title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 956/96, 30. mai 1996, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2883/94, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1601/92 artiklites 2, 3, 4 ja 5 sätestatud erimeetmetega hõlmatud põllumajandussaaduste ja -toodete prognoositav tarnebilanss Kanaari saarte jaoks

eurovoc_concepts:
Canary Islands
aid system
supply balance sheet
wine

formats: html pdf print

text: 03/19. kd ET Euroopa Liidu Teataja 31996R0956 31. 5. 1996 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 956/96, 30. mai 1996, 137 L 130/3 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2883/94, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 1601/92 artiklites 2, 3, 4 ja 5 sätestatud erimeetmetega hõlmatud põllumajandussaaduste ja - toodete prognoositav tarnebilanss Kanaari saarte jaoks EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 16. märtsi 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 822/87 veinituru ühise korralduse kohta, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1544/95, (2) eriti selle artikli 56 lõiget 4, võttes arvesse nõukogu 15. juuni 1992. aasta määrust (EMÜ) nr 1601/92 Kanaari saarte heaks teatavate põllumajandussaa- duste ja -toodete suhtes kohaldatavate erimeetmete kohta, (3) viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2537/95, (4) eriti selle artikli 3 lõiget 4 ja artikli 7 teist lõiku, ning arvestades, et: komisjoni 5. detsembri 1995. aasta määrusega (EÜ) nr 2805/95 (millega määratakse kindlaks veinisektori eksporditoetused ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 2137/93) (5) muude- takse veinisektori eksporditoetuste kindlaksmääramise viisi, mille tulemusena väljendatakse toetus hektoliitri kohta, olene- mata toote tegelikust alkoholisisaldusest; määruse (EMÜ) nr 1601/92 artikli 3 lõikes 2 osutatud toetus- summad vastavad eksporditoetuste summadele, võttes arvesse saarestiku geograafilisest asendist tulenevaid tingimusi; toetus- summasid tuleks kohandada eespool nimetatud määruses eksporditoetuste summade osas tehtud muudatuste tõttu; käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas veini- turu korralduskomitee arvamusega, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Komisjoni määruse (EÜ) nr 2883/94 (6) XII lisa B osa asenda- takse käesoleva määruse lisaga. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avalda- mist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 30. mai 1996 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT L 84, 27. 3. 1987, lk 1. (2) EÜT L 148, 30. 6. 1995, lk 31. (3) EÜT L 173, 27. 6. 1992, lk 13. (4) EÜT L 260, 31. 10. 1995, lk 10. (5) EÜT L 291, 6. 12. 1995, lk 10. (6) EÜT L 304, 29. 11. 1194, lk 18. 138 ET Euroopa Liidu Teataja 03/19. kd LISA “XII LISA B OSA Antavate toetuste summad Tootekoodid (1) Ühendusest pärit toodete suhtes kohaldatavate toetuste summad (eküüdes hektoliitri kohta) 2204 21 79 120 2204 21 79 220 2204 21 79 180 2204 21 79 280 2204 21 79 910 2204 21 80 180 2204 21 80 280 2204 21 83 120 2204 21 83 180 2204 21 84 180 2204 29 62 120 2204 29 62 220 2204 29 62 180 2204 29 62 280 2204 29 62 910 2204 29 64 120 2204 29 64 220 2204 29 64 180 2204 29 64 280 2204 29 64 910 2204 29 65 120 2204 29 65 220 2204 29 65 180 2204 29 65 280 2204 29 65 910 2204 29 71 180 2204 29 71 280 2204 29 72 180 2204 29 72 280 2204 29 75 180 2204 29 75 280 2204 29 83 120 2204 29 83 180 2204 29 84 180 4,782 4,782 19,854 23,244 4,782 19,854 23,244 4,782 27,118 27,118 4,782 4,782 19,854 23,244 4,782 4,782 4,782 19,854 23,244 4,782 4,782 4,782 19,854 23,244 4,782 19,854 23,244 19,854 23,244 19,854 23,244 4,782 27,118 27,118 (1) Tootekoodid on määratletud komisjoni määruses (EMÜ) nr 3846/87 (EÜT L 366, 24. 12. 1987, lk 1), viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 823/96 (EÜT L 111, 4. 5. 1996, lk 9)”


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 956/96 (1996. gada 30. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2883/94, kura nosaka prognozēto bilanci to lauksaimniecības produktu piegādei Kanāriju salās, attiecībā uz kuriem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1601/92 2., 3., 4. un 5. pantā paredzēti īpaši pasākumi

text: 03/19. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 137 31996R0956 31. 5. 1996. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 130/3 KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 956/96 (1996. gada 30. maijs), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2883/94, kura nosaka prognozēto bilanci to lauksaimniecības produktu piegādei Kanāriju salās, attiecībā uz kuriem Padomes Regulas (EEK) Nr. 1601/92 2. , 3. , 4. un 5. pantā paredzēti īpaši pasākumi EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas Līgumu, ņemot vērā Padomes 1987. gada 16. marta Regulu (EEK) Nr. 822/87 par vīna tirgus kopīgo organizāciju (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1544/95 (2) un jo īpaši tās 56. panta 4. punktu, tā kā Regulas (EEK) Nr. 1601/92 3. panta 2. punktā minētie atbalsta apmēri atbilst kompensāciju apmēriem, ņemot vērā apstākļus, ko nosaka arhipelāga ģeogrāfiskais stāvoklis; tā kā atbalsta apmēri sakarā ar izdarītajiem grozījumiem attiecībā uz kompensāciju apmēriem iepriekšminētajā regulā būtu jākoriģē; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi saskan ar Vīna pārval- dības komitejas atzinumu, jūnija Regulu (EEK) ņemot vērā Padomes 1992. gada 15. Nr. 1601/92, ar ko ievieš īpašus pasākumus attiecībā uz noteiktiem lauksaimniecības produktiem Kanāriju salās (3), kurā jaunākie (EK) Nr. 2537/95 (4) un jo īpaši tās 3. panta 4. punktu un 7. panta otro daļu, ar Komisijas Regulu grozījumi izdarīti tā (EK) kā Komisijas 1995. gada 5. decembra Regula Nr. 2805/95, ar ko nosaka eksporta kompensācijas vīna nozarē un atceļ Regulu (EEK) Nr. 2137/93 (5), ievieš grozījumus attie- cībā uz to, kā nosakāmas eksporta kompensācijas vīna nozarē, neatkarīgi no vīnu spirta satura izsakot tās uz vienu hektolitru; IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo Komisijas Regulas (EK) Nr. 2883/94 (6) XII pielikuma B daļu aizvieto ar šīs regulas pielikumu. 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1996. gada 30. maijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER (1) OV L 84, 27. 3. 1987. , 1. lpp. (2) OV L 148, 30. 6. 1995. , 31. lpp. (3) OV L 173, 27. 6. 1992. , 13. lpp. (4) OV L 260, 31. 10. 1995. , 10. lpp. (5) OV L 291, 6. 12. 1995. , 10. lpp. (6) OV L 304, 29. 11. 1994. , 18. lpp. 138 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/19. sēj. PIELIKUMS “XII PIELIKUMS B DAĻA Piešķirtā atbalsta apmēri Produktu kodi (1) 2204 21 79 120 2204 21 79 220 2204 21 79 180 2204 21 79 280 2204 21 79 910 2204 21 80 180 2204 21 80 280 2204 21 83 120 2204 21 83 180 2204 21 84 180 2204 29 62 120 2204 29 62 220 2204 29 62 180 2204 29 62 280 2204 29 62 910 2204 29 64 120 2204 29 64 220 2204 29 64 180 2204 29 64 280 2204 29 64 910 2204 29 65 120 2204 29 65 220 2204 29 65 180 2204 29 65 280 2204 29 65 910 2204 29 71 180 2204 29 71 280 2204 29 72 180 2204 29 72 280 2204 29 75 180 2204 29 75 280 2204 29 83 120 2204 29 83 180 2204 29 84 180 (ECU/hl) Piešķirtā atbalsta apmēri Kopienas izcelsmes produktiem 4,782 4,782 19,854 23,244 4,782 19,854 23,244 4,782 27,118 27,118 4,782 4,782 19,854 23,244 4,782 4,782 4,782 19,854 23,244 4,782 4,782 4,782 19,854 23,244 4,782 19,854 23,244 19,854 23,244 19,854 23,244 4,782 27,118 27,118 (1) Produktu kodi noteikti Komisijas Regulā (EEK) Nr. 3846/87 (OV L 366, 24. 12. 1987. , 1. lpp. ), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 823/96 (OV L 111, 4. 5. 1996. , 9. lpp. ). ”


eurovoc_concepts:
EU programme
common fisheries policy
exploitation of resources
fishery resources
fishing fleet

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 30. 05. 1996 KOM(96) 203 endelig udg. MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN om retningslinjerne for det flerårige udviklingsprogram af fjerde generation eller FUP IV 1. 2. 3. 4. 5. 6. INDHOLDSOVERSIGT Hvad der star på spil i forbindelse med et uyt FUP IV Vedtagelse af et nyt FUP IV 2. 1. En bred konsultation forud for forhandlingerne i Rådet 2. 2. Videreførelse af principperne i FUP III Den klassiske debat mellem en kapacitetsbaserct metode og en blandet metode Behandlingen af faststående redskaber og bestemmelserne vedrorende grej Indholdet af FUP IV Rapport fra gruppen af uafhængige eksperter og teknisk fremskridt Hensyntagen til reduktionernes socioøkonomiske virkning Segmentering af flåden og fiskerierne Den særlige situation for nærfiskeriet Strukturforanstaltningernes permanente karakter Anvendelsesperioden for FUP IV Supplerende kriterium for opfølgning af programmerne Sanktionsordning i tilfælde af manglende overholdelse af målene 5. 1. 5. 2. 5. 3. 5. 4. 5. 5. 5. 6. 5. 7. 5. 8. Vedtagelsesprocedure 6. 1. 6. 2. Bevidstgørelse af beslutningstagerne og af den offentlige mening Forberedende arbejder 6. 2. 1. Medlemsstaternes rapporter 6. 2. 2. Videnskabelig rapport fra gruppen af uafhængige eksperter 6. 2. 3. Socioøkonomisk rapport på grundlag af de regionale høringer Juridisk ordning i to etaper 6. 3. 1. Rådets beslutning i juni 1996 6. 3. 2. Kommissionens 13 beslutninger i slutningen af 1996 6. 3. 7. Konklusion Bilag I: Bilag II: Bilag III: Bilag IV: Bilag V: Bilag VI: Forholdet ressourcer - flåde - strukturforanstaltninger De ekstreme tilfælde ved iværksættelsen af FUP IV Social og okonomisk virkning af foranstaltningerne til reduktion af EF-flådens overkapacitet De vigtigste anbefalinger i rapporten fra de uafhængige eksperter Sammenfalning af erhvervsrepræsentanternes indlæg under de regionale horinger Illustration af beslutningsprocessen vedrorende vedtagelsen af FUP IV A 1. Hvad der står på spil i forbindelse med et nyt FUP IV I rapporten for 1991 om den fælles fiskeripolitik1 insisterer Kommissionen på nødvendigheden af at sikre en stærk forbindelse mellem foranstaltningerne til forvaltning af bestandene ved hjælp af TAC og kvoter (outputs) og foranstaltningerne til styring af fiskeriindsatsen (input), herunder flådens kapacitet (en væsentlig bestanddel af fiskeriindsatsen)(sc bilag 1). Denne forbindelse, der blev konkretiseret under drøftelserne i Rådet i december 1993 om FUP III, og som er berettiget som lolgc af EF-flådens store overkapacitet for visse fiskebestandes vedkommende, har givet sig udtryk ved vedtagelsen for perioden 1992-1995 afmål for reduktion af fiskeriindsatsen, som er væsentligt mindre ambitiosc end Kommissionens oprindelige forslag, idet der er tale om en reduktion på 20%, 15% og 0% for henholdsvis dcmcisalc bestande, bundlevende bestande og pelagiske bestande'. i forbindelse med en række kommissionsbeslutninger vedrørende Disse mål vil blive virkeliggjort medlemsstaternes flåder3. Ordningen vil blive udvidet til også at omfatte Sverige og Finland efter disse landes tiltrædelse4. I dag, hvor vi nærmer vi os afslutningen af anvendelsesperioden for FUP III, må det erkendes, at selv om der har kunnet konstateres en tilbagegang i EF-flådens overkapacitet, svarer denne ikke til de opstillede mål, navnlig for visse medlemsstater, der havde en betydelig forsinkelse at indhente. Endvidere er det givet, at det Ickniske fremskridt, sektoren har nydt godt af i perioden, har virket hæmmende på virkeliggørelsen af de opstillede mål. Endelig har den række al" priskriser, der er forekommet i de senere år, tilskyndet til at øge aktiviteten for visse flåders vedkommende for at udligne indkomsttabet og dermed virket fremmende for en forøgelse af fiskeriindsatsen med den heraf følgende yderligere overudnyttelse af ressourcerne. Alle disse faktorer forklarer, at de foreliggende evalueringer for den pågældende periode vedrørende udviklingen i bestandenes tilstand i almindelighed ikke viser væsentlige fremskridt. Tværtimod er situationen i mangfoldige tilfælde blevet yderligere forværret og dermed også sektorens økonomiske situation. På denne baggnind forekommer del uomgængeligt at programmere nye mål med henblik på en fortsat reduktion af flådens overkapacitet. Målet hermed er: - at forbedre bestandenes situation - at bidrage til sektorens konkurrenceevne og rentabilitet. I kraft af den virkning, foranstaltningerne til omstrukturering af flåden har på den økonomiske og sociale til udvikling af de situation fiskeriafhængige kystområder og Fællesskabets regionalpolitik. iværksættes under hensyntagen i regionerne, skal de til udsigterne Rapport 1991 fra Kommissionen til Rådet og Parlamentet om den fælles fiskeripolitik SEC (91) 2288 endelig udg. Rådets beslutning 94/15/EF at 20. december 1993 om mål og detaljerede regler for en omstrukturering af Fællesskabets fiskerisektor i perioden 1. januar 1994 til 31. december 1996 (EFT L 10 af 14. 1. 1994). Kommissionens beslutninger 92/588/EØF-92/598/EØF af 21. december 1992 om flerårige udviklingsprogrammer (1993-1996) (EFT L 401 af 31. 12. 1992) og Kommissionens beslutninger 95/238/EF-95/248/EF af 7. juni 1995 om ændring af beslutningerne 92/588/EØF-92/598/EØF (EFT L 166 af 15. juli 1995). ' Rådets beslutning 95/577/EF af 22. december 1995 om mål og detaljerede regler for en omstrukturering af Finlands og Sveriges fiskerisektor i perioden 1. januar 1995 til 31. december 1996. Kommissionens beslutning 96/73/EF og 96/74/EF af 22. december 1995 om et flerårigt udviklingsprogram for Sveriges og for Finlands fiskerflåde (1995-1996) i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 3699/93. for fiskerflåderne 2. Vedtagelse af et FUP IV 2. 1 En bred konsultation forud for forhandlingerne i Rådet Som det var tilfældet for FUP III, vil der blive gennemført en bred debat i Rådet om FUP IV. Denne debat er forberedes blevet omhyggeligt forberedt ved en række regionale høringer af de faglige organisationer, der er berort af fiskerisektoren. Kommissionen har således villet tilvejebringe det bedst mulige udgangspunkt for at kunne rådgive Rådet så godt som muligt om den virkelige rækkevidde af el program for tilpasning af flådernes kapacitet, hvis mål vil kunne vise sig at være ambitiøse. Med henblik herpå blev der gennemfort 34 regionale horinger mellem november 1995 og marts 1996 med støtte fra de nationale myndigheder i de af Fællesskabets regioner, der er mest afhængige af fiskeri. Foruden disse regionale moder er der blevet og vil der blive afholdt flere høringer af de europæiske fiskeriorganisationer, herunder Den Rådgivende Fiskerikomité den 24. januar 1996 og den 21. maj 1996. Kommissionen vil soge al udnytte den udveksling af synspunkter, der fandt sted under disse høringer om udviklingen af EF-flådens fiskeriaktiviteter, og fagfolkenes idéer med hensyn til indholdet og iværksættelsen af FUP IV af de okonomiskc ledsageforanstaltninger. 2. 2. Videreførelse af principperne i FUP 111 De principper, der lå til grund for udarbejdelsen af FUP III, nemlig gennemsigtighed, ligebehandling af medlemsstaterne og en vis fleksibilitet, vil blive opretholdt, således at det sikres, at enhver medlemsstat inden for de operationelle rammer for FUP IV vil kunne finde et svar, der svarer til flådens sammensætning og dens aktiviteter, uden al FUP IV på noget tidspunkt må blive et påskud til forskelsbehandling eller en metode til al omgå princippet om fiskeriaktiviteternes relative stabilitet. Gennemsigtigheden vil blive sikret ved vedtagelse af en metodologi, der er tilgængelig for alle og kontrollerbar. Ligebehandlingen består i at foreslå medlemsstaterne at anvende de samme reduktionssatser for de samme segmenter uden diskrimination mellem redskaber, slæberedskaber). fartøjstyper og (faststående fangstgrej flåder, Fleksibiliteten består i at overlade det til medlemsstaterne at sammenlægge flådesegmenter, hvis de finder det hensigtsmæssigt, lfolge det princip, der blev anvendt i forbindelse med FUP III, vil den reduktionssats, der anvendes for de således sammenlagte segmenter, være den, der gælder for den mest sårbare af de arter, der er omfattet af sammenlægningen. Tilpasningen af fiskeriindsatsen ved anvendelse af strukturforanstaltninger vil ikke påvirke den relative stabilitet mellem medlemsstaterne af de udtagninger af fisk, som fordelingsmåden for fiskekvoterne er et udtryk for. I kraft af at FUP IV sigter på rentabilitet i fiskeriet ved afvikling af overkapaciteten, vil programmet tværtimod mindske risikoen for kvotesnyd, samtidig med at det blive muligt at udnytte dem fuldt ud på normale betingelser. 3. Den klassiske debat mellem en kapacitetsbaserct metode og en blandet metode Det vil erindres, al der i FUP I og II, som anvendtes for perioden 1983-1991, blev opstillet mål for en samlet begrænsning af fiskerflådens kapacitet med ringe virkning for hver enkelt national flåde. Til gengæld fastsætter FUP III for den folgendc periode (1992-1996) for forste gang lofter for hvert enkelt flådesegments fiskeriindsats, som er mærkbart lavere end de tidligere mål. Indførelsen af mål, der er udlrykt i form af fiskeriindsats, i de flerårige udviklingsprogrammer slammer fra overgangsprogrammel for 1992, hvor 25% af den fornødne kapacitetsreduktion kunne opnås i form af reduktion af fiskeriaktiviteten. Denne nyhed tvang hurtigt Kommissionen til at fastlægge rimelige betingelser for iværksættelsen af denne metode i form af en obligatorisk anvendelse af begrebet fiskeriindsats. I FUP III kunne målene så udtrykkes i form af fiskeriindsats, og de opstillede mål kunne nås ved at anvende foranstaltninger, der kombinerer reduktion af kapaciteten og reduktion af aktiviteten (blandet metode). For at FUP III kunne bevare sin karakter af strukturforanstaltning, skulle mindst 55% af målene imidlertid virkeliggøres ved reduktion af kapaciteten (kapacitclsbaseret metode). I dag går de fleste medlemsstater ind for en rent kapacitetsbaserct metode som det bedste middel til at sikre afvikling af overkapaciteten. Visse andre går stærkt ind for en blandet metode. Det må imidlertid erkendes, at ingen medlemsstater, selv ikke dem, der går ind for denne metode, hidtil har anvendt muligheden i FUP III for at iværksætte de foranstaltninger til reduktion af fiskeriaktiviteten, som kunne træffes under dette program. På denne baggrund kan man stille spørgsmålet, om den opstilling afmål baseret på fiskeriindsatsen, der var mulig i FUP III, kan vidercforcs i praksis. Dette sporgsmål er så meget desto mere aktuelt, som der parallelt med ordningen med forvaltning af fiskeriindsatsen for de enkelte flådesegmenter i FUP III i senere EF- rclsaktcr har udviklet sig nye ordninger for forvaltning af fiskeriindsatsen for de enkelte fiskerier. FUP IV skal tage sigte på at opstille mål for tilpasning af kapaciteten, således at lofterne for fiskeriindsatsen ikke overskrides for cl flådesegment, der udover en normal aktivitet i el givet fiskeri. Kommissionens idé er derfor al sikre en forbindelse mellem de strukturforanstaltninger, der sikrer afvikling af overkapaciteten i FUP IV, og foranstaltningerne til forvaltning af fiskeriindsatsen i disse nye EF-bestemmelser. Denne forbindelse vil blive sikret i to etaper (se bilag 11). Første etape (rent kapacitetsbaserct metode): I FUP IV fastsættes senest den 31. 12. 1996 for hvert enkelt flådesegment rent kapacitclsbascrcdc mål for reduktionen, som svarer til de mål vedrørende dødelighed pr. fiskeri og pr. type bestand, som Rådet beslutter på forslag af Kommissionen. For de alsidige flåder skal reduktionssalsen være den, der svarer til den mest sårbare bestand. fiskeriaktiviteterne, indgive programmer Anden etape (blandet metode): 1 løbet af programmernes løbetid kan de medlemsstater, der ønsker at kontrollere af fiskeriindsatsen for hvert enkelt fiskeri. På dette stadium skal forbindelsen mellem segmenter under FUP IV og de kontrollerede fiskerier om muligt defineres præcist. Denne anden etape vil være ensbetydende med, at ordningen for forvaltning af fiskeriindsatsen i FUP III forsvinder. Kun de medlemsstater, der råder over historiske data for deres flådes aktiviteter, og som senere kan garantere, at de er i stand til at kontrollere denne aktivitet, vil kunne få adgang til denne anden etape. til Kommissionen vedrørende forvaltning Denne fremgangsmåde er relativt simpel for flåder, hvis aktivitet kun er rettet mod en enkelt art eller et enkelt fiskeri. Den er mere kompliceret for alsidige flåder, hvis fiskeriindsats er rettet mod flere bestande, for hvilke reduktionen af fiskeriindsatsen pr. fiskeri er forskellige. For disse flåder kunne Kommissionen foreslå en sats for reduktion af kapaciteten, der ligger mellem den sats, der kræves for den mest sårbare bestand, og satsen for den mindst sårbare bestand, forudsat at medlemsstaterne er i stand til al tilrettelægge en relevant fordeling af den indsats, der er rettet mod de forskellige bestande. Denne metode ville gøre det muligt at overholde de fastsatte lofter for indsatsen takket være afskaffelsen af overkapaciteten. I forbindelse med denne melode er det nodvendigt, at medlemsstaten garanterer, at fiskeriindsatsen vil blive reduceret for den mest truede art. Efter Kommissionens mening er denne metode at foretrække for den eksisterende af følgende grunde: den er i overensstemmelse med ånden i strukturforanstaltningerne, idet overkapaciteten afskaffes; den sikrer en korrekt forbindelse mellem struktur- og bevaringsforanstaltningerne; den afskaffer overlapningen mellem to ordninger for forvaltning af fiskeriindsatsen i dels FUP III, dels i EF-bestemmelserne om fiskeriindsatsen for det enkelte fiskeri; den pålægger ikke systematiske kapacitetsreduktioner i fiskerier, hvor reduktion af aktiviteten alene ville være nok til, al lofterne for indsatsen overholdes. 4. Behandlingen af faststående redskaber og bestemmelserne vedrørende grej I forbindelse med segmenteringen af flåden under udarbejdelsen af FUP III var der enighed om, at faststående redskaber var ansvarlige af udviklingsprogrammernes mål (kW, BRT) ikke kunne måle korrekt. Det er korrekt, at et netfiskerfartøjs tonnage og motorkraft ikke er et udtrykt for dets fiskeriindsats, der især afhænger af garnenes overflade, antallet af anvendte kroge eller tejner og den lid, de er i vandet. sædvanlige parametre fiskeriindsats, til måling som de for en 1 forhold til vedtagelsen af FUP III er der gjort fremskridt med hensyn til at sikre kontrol med faststående garns selektivitet i kraft af tekniske foranstaltninger vedrørende maskestørrelsen. Til gengæld er der ikke gjort noget med hensyn lil begrænsning af redskabernes effektivitet. Det viser sig imidlertid nu, at disse flådesegmenters fiskeriindsats ikke er blevet begrænset i lighed med, hvad der er sket for flåder, som anvender slæberedskabcr. For faststående redskaber som for andre fangstredskaber tager de tekniske foranstaltninger sigte på at forbedre redskabernes selektivitet, men disse foranstaltninger kan ikke erstatte begrænsninger af fiskeriindsatsen. Begrænsning af fiskeriindsatsen for de faststående redskabers vedkommende rejser fortsat et specifikt problem, idet det i hojerc grad er begrænsning af redskabernes egenskaber snarere end af fartøjernes egenskaber, der tæller. I meget specifikke og programmerede tilfælde af iværksættelse af tekniske foranstaltninger, der indebærer en mærkbar forbedring af fiskeriets artsselektivitet (begrænsning af bifangsterne), ønsker Kommissionen imidlertid tilfælde for tilfælde at studere virkningen af disse programmer på fiskeridødeligheden, og den vil eventuelt kunne tage hensyn hertil i de flerårige udviklingsprogrammer. 5. Indholdet af FUP IV 5. 1. Rapport fra gruppen af uafhængige eksperter og teknisk fremskridt Kommissionen har ønsket at gentage erfaringen med ekspertgruppen fra udarbejdelsen af FUP III. En ny ekspertgruppe har udpeget de bestande, for hvilke reduktion af fiskeriindsatsen er påkrævet. Denne gruppes anbefalinger er i overensstemmelse med anbefalingerne fra de kompetente videnskabelige instanser, hvis konklusioner overtages med tilføjelse af betragtninger over flådernes størrelse. Situationen for samtlige bestande, der befiskes af EF-flåden, beskrives. Naturligvis anbefaler videnskabsmændene at vedtage foranstaltninger til reduktion af fiskeriindsatsen så hurtigt som muligt. Indregning af det tekniske fremskridt, der med et tal på 2% anses for ringe på længere sigt, bor give sig udtryk i en tilsvarende årlig forhøjelse af målene, således at det tekniske fremskridt ikke neutraliserer den nødvendige indsats. 5. 2. Hensyntagen til reduktionernes socioøkonomiske virkning Virkningen af flådenedskæringerne på de fiskeriafhængige områder kan måles på socialt og økonomisk plan (se bilag III). På det sociale plan må det konstateres, at reduktionen af fangstkapaciteterne vil få en negativ virkning på beskæftigelsen til havs og i de led, der ligger forud for fiskeriet (proviantering, skibsværfter, forvaltning af havnene). Til gengæld vil de sektorer, der følger efter selve fiskeriet, kun have problemer i den tid, der er nødvendig til "rekapitaliscring" af fiskebestandene, idet de fangede mængder vil ende med al blive forøget og demi ed også (alt andet lige) give anledning til flere arbejdspladser i de pågældende sektorer. På det økonomiske plan vil fiskcrivirksomhedernes rentabilitet og de europæiske produkters konkurrenceevne blive væsentligt forbedret ved afskaffelsen af EF-flådens overkapacitet. Der vil blive laget hensyn til de negative virkninger af de direkte eller indirekte tab af arbejdspladser i forbindelse med foranstaltningerne under strukturfondene (FIUF, PESCA, mål 1, 2 og 5b). For de direkte tab af arbejdspladser som folgc af om struktureringen er der siden december 1995 blevet anvendt sociale foranstaltninger, som er specifikke for sektoren (medfinansiering af førlidspensionsordninger og præmier for ophor med erhvervsvirksomhed). Efter Kommissionens opfattelse vil tidsmæssig spredning af omstruktureringsforanstaltningerne sammen med disse finansielle støtteforanstaltninger for sektoren kunne afbøde den negative virkning. Med andre ord er det en viglig politisk faktor, at en beslutning fra Rådets side om en tidsmæssig spredning af de omstrukturerings foranstaltninger, som ekspertgruppen mener må vedtages så hurtigt som muligt, gør det muligt at afbøde de øjeblikkelige virkninger af denne omstrukturering for befolkningerne i kystområderne. Til gengæld vil en sådan beslutning kunne medvirke til at forlænge den strukturkrise, som sektoren gennemlever. Det må undgås, at det tekniske fremskridt, som i øvrigt forstærkes af betydelig støtte til modernisering af sektoren (740 mio. ECU mellem 1994 og 1999), annullerer de forventede virkninger af beskedne omstruktureringsforanstaltninger, som er en følge af manglende ambitioner med hensyn til de opstillede mål. 5. 3. Segmentering af flåden og fiskerierne For FUP III blev antallet af segmenter og deres indhold defineret af medlemsstaterne selv på grundlag af generelle rammer, som Kommissionen foreslog. For FUP IV ønsker Kommissionen at foreslå nye generelle rammer, der bygger på tre elementer, som definerer fiskerierne: enheder for biologisk forvaltning, artsgrupper og fangstredskaber. af visse fiskeriaktiviteters Anerkendelsen af forvaltningsenheder. Efter Kommissionens opfattelse er det hensigtsmæssigt at operere med relativt store enheder for biologisk forvaltning (Middelhavet, Østersøen), hver gang det er muligt at udpege leveområder og grænser for bestandene i forhold til flåderne. Der må findes en løsning på det ofte ufuldstændige sammenfald mellem arternes leveområder og fiskeriets alsidige og opportunistiske karakter i kraft af segmenteringen af flåden. specifikke karakter kan bygge på udpegningen Efter Kommissionens mening er det nødvendigt at tilrettelægge omorganiseringen af visse flåder i passende segmenter, hvis mål vil blive fastsat på grundlag af overvejelser vedrørende reglerne for adgang, der ikke udelukkende bygger på biologiske ræsonnementer: udpegning af omstruktureringsforanstaltninger motiveret af andre forhold (adgang til de marokkanske farvande, forbud mod visse former for fangstredskaber). Ved segmenteringen vil der om muligt blive fundet homogene grupper af fartøjer, for hvilke der gælder særlige mål i forbindelse med de udnyttede fiskerier. Til disse mål ydes der som regel okonomisk støtte fra EF (strukturfondene). På visse betingelser må det spørgsmål stilles, om det stadig er rimeligt at yde EF-støtte til investeringer for visse segmenter af flåden, f. eks. tropiske not- eller vodfartøjer til tunfiskeri med fryseanlæg, på grund af udrustningens karakter, fordelingen af fiskeriaktiviteterne og den støtte, de modtager andetsteds fra (fiskeriaftaler, udligningsgodtgørelse). 5. 4 Den særlige situation for nærfiskerict Det egentlige nærfiskcri fra små fartøjer, der er til havs mindre end 24 timer, er den fiskeriaktivitet, der står for størstedelen af arbejdspladserne til havs, selv om mange af disse job er sæsonjob. Nærfiskeriets fiskeproduktion er af ringe omfang, men stor værdi. Fiskeriet finder som regel sted i et snævert kystbælte. I denne sektor er der helt naturligt tale om en stadig tilbagegang i fiskerikapaciteten og antallet af arbejdspladser. Kommissionen ønsker i FUP IV at finde frem til alle de fartøjer, der driver andre former for nærfiskeri end trawlfiskeri, og som fanger lokale bestande, med henblik på at placere dem i et flådesegment, hvis kapacitet vil blive fastlagt i form af antal fartøjer og tonnage. På denne måde vil døren stå åben for modernisering af denne sektor af hensyn til sikkerheden og forbedring af behandlingen af fangsten om bord ved hjælp af fornyelse af maskinkraften. Denne bestemmelse skal hverken gælde for fartøjer til nærfiskcri, der driver fiskeri på fælles bestande, eller for trawlere, hvis maskinkraft er et udtryk for fiskeriindsatsen, og for hvilke overvågningen af aktiviteterne i kystfarvandene bør styrkes. Tjenestegrenene mener, at der bør vedtages en skærpelse af fangstforbuddet i visse kystfarvande (opdeling). 5. 5. Strukturforanstaltningernes permanente karakter Foranstaltningerne til reduktion af fiskeriindsatsen har i forbindeise med de flerårige udviklingsprogrammer permanente virkninger for hver af bestanddelene (kapacitet og aktivitet). Disse programmers strukturkarakter bygger på den idé, at når forst et segments kapacitet eller et fartøjs aktivitet er blevet reduceret, er det ikke længere muligt al vende tilbage til den tidligere situation. I medfør af den lov, der siger, at de samme årsager fiskeriindsatsen producerer de samme virkninger, vil enhver gcnforhøjclse af kapaciteten og dermed af bevirke, at sektoren på ny vil være udsal for de tidligere vanskeligheder. Det må også stå klart for alle, at når en medlemsstat i kraft af en ordning for forvaltning af fiskeriindsatsen har kunnet opnå en begrænsning af de mål, der er fastsat i dens FUP IV med hensyn til kapacitet (se kapitel 3), så er reduktionen af indsatsen ligeledes definitiv, og det vil ikke længere været muligt at øge fiskeriaktiviteten. For eksempel kan der mindes om, al hensyntagen til formindskelsen af fiskeriindsatsen i FUP II for Nederlandene er en foranstaltning, der definitivt har reduceret dette lands bomtrawleres aktivitet. Enhver senere udvidelse af denne aktivitet må give anledning til en revurdering af kapacitetsmålene for dette segment. 5. 6. Anvendelsesperioden for FUP IV Efter Kommissionens opfattelse må FUP IV af hensyn til programmeringen i forbindelse med strukturfondene omfatte perioden 1997-1999. Der vil således være sammenfald mellem anvendelsen af FUP IV og de finansielle foranstaltninger, der er programmeret for samme periode i forbindelse med strukturfondene. Det er imidlertid lidet sandsynligt, at denne periode på tic år vil være tilstrækkelig til definitivt at afvikle flådens overkapacitet. Det kan derfor ikke udelukkes, at der må vedtages et FUP V, som skal anvendes efter FUP IV. 5. 7. Supplerende kriterium for opfølgning af programmerne For at knytte forbindelse mellem ordningerne med til særlige flådesegmenter mener Kommissionen, at det vil være ønskeligt fomden de sædvanlige parametre for overvågning af fiskeriindsatsen (maskinkraft, tonnage, tid på havet) at anvende en fjerde parameter, der i nødvendigt omfang vil bestå i at tælle fartøjerne pr. segment (nb). Denne parameter vil kunne være nyttig i forbindelse med overvågningen af visse flådesegmenter (faststående redskaber, nærfiskeri), for hvilke fiskeriindsatsen ikke afspejles korrekt af de sædvanlige parametre (bruttotonnage, kW). licenser og særlige fiskeritilladelser Dette indebærer imidlertid ikke, al del er nodvendigl at anvende de fire parametre samtidigt ved fastsættelsen af målene for det flerårige udviklingsprogram. 5. 8. Sanktionsordning i tilfælde af manglende overholdelse af målene Ved manglende overholdelse af EF-bestemnielserne udsætler medlemsstaterne sig for overtrædelsesprocedurer i henhold til traktatens artikel 169. Denne bestemmelse gælder for manglende overholdelse af foranstaltninger, der træffes under FUP III og FUP IV. Uden at foregribe traktatens artikel 169 kan Kommissionen, hvis den har konstateret, at en medlemsstat ikke har vedtaget de bestemmelser, der er nodvendige for al kontrollere, at målene vedrørende omstrukturering af flåden overholdes, forelægge Rådet forslag til relevante generelle foranstaltninger. Rådet træffer så beslutning med kvalificeret flertal (artikel 25 i Rådets forordning (EF) nr. 2847/93). Hertil kommer bestemmelserne i artikel 10 i forordning (EØF) nr. 3699/93, ifølge hvilke medlemsstaterne ikke kan iværksætte foranstaltninger vedrørende bygning af fiskerfartøjer eller modernisering af deres flåde, som vil medføre en forøgelse af fiskeriindsatsen, hvis de ikke har overholdt programmernes mål. Disse bestemmelser, der gælder for de samlede mellemliggende mål og de endelige mål for hvert segment, vil under programmets lobetid støde på modvilje hos de fiskere, hvis fartøj befinder sig eller vil komme til al befinde sig i el flådesegment, hvis mål er opfyldt. Kommissionen, der er opmærksom på de ulemper, som disse bestemmelser kan udgøre for visse støttemodtagere i forbindelse med investeringsprojekter, overvejeren reform af de nugældende bestemmelser, således at det i forhold lil ordningerne for investeringsstøtte kun vil blive obligatorisk at overholde målene - både de mellemliggende og de endelige - for segmentet som helhed. 6. Vedtagelsesprocedure 6. 1. Bevidstgørelse af beslutningstagerne og af den offentlige mening Kommissionen har onsket at forberede beslutningstagerne, dvs. de europæiske fiskeriministre, og de direkte berørte, dvs. fiskerne, på vedtagelsen af FUP IV. Med henblik herpå har Kommissionen flere gange taget til orde på fiskeriministermoderne i sidsle kvartal af 1995 for at gøre medlemsstaterne bevidst om den vægt, der må lægges på at afvikle EF-flådens overkapacitet. 12. marts blev der holdt alle Kommissionens Den repræsentationskontorer for at bevidstgøre pressen og erhvervskredsene om nødvendigheden af en reduktion af flådens overkapacitet. fra Bruxelles med telekonference en 6. 2 Forberedende arbejder Kommissionen vil råde over et antal forberedende dokumenter, der tilsammen skal hjælpe med til at forberede del forslag, Kommissionen vil fremlægge for Rådet i juni 1996. Det er pågmndlag af dette forslag, at Rådet vil fastlægge retningslinjerne for FUP IV. 6. 2. 1 Medlemsstaternes rapporter I henhold til bestemmelserne i artikel 5, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 3699/93 skulle medlemsstaterne inden den 1. januar 1996 have indsendt en rapport om gennemførelsen af deres FUP III og forberedelsen af FUP IV. Visse medlemsstaters forsinkelse med indsendelsen af disse rapporter til Kommissionen gør det ikke muligt at sammenfatte dem. Disse nationale rapporter vil blive analyseret i forbindelse me'd det forslag til forordning, Kommissionen fremsætter for Rådet i juni med henblik på opstilling af retningslinjerne for FUP IV. 6. 2. 2. Vidcnskabclig rapport fra gruppen af uafhængige eksperter Gruppen af uafhængige eksperter mødtes som planlagt fire gange mellem september 1995 og februar 1996. Ekspertgruppens samlede rapport og formandens sammenfatning blev forelagt for fiskeriministrene på rådsmødet den 22. april 1996. Bilag IV indeholder et resumé af ekspertgruppens vigtigste anbefalinger. Ekspertgruppens arbejde viser klart, at der til stadighed foregår en forringelse af bestandene, som gor det nødvendigt, at der så hurtigt som muligt træffes foranstaltninger. Med FUP IV vil man forsøge al opstille mål for reduktion af kapaciteten for hvert i forhold til de fastsatte mål for fiskeridødelighed pr. fiskeri. For det enkelte fiskeri er der på flådesegment forhånd taget hensyn lil den sammenhæng, det indgår i med hensyn til kystregion, art eller gruppe af arter og fangstredskaber. Kommissionen er klar over, at der for en række bestande, for hvilke situationen er kritisk og tæt på sammenbrud af biomassen, på meget kort sigt må stilles forslag til Rådet om foranstaltninger til en mærkbar reduktion af fiskeriindsatsen. Disse foranstaltninger må vedtages uden modydelser. For et antal bestande, for hvilke denne fare ikke beslår, og for hvilke fiskeridødeligheden simpelthen ligger over betingelserne for en optimal udnyttelse på økonomisk plan, mener Kommissionen, at der med dens forslag og Rådets beslutning kan tages hensyn til sociale faktorer, som vil kunne få indflydelse på fristerne for iværksættelsen af ekspertgruppens anbefalinger. 6. 2. 3. Socioøkonomisk rapport på grundlag af de regionale høringer Kommissionen har med støtte fra de nationale myndigheder gennemført 32 regionale høringer i de regioner, der er mest afhængige af fiskeriet, og supplerende møder med de europæiske organisationer i fiskerisektoren for at indsamle vidnesbyrd og idéer fra sektoren om udviklingen i fiskeriet og i udarbejdelsen af FUP IV. De informationer og vidnesbyrd, Kommissionen har indsamlet, er blevet omhyggeligt samlet i form af en sammenfattende rapport, der illustrerer erhvervels holdning til de flerårige udviklingsprogrammer. Et resumé af denne rapport, der vil blive forelagt for Rådet i lighed med rapporten fra gruppen af uafhængige eksperter, findes i bilag V til denne meddelelse. Disse høringer viser klart, al fiskerne ikke anfægter det flerårige udviklingsprogram som el redskab til regulering af fiskerikapaciteten, men ønsker, at dette redskab kan anvendes smidigt og uden at udelukke andre midler til reduktion af fiskeriindsatsen der, hvor bestandenes tilstand kræver det. Kommissionen vil i vidcsl muligt omfang tage hensyn lil erhvervskredsenes bemærkninger for at sikre den smidigst mulige anvendelse af Rådets retningslinjer på de nationale flåder. 6. 3. Juridisk ordning i to etaper (bilag VI) Dette dokument tager sigte på at sikre en udveksling af synspunkter mellem de ansvarlige for det europæiske fiskeri om det, der står på spil, målene og det generelle indhold af FUP IV. Det er Kommissionens tjenestegrenes opfattelse, at denne debat vil være meget nyttig for udarbejdelsen af forslaget itl Rådets beslutning, der skal vedlages i juni, navnlig hvad angår den generelle metode i forbindelse med FUP IV. Dette dokument er nyttigt for overvejelserne vedrørende FUP IV, men udgør ikke en juridisk-forpligtelse for Kommissionen. 6. 3. 1. Rådets beslutning i juni 1996 Drøftelserne i Rådet i juni 1996 vil være afgørende for den reelle rækkevidde af foranstaltningerne til reduktion af EF-flådens overkapacitet. Denne debat modsvarer en klar forpligtelse i artikel 11 i Rådets forordning (EØF) nr. 3760/925, som fastlægger vilkårene med henblik på omstmkturering af sektoren. Enhver forsinkelse i Rådets vedtagelse af beslutningen om fastlæggelsen af disse retningslinjer vil udgøre en alvorlig fare for Kommissionens muligheder for at vedtage sine egne beslutninger inden udgangen af 1996. i sit forslag til Rådet søge at forene de uafhængige eksperters anbefalinger og Kommissionen vil erhvervsudøvernes ønsker, således at der kan iværksættes foranstaltninger til reduktion af EF-flådens overkapacitet inden for en rimelig frist. I dette forslag skal der skelnes mellem bestande på randen af sammenbrud og bestande, der midlertidigt vil kunne bære den nuværende udnyttelsessats. For sidstnævntes vedkommende må der imidlertid også vedtages foranstaltninger. 6. 3. 2. Kommissionens 13 beslutninger i slutningen af 1996 Når Rådet har truffet beslutning, vil Kommissionen afholde bilaterale moder med de 13 berørte medlemsstater med det formål al anvende Rådets retningslinjer på de forskellige flåder i Kommissionens beslutninger, som skal gælde for hver enkelt medlemsstat. Forvaltningskomitéen for Fiskeri og Akvakultur skal have forelagt samtlige 13 udkast til beslutning senest i november, og disse projekter skal vedtages inden årets udgang. 1 modsætning til den foregående fase med fastlæggelsen af retningslinjerne for FUP IV, hvor der må sikres enhed i Rådets beslutning, vil Kommissionen i denne anden fase tage hensyn til de særlige situationer, der er blevet fremhævet under høringerne af erhvervskredsene. Vedføjede skema viser de forskellige faser af Rådets og Kommissionens beslutningsproces, som skal føre til vedtagelse af FUP IV. Rådets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur (EFT L 389 af 3 1. 12. 1992). 10 7. Konklusion af fiskebestandenes situation er et bevis på utilstrækkeligheden Forværringen flerårige udviklingsprogrammer for de foregående perioder og gør det berettiget, at der vedtages et nyt program eller FUP IV på gmndlag af en mere præcis metode end tidligere. EF-flådens overkapacitet ligger til gmnd for ovemdnyttelsen af fiskeressourcerne. Afvikling af flådens overkapacitet er således et stærkt middel til fremme af hovedmålene i den fælles fiskeripolitik, nemlig opretholdelse af fiskeriet, bevarelse af rentable udnyttelsesvilkår for sektoren og bevarelse af arbejdspladserne. af de Kommissionen vil sørge for at forbedre mekanismerne for forvaltning af delte kommende program, der vil blive vedtaget under overholdelse af gennemsigtighedskravet, og vil sikre en retfærdig behandling af medlemsstaternes flåder. Kommissionens forslag vil lage sigte på en reel tilpasning af fiskeriindsatsen, hvormed der vil blive taget hensyn til virkningerne af det tekniske fremskridt. Med henblik herpå vil der blive foreslået en ny metode til fastlæggelse af målene, som vil gøre det muligt at knytte foranstaltningerne til reduktion af overkapaciteten til ordningerne for forvaltning af fiskeriindsatsen. 1 FUP IV skal der ligeledes overvejes reduktioner af kapaciteten der, hvor det er nødvendigt, på en måde, hvormed der tages hensyn til omstruktureringens sociale aspekter. Efter Kommissionens opfattelse ligger det politiske element i debatten i juni 1996 i en udstrækning i tid af de reduktioner af fiskeriindsatsen, der kræves af de videnskabelige anbefalinger. I denne forbindelse må der skelnes klart mellem: bestande i megel dårlig tilstand og på randen af biologisk sammenbrud, for hvilke der straks må vedtages radikale foranstaltninger med øjeblikkelig virkning; overudnyttede og dårligt udnyttede bestande, for hvilke der skal anvendes foranstaltninger så hurtigt som muligt for at forbedre udnyttelsen; bestande, for hvilke der ikke er nogen problemer, men hvis udvikling må følges for at tilpasse flådens kapacitet og undgå, al situationen forværres. Den konsensus, der må soges i denne forbindelse, skal tage sigte på at opnå en rimelig ligevægt i den fastsalte periode mellem størrelsen af de biologiske krav, hvortil kommer virkningerne af det tekniske fremskridt, og de socioøkonomiske bindinger knyttet lil de områder, der er afhængige af fiskeriet. Kommissionen ønsker at gøre FUP IV acceptabel for fiskerne og befolkningen i de fiskeriafhængige områder. Det må imidlertid være klart, at medlemsstaterne og Kommissionen med vedtagelsen af FUP IV sigter på en varig ligevægt mellem flåden, hvis konkurrenceevne skal sikres, og de disponible ressourcer. Dette betyder imidlertid ikke, at Kommissionen ikke interesserer sig for de arbejdspladser, der går tabt, og som i første omgang kan være knyttet til omstruktureringen af sektoren. Tværtimod skal genskabelsen af bestandene på længere sigt skabe storre rigdom, end EF-farvandene i dag giver, og dermed nye arbejdspladser. Sektorens virksomheder vil således kunne få adgang til ny økonomisk rigdom. Det må imidlertid slå klart for alle, al sektoren på trods af de forventede frugter af denne indsats fortsat vil kunne miste arbejdspladser i et vist omfang på gmnd af moderniseringen af virksomhederne, som til stadighed må tilpasse sig markedet. På denne baggmnd kan man ikke udelukke muligheden af for kystområderne at anvende en ad hoc-planlægningspolitik, der minder om politikken for planlægning og diversificering i landdistrikterne. Bevarelse af beskæftigelsen må under alle omstændigheder stå i centmm for vore overvejelser. 11 Hvis de retningslinjer, der fastlægges i juni, ikke giver gmndlag for at håbe på en tilstrækkelig reduktion af EF-flådens overkapacitet i perioden 1997-1999, må der overvejes supplerende bestemmelser, som skal gælde for senere perioder, hvor virkningen af det tekniske fremskridt vil skabe ny overkapacitet. På denne baggmnd kan det frygtes, at Rådet vil blive foranlediget til med regelmæssige mellemmm at tage stilling til EF-flådens overkapacitet og vedtage den ene foranstaltning efter den anden om reduktion heraf for ubestemt tid. Kommissionen vil basere sit forslag i juni på både biologiske anbefalinger og socioøkonomiske overvejelser. 12 Bilag I Forholdet Ressourcer - Flåde - Strukturforanstaltninger Fiskeressourcer og bevarings foranstaltninger Forvaltning af "OUTPUT" Tildelinger (TAC, kvoter) Forvaltning af "INPUT" 'Ordninger vedr. fiskeriindsatse 13 Bilag II Det simpleste tilfælde: Kapacitetsbaserct metode for et segment og et fiskeri Forbindelse Til en reduktion på 20% af fiskeriindsatsen i torskefiskeriet skal svare en reduktion på 20% af ti awlei segmentet Et kompliceret tilfælde: Metode for et segment og flere fiskerier Fors/e etape: Fastsættelse i FUP IV af kapacitetsreduktioner svarende til reduktionen af fiskeriindsatsen rettet mod den mest følsomme bestand (kapacitetsbaseret metode) Forbindelse Anden etape (fakultativ): forbindelse mellem strukturforanstaltninger og ordning for forvaltning af fiskeriet (blandet metode) Revision af målene i FQP IV Ordninger vedr. fiskeriindsatsen <s£3s£; L°H ' *U \ -Overførsel af aktivitet TofskefiskCTi **?. -. "-2oyw ; k i j Forbindelse! I Forbindelse "reduktionen på 12% af kapaciteten er beregnet under hensyntagen til fordelingen mellem de to bestande af den fiskeriaktivitet, der indnves af segmentets fartejcr / / y-y Bilag III Social og økonomisk virkning af foranstaltningerne til reduktion af EF-flådcns overkapacitet. De forudsigelige socioøkonomiske tendenser Social virkning (jobs) Økonomisk virkning liclliuere ! På havel / 'i Senere led ( Y l-ïskeiïvirkstmi- hedernes rentabilitet De europeiske produkters konkurrenceevne , Virkeliggørelse af målene Ikke virkelig gørelse af målene \. Mal siimmcnlmul afheMaiulenc /' Bilag IV De vigtigste anbefalinger i rapporten fra de uafhængige eksperter 1. Generel evaluering af fiskebestandene Den generelle tendens, eksperterne giver udtryk for, er klar: de fiskebestande, der befiskes af EF-fartøjerne, er overudnyttede, og betydelige reduktioner af fiskeriindsatsen er påkrævet for at afhjælpe denne situation. for I alle de analyserede zoner bliver en betydelig del af bestandene udnyttet på cl niveau fiskeridødeligheden, der ligger over og i visse tilfælde betydeligt over det ønskelige niveau. Rapporten konkluderer, at det er absolut nødvendigt straks at reducere den fiskeriindsats, der er rettet mod disse bestande. Hvad angår de bestande, for hvilke det nuværende udnyttelsesniveau i princippet er forsvarligt, anfører rapporten, at der vil kunne opnås betydelige gevinster, hvis der også her genneinforlcs reduktioner af fiskeriindsatsen. 2. Kvantificering af foranstaltningerne til reduktion af fiskeriindsatsen Under hensyntagen lil visse tilfælde af manglende præcision i forbindelse med de foreliggende data for bestandene tilråder rapporten en gradvis metode, der går ud på en gradvis reduktion af fiskeriindsatsen med periodisk analyse af virkningen heraf. For de mcsl truede bestande siger rapporten, at en reduktion af fiskeridødeligheden på under 20% ville være utilstrækkelig, idet den kun ville have en ubetydelig virkning på genskabelsen af fiskebestandene. For de samme bestande kan reduktioner på over 40% ikke beregnes præcist. 3. Gennemgang af bestandene og dødelighed pr. refercnccfiskcri 3. 1. Kystnære ressourcer. De utilstrækkelige oplysninger, der er tilgængelige, og de meget forskelligartede situationer taler lil fordel for at vedtage tekniske foranstaltninger og for en regulering af fiskeriet i tid og rum. 3. 2. Ressourcer til havs Østersnen Bestand Krævet minimumsrcduk -tion af F* (%) Kritisk bestand Kommentar Torsk > - 40 Torsk 25-32 Sild + brisling Intet argument vedr. vækst eller varighed taler til fordel for en reduktion af indsatsen Laks Lukning af fiskeriet F = Fiskeridødelighed Alle bestande af vildlaks (18) i Sverige og Finland Den anbefalede lukning af fiskeriet har til formål at redde bestandene af vildlaks Kattegat-Skagerrak (Afsnit llla)Nordsøen (afsnit IV) og Vest for Skotland (afsnit VI) Fiskeri Rundfisk (torsk, kuller, hvilling, sej) + havtaske + glashvar jomfruhummer Krævet minimumsreduk- tion af F* (%) > - 40 Fladfisk (rødspætte + tunge) - 33 Industriarter (havtobis + sperling + brisling) Kritisk bestand Kommentar Torsk IV Kuller IV Sej IV Torsk Via Kuller Via Hvilling Via Rødspætte IV Tunge IV De traditionelle biologiske referencer berettiger ikke til en ændring af det nuværende udnyttelsesniveau - 5% på grundlag af overvejelser vedrørende vækstpotentialet Ingen evaluering mulig Pelagiske arter (sild + makrel) > - 40 Sild IV Makrel Reje Dybvandsarter Ukendt Den sydlige del af kontinentalsoklen (Afsnit Vil, undtagen Vild (Den Engelske Kanal øst), Villa, b) Fiskeri Krævet minimumsreduk- tion af F* (%) Kritisk bestand Kommentar Nordlig kulmule + havtaske + glashvar + jomfruhummer - 17 Nordlig kulmule Fladfisk > - 40 Rundfisk (gadidac) - 26 Små pelagiske arter > - 40 Dybvandsarter Tunge Vila Tunge Vllf, g Rødspætte Viig Torsk Vila Torsk f, g, h Sild Viig Ukendt - Der foreligger ingen evaluering 17 Ud for Portugal og Spanien (Afsnit Ville + IXa) Fiskeri Krævet minimumsrcduk- tion af F* (%) Kritisk bestand Kommentar Demersale arter (sydlig kulmule + havtaske + glashvar + hestemakrel + blåhvilling) - 21 Sydlig kulmule • Små pelagiske arter (sardin + ansjos) - 33 Sardin Reje + jomfruhummer + dybvandsarter Middelhavet Fiskeri Små pelagiske arter (sardin og ansjos) Jomfruhumm er (han) overudnyttet Krævet minimumsrcduk- tiou af F* (%) Kritisk bestand Kommentar Demersale arter - Lav dybde (Mulle) Demersale arter - Større dybde (Kulmule) > - 40 Mulle > - 40 Kulmule Ressourcer i internationale farvande De traditionelle biologiske referencer berettiger ikke til en ændring af det nuværende udnyttelsesniveau Mulle er overudnyttet næsten overalt på kontinentalsoklen Kulmule synes overudnyttet næsten overalt på kontinentalsoklen Fiskeri Rødfisk af oceantype Blåhvilling Atlantisk skandinavisk sild Krævet minimumsrcduk- tion af F* (%) Kritisk bestand Kommentar Der foreligger ingen evaluering. Det ser for øjeblikket ud til, at udnyttelsen af bestanden sker under overholdelse af de biologiske sikkerhedsgrænser Der foreligger ingen evaluering. De disponible data tyder på, at der ikke er grund til umiddelbar bekymring vedrørende denne bestand Ressourcerne er for øjeblikket meget betydelige. EF-andelen er dog usikker. NA FO-konventionsområdet Hellefisk i delområde 2 + 3 Ukendt Torsk og rødfisk ved Flemish Cap > - 40 Torsk ved Flemish Cap Reje ved Flemish Cap Fiskeridødeligheden anses for at ligge over det acceptable niveau. De nuværende råd vedr. TAC går ud på en reduktion på 50% af fiskeridødeligheden i-1994 Der foreligger intet skøn AH Bilag V Sammenfatning af erhvervsrepræsentanternes indlæg under de regionale høringer De regionale høringer har gjort det muligt at få kendskab til en række kendsgerninger og anmodninger fra erhvervskredsene, som der må tages hensyn lil i procedurerne og i indholdet af FUP IV. Disse høringer blev tilrettelagt på en sådan måde, at fiskerne og forskellige erhverv i sektoren samt lokalsamfundene fik mulighed for at udtale sig om betingelserne for iværksættelsen af de flerårige udviklingsprogrammer under hensyntagen til den generelle situation for sektoren. Med henblik herpå foregik debatten i to dele: første del om udviklingen i fiskeriaktiviteterne og anden del om iværksættelsen af de flerårige udviklingsprogrammer. 1. Udviklingen i fiskeriaktiviteterne 1. 1. De egentlige fiskeriaktiviteter Udviklingen i fiskeriaktiviteterne i de fiskeriafhængige områder som den fremgår af et antal foreliggende statistikker viser et konstnnt og foruroligende fald i antallet af direkte job, navnlig i højsøfiskeriet. Flåderne og aktiviteterne i leddene for fiskeriet er de mest berørte. Mellem 1990 og 1995 mistede Bretagne 40% af sine arbejdspladser i hojsøfiskeriet sammenlignet med et samlet fald på 24% i beskæftigelsen i fiskeriet som helhed i samme periode. De omstruktureringer, der er under overvejelse af de spanske flåder, som driver fiskeri i internationale farvande eller i henhold til fiskeriaftaler, omfatter nedskæringer af samme omfang over en kort periode. De foreliggende statistikker viser som altovervejende tendens et tab af arbejdspladser i fiskerisektoren svarende til det, der kan iagttages i økonomiens andre primære sektorer (landbrug, skovbrug). De eneste regioner, der synes at være i stand til at dæmme op for dette fald i den direkte beskæftigelse, er dem, der grænser op lil britiske farvande, som er EF's fiskerigeste og i stand til at udnytte en vis delokalisering af fiskeriet knyttet lil indforeisen af enhedsmarkedet. Selv disse regioner har imidlertid vanskeligheder med at holde på de nytilkomne (quota hopping). 1. 2. Aktiviteterne i leddene forud for fiskeriet Disse aktiviteter rammes fuldt ud af nedskæringen i fiskeriaktiviteterne. Skibsværfter lukkes og fusioneres, og dette er på enhedsmarkedet lil fordel for de stærkeste. Visse skibsværfter har et ry og en knowhow, som gor dem uomgængelige og gor dem i stand lil al satse på eksport (tropisk tun). Ordningerne for modernisering af flåden (700 mio. ECU i perioden 1994-1999) vil bidrage til at støtte skibsværfternes aktivitet, men den nylige begrænsning af n\•bygningspræmierne i forordning 3699/93 tilskynder kunderne til at overveje tilbud fra tredjelande. Forsyningsvirksomhederne rammes direkte affaldet i antallet af fartøjer og beskæftigede og af det forhold, at materialerne under indtryk af krisen bruges længere. 1. 3. Aktiviteterne i leddene efter fiskeriet 20 i flere årtier har været under konstant omstilling Her har man naturligvis også lidt under det forhold, at der er blevet tyndet ud i ressourcerne, og at der derfor er sket et fald i tilførslerne til auktionerne, en gros-handlerne og forarbejdningsindustrien. Sidstnævnte sektor, som landbrugsbaserede levnedsmiddelindustri, har imidlertid allerede længe modtaget forsyninger fra det internationale marked og er ikke længere afhængig af nationale forsyninger alene. I disse led forekommer der tab af arbejdspladser, og FUP IV vil på kort sigt kunne forværre denne tendens. Det er muligt, at man efter væksten i antallet af auktioner må overveje en omstilling i kraft af koncentration eller tiltrækning af flåder på besøg. Handelsaktiviteterne kan opretholdes i de havne, der har satset på flere arter (dybhavsfisk) eller på tilførsler fra flere kilder (import). lighed med den i 1. 4. Løsninger foreslået af erhvervskredsene Erhvervskredsene har lil tider søgt ansvaret for overudnyttelsen af ressourcerne i faktorer, som ganske vist ikke har med ordningerne for forvaltningen af fiskeriindsatsen at gøre, med som bidrager til fartøjets omsætning. Der er blevet peget på de lave fiskepriscr med deraf følgende anmodninger om revision af den fælles markedsordning. Virkningerne af forureningen af jordbunden, navnlig på bestandene af ungfisk langs kysten, er blevel gjort ansvarlige for visse bestandes tilstand og er blevet anført som faktorer, der svækker erhvervet sammen med illoyal konkurrence fra visse "udenlandske" flåder, der driver fiskeri i internationale farvande med færre reslriktioner end EF-fiskernc, eller fra visse "falske fritidsfiskere", som ikke er tynget af sociale bidrag og skalter og derfor udgør en alvorlig konkurrence for erhvervets udovere. Erhvervskredsenes bekymring over tilbagegangen i fiskeriaktiviteterne i de vigtigste fiskeriafhængige områder har givet sig udtryk i bestræbelser på at opretholde den nuværende situation (den lille flådes syndrom, uddannelse af unge fiskere for at redde erhvervet), modvilje mod diversificering (man kan ikke lave fiskerne om lil bestyrere af cafeterier eller pizzeriaer). Bortset fra disse mere følelsesmæssige manifestationer anerkender fiskeren, at han har et reelt kollektivt ansvar, som han imidlertid har umådelig svært ved at efterleve i sin personlige adfærd, medmindre han drives af økonomiske argumenter (udvidelse af aktiviteten for at modvirke formindskelsen af ressourcerne og/eller faldet i priserne). Overfiskning tilskrives imidlertid som regel altid de andre. ikke hører hjemme initiativer til Understregning af en havns fordele for fartøjer, der sanimenlægning af aktiviteter, sammