelle PMI. Alla fine del 1994 gli stanziamenti di bilancio erano impegnati al 58%, di cui il 4% pagato. Le risorse proprie della BEI sono state impegnate al 55%, di cui il 20% pagato. 3. Valutazione Nel corso del 1994 la cooperazione finanziaria e tecnica con l'Egitto ha avuto una evoluzione molto favorevole. Numerosi nuovi progetti avviati nel 1994 saranno operativi nella prima metà del 1995. II ritmo degli esborsi è aumentato nel 1994 grazie all'attuazione della linea di credito (settore alimentare, agricoltura). 12 Tutti questi progetti sono stati attentamente selezionati per sostenere il programma egiziano di riforma economica tenendo conto delle proposte del nuovo accordo di partenariato attualmente in fase di negoziato. La Comunità europea si è impegnata a sostenere le riforme economiche dell'economia egiziana durante questo periodo di transizione, ma anche ad appoggiare le iniziative intese a ridurre gli oneri sociali ed economici del programma di riforma soprattutto a livello degli strati più poveri della popolazione. 2. 5. ISRAELE4 1. I primi tre protocolli I prestiti della BEI (183 MECU) sono stati impegnati al 100% e pagati al 95%. 2. Il quarto protocollo Su un totale di 82 MECU, 34 MECU erano già stati impegnati nel 1993 come prestiti globali alla Banca israeliana di sviluppo per la promozione delle piccole e medie imprese e 25 MECU sono stati attribuiti nel 1994 alla costruzione di un centro di trattamento delle acque reflue a Sorek. 3. Valutazione Dato il suo livello di sviluppo Israele fruisce esclusivamente dei prestiti provenienti dalla risorse proprie della BEI. Anche se questi prestiti sono efficaci, il loro impatto sull'economia israeliana è ovviamente modesto. 2. 6. GIORDANIA 1. I primi tre protocolli Gli stanziamenti di bilancio (85 MECU) sono stati totalmente impegnati ed erogati all'80%. I prestiti della BEI ammontano complessivamente a 128 MECU, di cui 118 MECU di risorse proprie e 10 MECU di prestiti a condizioni speciali. Questi importi sono stati totalmente impegnati ed erogati. 2. Il quarto protocollo Gli stanziamenti di bilancio impegnati nel 1994 e destinati ai progetti sotto indicati ammontano a 4,1 MECU (stanziamenti di bilancio complessivi: 46 MECU): Unicamente prestiti della BEI. 13 Settore a) Infrastruttura Progetto Studio "Aqaba Railway Corporation" (0,25 MECU) b) Formazione Formazione degli insegnanti (3,9 MECU) Descrizione Studio sull'ammodernamento delle ferrovie giordane Questo progetto si propone di migliorare la qualità dell'insegnamento in particolare della scuola elementare Inoltre, 2,01 MECU degli stanziamenti di bilancio sono stati destinati agli abbuoni di interesse di un prestito BEI nel settore dell'approvvigionamento idrico. Il 100% dei capitali di rischio (2 MECU) è stato impegnato a favore dei progetti promossi da piccole e medie imprese. Gli stanziamenti sono stati impegnati sotto forma di linea di credito messa a disposizione della "Industrial Development Bank". Alla fine del 1994 la BEI aveva impegnato il 58% delle risorse proprie previste nel protocollo (80 MECU) per azioni riguardanti le infrastrutture di trasporto e l'approvvigionamento idrico e una linea di credito a favore dei settori industriale e turistico. Alla fine del 1994 gli stanziamenti di bilancio del quarto protocollo erano impegnati all'85%, di cui il 38% erogato. Le risorse proprie della BEI erano impegnate al 58% ma nessun pagamento era stato eseguito. 3. Valutazione Nel 1994 la cooperazione comunitaria si è sviluppata nel quadro del processo di pace e dei contatti preparatori per negoziare l'accordo di partenariato UE- Giordania. La cooperazione finanziaria ha dato risultati soddisfacenti pur con i consueti ritardi dovuti alla scarsa comprensione delle procedure comunitarie da parte delle autorità giordane. 2. 7. LIBANO 1. I primi tre protocolli Gli stanziamenti di bilancio (46 MECU) sono stati impegnati al 98%, di cui il 51% erogato, e le risorse proprie della BEI (107 MECU) sono state impegnate al 100% ed erogate al 46%. SH 2. Il quarto protocollo Alla fine del 1993 sugli stanziamenti di bilancio sono stati impegnati importi rilevanti mentre non si è avuto nessun nuovo impegno nel 1994, anno in cui è iniziata l'attuazione dei progetti riguardanti in particolare la valutazione dei danni di guerra e l'assistenza tecnica all'amministrazione libanese. Le risorse proprie della BEI (45 MECU) sono state attribuite a progetti concernenti il riassetto del settore elettrico, il porto di Beirut e le fognature. Alla fine del 1994 gli stanziamenti di bilancio (24 MECU) erano impegnati al 71% di cui il 17% era pagato, le risorse proprie della BEI erano impegnate al 42 ma non era stato eseguito alcun pagamento. 3. Valutazione Il Libano, che entra in una fase cruciale del suo risanamento economico e sociale dopo 17 anni di guerra, ha dimostrato di sapere utilizzare con grande capacità l'aiuto accordato. La Comunità europea è stata la prima ad aiutare il Libano in questa fase di ripristino ed è diventata attualmente il primo finanziatore del piano nazionale di ricostruzione. Il vero problema per l'attuazione dei progetti (soprattutto quelli di infrastruttura finanziati libanese e del dalla BEI) è quello della ristrutturazione dell'amministrazione potenziamento della sua capacità di gestione dei programmi di ricostruzione. A questo riguardo il progetto di assistenza tecnica all'amministrazione libanese, di una durata di tre anni corrispondenti al periodo necessario per il ripristino dell'infrastruttura di base, è certamente uno dei progetti più utili per il governo. 2. 8. SIRIA 1. I primi due protocolli finanziari (1977-1991) Gli stanziamenti di bilancio dei primi due protocolli (59 MECU) sono stati totalmente impegnati ed erogati all'80%. I prestiti BEI su risorse proprie (98 MECU) sono stati totalmente impegnati ed erogati all'81%. 2. Il terzo e il quarto protocollo I protocolli finanziari terzo e quarto (304 MECU) sono stati approvati tardi dal Parlamento europeo (entrata in vigore rispettiva gennaio 1993 e aprile 1994). Nel 1994 gli stanziamenti di bilancio sul terzo e quarto protocollo finanziario (79 MECU) sono stati impegnati fino a 17,5 MECU nei seguenti progetti: 15 Settore Progetto Descrizione a) Infrastruttura Sviluppo del settore elettrico (11 MECU) Questo progetto prevede: il miglioramento della - gestione dell'ente pubblico per l'energia elettrica; la formazione dei dirigenti; - - studio su un centro di distribuzione nazionale; - studio per un "Master Plan" b) Riforma economica Programma di sostegno al Ammodernamento della settore bancario (4,5 MECU) Banca commerciale siriana Ammodernamento della Banca centrale siriana e) Demografia Demografia e pianificazione familiare (2 MECU) Questo progetto cofinanziato con il FNUAP comprende, dopo i risultati del censimento della popolazione, il potenziamento dell'ufficio statistico centrale e azioni nel settore della pianificazione familiare Ricordiamo altresì i 12,9 MECU imputati a titolo di abbuoni d'interesse (PEE Trasmission). I prestiti BEI previsti per il terzo e il quarto protocollo (225 MECU) non sono stati il ancora utilizzati. Questi prestiti erano destinati essenzialmente a finanziare miglioramento della rete di distribuzione dell'energia elettrica, il settore stradale e la rete telefonica rurale. Alla fine del 1994 gli stanziamenti di bilancio del terzo protocollo (36 MECU) erano stati impegnati al 94%, di cui il 2% erogato, e gli stanziamenti di bilancio del quarto protocollo (43 MECU) erano stati impegnati al 12%. 3. Valutazione II 1994 è stato un anno molto attivo sul piano della cooperazione tra l'Unione europea e la Siria. Sin dall'approvazione del quarto protocollo (dicembre 1993) la Siria e la delegazione hanno avviato una serie di studi per preparare i progetti. Tutti questi studi 16 sono stati ultimati e nel 1994 è stato possibile impegnare la quasi totalità degli stanziamenti di bilancio del terzo e del quarto protocollo (adduzione idrica, riforma bancaria, sviluppo del settore elettrico, demografia) e preparare gli impegni rimasti per il 1995 (turismo, centri commerciali, scuola di gestione). Nonostante la rigidità dell'amministrazione locale questo risultato molto soddisfacente è dovuto all'utilità per la Siria di aprire la sua economia e di ammodernare le strutture e al desiderio da parte dell'Europa, dopo un lungo periodo di blocco, di mostrare il suo interesse per la cooperazione con questo paese in parallelo con il sostegno al processo di pace. Nonostante i miglioramenti necessari per accelerare l'attuazione dei progetti il 1994 dimostra che uno stretto ed efficace contatto tra le parti (amministrazione locale e Commissione) è primordiale per il successo della cooperazione. IH. ADEGUAMENTO STRUTTURALE L'introduzione di una dotazione speciale di 300 MECU, destinati a sostenere le riforme economiche nei paesi MSO che attuano un programma di adeguamento strutturale, costituisce una innovazione della quarta generazione dei protocolli finanziari. Una parte limitata dei fondi provenienti dai quarti protocolli finanziari stabiliti con questi paesi può aggiungersi a quelli previsti per l'adeguamento strutturale. L'aiuto comunitario si concreta in un finanziamento di programmi generali o settoriali d'importazione e tecnica connessa a programmi di sostegno macroeconomico e settoriale. I fondi di contropartita ricavati dai programmi d'importazione sono utilizzati per finanziare interventi intesi ad attenuare le ripercussioni sociali negative del processo di adeguamento. in un'assistenza La ripartizione dei fondi tra i paesi che hanno diritto a questa forma di aiuto è stata decisa sulla base di parametri che rispecchiano lo squilibrio strutturale e il fabbisogno di sviluppo a lungo termine. 17 Della dotazione di 300 MECU alla fine del 1994 sono stati impegnati 220 MECU (cfr. tabella qui di seguito) SOSTEGNO COMUNITÀ ALL'ADEGUAMENTO STRUTTURALE NEGLI MSO IMPEGNI A FINE 1994 Importo della dotazione speciale Importo del protocollo Totale ALGERIA MAROCCO TUNISIA GIORDANIA RISERVA TOTALE 15 60 40 65 80 300 70 20 - 15 50 80 40 80 Anche se è prematuro formulare una valutazione esauriente degli effetti dei programmi si può tuttavia constatare che essi hanno contribuito ad attuare le riforme economiche, a ridurre il fabbisogno di finanziamento esterno e ad aumentare le spese sociali a favore delle popolazioni più povere. L'Algeria fruisce di un contributo di 70 MECU a favore del suo programma di riforme nel settore delle abitazioni sociali. L'aiuto si concreta in un programma settoriale di importazione di materiale necessari a terminare la costruzione di alloggi sociali; i fondi di contropartita sono utilizzati per finanziare operazioni intese a migliorarne l'abitabilità. Nel febbraio 1994 è stata versata la prima frazione di 35 MECU. Si può ritenere il programma avviato anche se la sua attuazione subisce un ritardo dovuto alle particolari circostanze in cui versa l'Algeria. D Marocco fruisce di un sostegno comunitario al suo programma di adeguamento strutturale del valore di 80 MECU. I fondi di contropartita sono utilizzati per potenziare le spese di bilancio nei settori della sanità e dell'istruzione. La prima frazione di 50 MECU è stata versata nel dicembre 1993. L'esito è stato ampiamente positivo tanto sul piano delle riforme economiche quanto su quello del sostegno al bilancio (gli stanziamenti attribuiti a titolo di fondi di contropartita sono stati utilizzati e gli indicatori che tracciano l'evoluzione dei settori destinatari sono in crescita continua nel periodo osservato). La seconda frazione è stata pagata aliatine del 1994. La Tunisia è stata il primo paese a beneficiare di un contributo comunitario per il suo programma, di adeguamento strutturale. Questo contributo è stato interamente versato entro il 31. 12. 1993. 18 I fondi di contropartita finanziano programmi di creazione d'impiego. Il contributo comunitario ha consentito di mantenere questi programmi ad un livello apprezzabile. L'attuazione delle riforme economiche è stata del tutto soddisfacente, accompagnata da un miglioramento degli indicatori sociali. Per quanto concerne la Giordania, un contributo di 50 MECU (di cui 40 provenienti dalla dotazione per l'adeguamento strutturale) ha sostenuto il programma di riforma economica nel 1992 e nel 1993. Per il periodo 1994/95 la Comunità ha erogato (nel dicembre 1994) 30 MECU (di cui 25 provenienti dalla dotazione adeguamento strutturale) a sostegno del programma di riforme economiche. I fondi di contropartita vengono utilizzati per integrare le spese dei settori dell'istruzione e della sanità. 19 COOPERAZIONE CON L'INSIEME DEI PTM Nel quadro della nuova politica mediterranea (NPM), del regolamento del Consiglio ad essa attinente (CEE 1763/92 del 24. 6. 92) e dei settori d'intervento prioritari di questa cooperazione che interessa l'insieme dei PTM, nel 1994 sono proseguite le azioni in corso e sono stati avviati nuovi programmi finanziati con stanziamenti di bilancio e con risorse proprie della BEI. I. STANZIAMENTI DI BILANCIO: Per l'anno trascorso la dotazione di bilancio ammontava a 65 MECU di S. I. e a 44,66 MECU di S. P. Da quando è iniziata la NPM nel luglio 1992 sono stati impegnati 165,05 MECU e sono stati erogati 65,47 MECU, ovvero il 40% degli importi impegnati. I progetti, i programmi o le azioni finanziate fino al 31. 12. 94 sul bilancio della Commissione (cfr. elenco allegato) si suddividono per settore prioritario nel modo che segue Ambiente Cooperazione decentralizzata48% Demografia Cultura-comunicazione Formazione-istruzione Processo di pace Capitali di rischio Microinterventi 22% 6% 2% 5% 3% 5% 9% Tra il 1° gennaio e il 31 dicembre 1994 sono stati approvati i finanziamenti sotto elencati. Ambiente: Sono stati imputati agli abbuoni d'interesse della seconda fase del progetto BEI "Smaltimento delle acque di rifiuto nelle città costiere - Tunisia" 6,36 MECU. Cooperazione decentralizzata: 5 Dati i risultati soddisfacenti delle fasi pilota le azioni sotto indicate sono state consolidate: 5 Le attività iniziate nel 1993 nel quadro del programma "MED INVEST" (10 MECU) sono proseguite nel 1994. MED INVEST sostiene la cooperazione tra piccole e medie imprese e la CE. ZO Med Urbs Med Campus Med Media MED Avicenne (8,9 MECU) sostegno alla cooperazione tra gli enti locali dei PTM e quelli della CE (8,9 MECU) sostegno alla cooperazione tra le università dei PTM e quelle della CE (6,1 MECU) sostegno agli organismi di comunicazione dei PTM e della CE (7,39 MECU) sostegno agli istituti di ricerca dei PTM e a quelli della CE Creando reti di cooperazione tra coloro che operano per lo sviluppo, tutti questi programmi mirano essenzialmente a creare o a rafforzare i legami a livello della società civile non soltanto tra la Comunità e i partner delle rive meridionali e orientali del Mediterraneo, ma anche quelli dei nostri partner tra di loro. Co ope razione regionale Nel quadro di questa cooperazione la Commissione ha approvato il progetto di una scuola di gestione euro-araba (8,3 MECU) che sarà il primo istituto ufficialmente creato nell'ambito delle relazioni euro-arabe. Questo istituto, che avrà sede a Grenada, svolgerà un importante programma di formazione in materia di gestione nei paesi arabi e formerà amministratori arabi ed europei di alto livello in Europa. Per sostenere il processo di pace sono state inoltre avviate numerose azioni (4,5 MECU) in funzione delle richieste e delle necessità e, in particolare, un programma di sviluppo economico basato su un partenariato Europa-Medio Oriente che interessa in modo particolare le PMI. In questo capitolo possiamo altresì citare circa 60 micro-azioni (3,7 MECU) nei settori dell'assistenza tecnica, degli studi, della promozione commerciale, della formazione (seminari, forum, incontri, pubblicazioni. ). n. RISORSE PROPRIE DELLA BEI A fine dicembre 1994 erano state approvate nove operazioni "fuori protocollo" per un importo complessivo di 612 MECU sui 1 800 approvati. Alle quattro azioni già approvate negli anni precedenti (1992-1993) si sono aggiunte nel 1994 le seguenti: Nel settore dell'ambiente, tre prestiti (bonificati al 3% del tasso d'interesse) a) "Sorek Sewage Treatment" (10 MECU) per la costruzione di un impianto di depurazione delle acque reflue a circa 8 km a ovest di Gerusalemme e dei raccordi alla rete fognaria; 21 b) e) "Antalya Sewerage" (35 MECU) per la costruzione di una rete fognaria e di un impianto di depurazione delle acque reflue nella città di Antalya; "Smaltimento delle acque di rifiuto nelle città costiere - Tunisia" (25 MECU - fase II) prestito per finanziare l'estensione e la costruzione di due impianti di depurazione (Tunisi e Medenine) e il potenziamento delle reti fognarie delle città di Menzel, Burguiba, Susse, Monastir, Kelibia, M'Saken e Medenine. Nel settore delle infrastrutture aeroportuali è stato concesso un prestito di 80 MECU per la costruzione o l'ampliamento di due nuove piste, di un terminale passeggeri e delle annesse attrezzature pubbliche e tecniche per l'aeroporto internazionale di Beirut (Libano). Infine, un prestito di 80 MECU per il finanziamento della rete di interallacciamento elettrico tra la CE e il Marocco; si tratta di prolungare la rete elettrica europea verso il Marocco con un sistema di cavi lungo 30 km sotto lo stretto di Gibilterra e di rafforzare la rete marocchina di trasporto dell'elettricità. 22 CONCLUSIONE Nel 1994 il bilancio della cooperazione finanziaria e tecnica con i paesi terzi mediterranei è nel complesso positivo nonostante le incertezze politiche che anche quest'anno hanno inciso sulla cooperazione soprattutto con l'Algeria. incçraggiante è il successo Particolarmente incontrato da numerosi programmi di cooperazione decentralizzata. Essi rispondono chiaramente ad una esigenza e sottolineano l'importanza dell'attiva partecipazione dei rappresentanti della società civile nella cooperazione con i paesi terzi mediterranei. 23 Elenco degli allegati 1. 2. 3. Attuazione finanziaria dei protocolli Attuazione settoriale dei protocolli Mediterraneo Settentrionale MSO Cooperazione riguardante l'insieme dei PTM Stanziamenti di bilancio BEI 24 ATTUAZIONE FINANZIARIA GLOBALE DEI PRIMI TRE PROTOCOLLI BEI Pagamenti TOTALE TOTALE Impegni Valore % 94% 57% 100% 97% 49% 84% 89% 79% 92 55 115 262 360 297 250 907 92 55 115 262 360 297 250 907 % Valore 63 43 115 221 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 207 232 217 656 % 68% 78% 100% 84% 58% 78% 87% 72% Pagamenti TOTALE PROTOCOLLO Impegni Valore 130,6 93,5 705 929,1 96% 100% 100% 99% % Valore 99. 1 65 705 869,1 136 93,5 705 934,5 504 653 458 1615 486 651 458 1595 269 96% 529 100% 100% 403 99% 1201 71% 80% 51% 52% 68% 492 118 107 208 925 133 1058 74% 1965 77% 2227 492 118 107 98 815 133 948 1855 6642 100% 100% 100% 47% 88% 100% 90% 94% 394 118 49 79 640 127 767 1423 298% 5130 895 80% 203 100% 153 46% 303 81% 1554 79% 133 95% 81% 1687 77% 3302 77% 4236,5 885 203 152 191 1431 133 1564 3159 4088,1 99% 100% 99% 63% 92% 100% 674 186 72 127 1059 127 1186 96% 2387 96% 3256,1 76% 70% 100% 94% 55% 81% 88% 75% 76% 92% 47% 66% 74% 95% 76%l 80%l BILANCIO 1978-1991 Cipro Malta Turchia Tot. parziale Mediterraneo TOTALE Impegni Valore 38,6 38,5 590 667,1 44 38,5 590 672,5 Algeria Morroco Tunisia Tot. parziale Magreb 144 356 208 708 126 354 208 688 403 85 46 95 629 Egitto Giordania Libano Siria Tot. parziale Mashrak Israele Tot, parziale Mashrak & Israele Tot, parziale Magreb & Meri 1304 Tot, parziale Mediterraneo 2009,5 4579,1 393 85 45 93 616 1337 N ^ Pagamenti % Valore 36,1 22 590 648,1 88% 100% 100% 99% 88% 99% 100% 97% 98% 100% 98% 98% 98% 62 297 186 545 280 68 23 48 419 98% 228% 964 3540,1 1) Totale impegni 2) Pagamenti/impegni, compresi gli impegni in corso ATTUAZIONE FINANZIARIA DEL CUARTO PROTOCOLLO BUDGET BEI TOTAL PROTOCOLE TOTAL 70 218 116 404 258 46 24 43 371 Engagements Valeur 46 157 75 278 66% 72% 65% 69% % Valeur 15 25 46 86 150 39 17 5 211 58% 85% 71% 12% 57% Paiements % Valeur Paiements TOTAL Engagements % 33% 16% 61% 31% 4% 38% 12% 6 15 2 23 11% 280 220 168 668 310 80 45 115 550 82 632 Valeur 180 150 158 488 Paiements % 8% 12% 16% 12% % Valeur 15 18 25 58 64% 68% 94% 73% 172 46 19 237 34 271 55% 58% 42% 0% 43% 41% 43% 35 35 30 65 20% 0% 0% 15% 88% 24% TOTAL 350 438 284 1072 568 126 69 158 921 82 1003 Engagements Valeur 226 307 233 766 65% 70% 82% 71% 322 85 36 5 448 34 482 57% 67% 52% 3% 49% 41% 30 43 71 144 41 15 2 0 58 30 88 % 13% 14% 30% 19% 13% 18% 6% 0% 13% 88% 18% 371 211 57% 23 11% 775 489 63% 109 22% 1300 759 58% 123 16%| 2075 Ì248 60% 232 19% 1) Totale impegni 2) Pagamenti/impegni, compresi gli impegni in corso ATTUAZIONE SETTORIALE DEI PROTOCOLLI PER IL MEDITERRANEO SETTENTRIONALE CEE/MEDITERRANEO SETTENTRIONALE - (1978 - 1993) SETTORI DI INTERVENTO | PROTOCOLLO 1 PROTOCOLLO 2 PROTOCOLLO 3 TOTALE MECU % MECU % MECU % (1965/1993) MECU % 1, INFRASTRUTTURE, ACQUA (captazione e distribuzione) 2, RISANAMENTO, AMBIENTE 3, ENERGIA (centrali termiche, distribuzione di gas e elettricità) 4, AGRICOLTURA PESCA FORESTE 105,2 53,9% 68,9 30,0% 127,0 50,2% 301,1 44,4% 8,5 4,4% 10,7 4,7% 4,6 7,6 3,9% 77,0 33,6% 89,0 10,5 4,2% 19,0 2,8% 5, COMMERCIO INDUSTRIA SERVIZI 62,9 27,4% 15,0 5,9% 151,6 22,4% 6, COOPERAZIONE SCIENTIFICA 7, ISTRUZIONE 8, SANITÀ HABITAT 9, ADEGUAMENTO STRUTTURALE (parte bilaterale) 5,0 22% 5,0 2,2% 73,7 37,8% 5,0 0,7% 5,6 0,8% 0,0 0,0% 0,6 0,2% 10. RIMANENZE NON ANCORA IMPEGNATE 0,0 0,0% 6,3 0,9% 11, TOTALE 195,0 100% 229,5 100% 6,3 253,0 2,5% 100% 677,5 100% 0,0 0,0% 31. 12. 94 ATTUAZIONE SETTORIALE DEI PROTOCOLLI PER IL MEDITERRANEO SETTENTRIONALE BEI-TuTTi i PAESI (1978 -1994) SETTORI DI INTERVENTO PROTOCOLLO 1 (1965/1983) PROTOCOLLO 2 (1973/1988) PROTOCOLLO 3 (1979/1993) TOTALE (1965/1993) 1. INFRASTRUTTURE, RISANAMENTO, ACQUA (captazione e distribuzione) 2. ENERGIA (centrali termiche, distribuzione di gas e elettricità) 3. AGRICOLTURA, PESCA, FORESTE 4. COMMERCIO, INDUSTRIA, SERVIZI 5. PRESTITI GLOBALI (Industria o misti) 6. RIMANENZA NON ANCORA IMPIEGATA MECU % MECU % MECU % MECU % 36 100% 44 64% (D 40 10 2 5% 6% 120 10 46% 4% 25 36% 27 80 17% 5 1% 27 105 10% 40% 7. TOTALE 36 100% 69 100% 157 100% " ^ ^ 2 62 100% (1) Compreso l'ambiente: 7 MECU. Dicembre 1994 ATTUAZIONE SETTORIALE DEI PROTOCOLLI PER IL MEDITERRANEO SUD-ORIENTALE CEE-TUTTII PAESI (1978-1994) SETTORI DI INTERVENTO PROTOCOLLO 1 (1978/1981) % MECU PROTOCOLLO 2 (1981/1986) % MECU PROTOCOLLO 3 (1986/1991) % MECU PROTOCOLLO 4 (1991/1996) % MECU TOTALE (1978/1996) MECU % 1. INFRASTRUTTURE, ACQUA (captazione e distribuzione) 2. RISANAMENTO, AMBIENTE 3. ENERGIA (Centrali termiche, distribuzione di gas e elettricità) 4. AGRICOLTURA, PESCA, FORESTE 5. COMMERCIO, INDUSTRIA, SERVIZI 6. COOPERAZIONE SCIENTIFICA 7. ISTRUZIONE (1) 8. SANTITÀ, HABITAT va 9. ADEGUAMENTO STRUTTURALE (2) (Parte bilaterale) 10. RIMANENZA NON ANCORA IMPEGNATA 85 0 60 5 0 35 34 20 61 1 0 0 6 28% 0% 20% 2% 0% 11% 11% 7% 20% 0% 0% 0% 2% 34 0 27 23 0 8% 0% 7% 6% 0% 44 0 56 39 0 7% 0% 9% 6% 0% 23 0 61 15 0 3% 0% 8% 2% 0% 186 0 9% 0% 204 10% 82 0 4% 0% 145 35% 260 42% 136 18% 576 27% 75 26 41 22 0 0 22 18% 143 23% 169 22% 421 20% 6% 10% 5% 0% 0% 5% 18 44 6 0 0 5 3% 7% 1% 0% 0% 1% 4 12 19 50 0 1% 2% 2% 6% 0% 68 158 48 50 0 3% 7% 2% 2% 0% 286 37% 319 15% 11. TOTALE 307 100% 415 100% 615 100% 775 100% 2112 100% (1) I progetti, programmi o azioni di formazione di cui trattasi sono ripresi nel settore in questione. (2) Parte "adeguamento strutturale" 300 MECU, di cui 220 già impegnati. ATTUAZIONE SETTORIALE DEI PROTOCOLLI PER IL MEDITERRANEO SUD-ORIENTALE BEI-TUTTI I PAESI (1978 - 1994) SETTORI DI INTERVENTO PROTOCOLLO 1 (1978/1981) MECU % PROTOCOLLO 2 (1981/1986) % MECU PROTOCOLLO 3 (1986/1991) MECU % PROTOCOLLO 4 (1991/1996) % MECU TOTALE (1978/1996) MECU % 1. INFRASTRUTTURE ACQUA (captazione e distribuzione) 2. RISANAMENTO, AMBIENTE 3. ENERGIA (centrali termiche, distribuzione di gas e elettricità) 4. AGRICOLTURA PESCA FORESTE 5. COMMERCIO, INDUSTRIA SERVIZI 6. RIMANENZE NON ANCORA IMPEGNATE 8 166,5 46% 136,5 23% 97,5 10% 337 26% 738 23% 0 97 0% 10 2% 129 13% 12 1% 151 5% 27% 201,5 34% 188 19% 127 10% 614 19% 20,5 6% 78 0 22% 0% 132 120 22% 284 28% 20% 187,5 19% 0 0% 117 12% 59 224 541 5% 496 15% 17% 610 19% 42% 658 20% 7. TOTALE 362 100% 600 100% 1003 100% 1300 100% 3265 100% FONTI: statistiche trimestrali della BEI Stanziamenti di bllanc (dicembre 1994) Settore d'intervento Impegno (MECU) Ambiente IMPHOS-Decadmiazione dei fosfati 1. 1 Abbuoni d'interesse (prestiti BEI) 1. 2. 1. 3. Formazione I. E. E. 1. 4. Risanamento GAZA 19. 95 1. 10 0. 53 15. 00 Totale 1. 36. 58 (22%) 2. Cooperazione decentralizzata 2. 1. CIHEAM 2. 2. MED-URBS 2. 3. MED-CAMPUS 2. 4. MED-INVEST 2. 5. MED-MEDIA 2. 6. MED-AVICENNE 3. 00 22. 32 23. 30 10. 00 11. 04 8. 82 Totale 2 78. 48 (48%) 3. Cooperazione regionale 3. 1 Contratto quadro 3. 2 Demografia 3. 3 EURONEWS 3. 4 Capitali di rischio 3. 5 EURO-ARAB Gestione 3. 6 Azioni "Processo di pace" 3. 7 Microazioni * 0. 5 10. 50 3. 00 9. 00 8. 30 4. 45 14. 24 Total 3 49. 99 (30%) TOTALE GENERALE 165. 05(100%) 'Microazioni Assistenza tecnica Studi Promozione Formazione, seminari 3. 18(22. 3%) 3. 81 (26. 8%) 0. 33 (2. 3%) 6. 92 (48. 6%) 3<\ COOPERAZIONE RIGUARDANTE L'INSIEME DEI PTM Risorse proprie della BEI (dicembre 1994) Settore d'intervento Impegno (MECU) Ambiente 1. 1 Trattamento delle acque di scarico e opere conne: 40. 0 (Città costiere di Tartous e Lattakia (Siria)) 42. 0 1. 2. Risanamento delle città costiere (Tunisia) 1. 3. 10. 0 Impianto di depurazione di Sorek (Israele) 1. 4. Rete fognaria e impianto di depurazione di Antalyc 35. 0 Totale 1. 127. 0 (21%) 2. AIM 2. 1. Rete internazionale di telecomunicazioni (Giordanie 45. 0 80. 0 2. 2. Aeroporto di Beirut (Libano) 2. 3. Gasdotto Maghreb-Spagna (sezione algerina) 200. 0 2. 4. Rete internazionale di telecomunicazioni (Marocco 80. 0 80. 0 2. 5. Collegamento elettrico Marocco-UE Totale 2 485. 0 (79%) TOTALE GENERALE 612. 0 (100%) 3<2_ ISSN 0254-1505 COM(96) 151 def. DOCUMENTI IT 11 N. di catalogo : CB-CO-96-161-IT-C ISBN 92-78-02416-3 Ufficio delle pubblicazioni ufficiali delle Comunità europee L-2985 Lussemburgo ^3


title: Komission lausunto EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklan 2 kohdan d alakohdan nojalla Euroopan parlamentin esittämistä muutoksista, jotka koskevat neuvoston yhteistä kantaa ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (EY) kasvinsuojeluaineiden lisäsuojatodistuksen käyttöön ottamisesta

eurovoc_concepts:
industrial property
marketing
patent
plant health product
product safety

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 1* •A- ft -tr Bryssel, 02. 05 1996 KOM(96) 185lopull. 94/0285(COD) FYn pemstami«sopimuksen 189 b (2) (d) artiklan nojalla Euroopan parlamentin esittämistä muutoksista, jotka koskevat neuvoston yhteistä kantaa KOMISSION LAUSUNTO ehdotuksesta EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) kasvinsuojeluaineiden lisäsuojatodistuksen käyttöön ottamisesta KOMISSION EHDOTUSTA MUUTTAVA EY:n perustamissopimuksen 189 a (2) artiklan nojalla 1. ASETUKSEN TAUSTA a) Komissio toimitti neuvostolle ehdotuksen asetukseksi kasvinsuojeluaineiden lisäsuojatodistuksen käyttöön ottamisesta (KOM(94)579 lopull. )1 12 päivänä joulukuuta 1994. b) c) Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa 27 päivänä huhtikuuta 19952. Euroopan parlamentti antoi ensimmäisessä käsittelyssä 15 päivänä kesäkuuta 1995 myönteisen päätöslauselman, tarkistusta komission ehdotukseen3. jossa ehdotettiin neljää d) Komissio hyväksyi 6 päivänä lokakuuta 1995 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 a artiklan 2 kohdan mukaisesti muutetun ehdotuksen, johon nämä neljä tarkistusta sisällytettiin täysin (KOM(95)456 lopull. )4. e) Neuvosto vahvisti 27 päivänä marraskuuta 1995 yhteisen kannan5. f) g) Komissio vahvisti yhteisen kannan 7 päivänä joulukuuta 1995 ja toimitti lausuntonsa Euroopan parlamentille (SEK(95)1841 lopull). Euroopan parlamentti teki 12 päivänä maaliskuuta 1996 toisessa käsittelyssä äänestyksen jälkeen yhden tarkistuksen yhteiseen kantaan. 2. ASETUKSEN TARKOITUS Ehdotuksen tarkoituksena on yhdenmukaistaa ja pidentää patentin antamaa kasvinsuojeluaineiden (hyönteisten, sienitautien ja rikkakasvien torjunta-aineiden ja kasvunsääteiden) suoja-aikaa Euroopan unionissa. Ehdotuksen teollisuuspoliittisena tarkoituksena on myös edistää kasvinsuojelualan tutkimusta. Näihin tavoitteisiin pyritään ottamalla käyttöön uusi asiakirja, lisäsuojatodistus. Se tulee voimaan peruspatentin voimassaoloajan päättyessä ja voi olla voimassa enintään viisi vuotta. Kyseessä on suoja, joka täydentää patentin antamaa suojaa. teollista omaisuutta koskeva EY VL N:o C 390, 31. 12. 1994, s. 21 EYVLN. oC 155, 21. 6. 1995, s. 14 EYVL N:o C 166, 3. 7. 1995, s. 89 EYVL N:oC 335, 13. 12. 195, s. 15 EYVL N:o C 353, 30. 12. 1995, s. 36 S 3. KOMISSION LAUSUNTO EUROOPAN PARLAMENTIN EHDOTTAMASTA TARKISTUKSESTA Euroopan parlamentti teki toisessa käsittelyssä yhden ainoan tarkistuksen neuvoston yhteiseen kantaan. Tarkistuksen tarkoituksena on siirtää johdanto-osan kappaleeksi lausuma, jonka neuvosto ja komissio halusivat säädöksen lopullisessa muodossa hyväksyvän neuvoston kokouksen pöytäkirjan liitteeseen. Euroopan parlamentin tavoitteena (josta neuvosto ja komissio ovat yhtä mieltä) on huolehtia siitä, että asetuksia tulkitaan asetus kasvinsuojeluaineiden yhdenmukaisesti. Asetuksia on kaksi: lisäsuojatodistuksen lisäsuojatodistuksen käyttöön ottamisesta aikaansaamisesta 18 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1768/92. lisäsuojatodistusten käyttöön ottamisesta sovelletaan tämä ja lääkkeiden ja Neuvoston pöytäkirjan lausuman muuttamisesta johdanto-osan kappaleeksi on kaksi etua: 1) suurempi avoimuus, koska lausumasta tulee näin julkinen 2) suurempi oikeusvarmuus ja tarvittaessa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen mahdollisuus puuttua asiaan. Kuitenkin Euroopan parlamentin hyväksymän tarkistuksen sanamuodon perusteella voisi saada käsityksen, että tarkoituksena olisi muuttaa sellaisen asetuksen - neuvoston asetuksen N:o 1768/92 - tiettyjä säännöksiä, johon komissio ei ole tehnyt muutosehdotusta. Näin ollen kolmen toimielimen asettaman tavoitteen saavuttamiseksi ja samalla näiden kahden asetuksen välisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio hyväksyy Euroopan parlamentin tekemän tarkistuksen ajatuksen ja tavoitteen, mutta ehdottaa hieman erilaista sanamuotoa. riittävän oikeudellisen 2- Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kasvinsuojeluaineiden lisäsuojatodistuksen käyttöön ottamisesta (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 a artiklan 2 kohdan mukainen komission esitys) 3 Neuvoston yhteinen kanta Tarkistus Johdanto-osan 16a kappale (uusi) ja sekä erityisesti sen 16a) tätä asetusta johdanto-osan kahdettatoista. kolmattatoista ja neljättätoista kappaletta ja 3 artiklan 2 kohtaa. 4 artiklaa. 8 artiklan 1 kohdan c alakohtaa ja 17 artiklan 2 kohtaa lääkkeiden lisäsuojatodistuksen aikaansaamisesta 18 päivänä annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 1768/82 ja erityisesti sen johdanto-osan yhdeksättä kappaletta ja 3 ja 4 artiklaa. 8 artiklan 1 kohdan c alakohtaa ja 17 artiklaa on tulkittava ja sovellettava yhdenmukaisesti. kesäkuuta 1992 ISSN 1024-4492 KOM(96) 185 lopullinen r xö Ax\ JVAJV J J\ J. n os Luettelonumero : CB-CO-96-194-FI-C ISBN 92-78-03147-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg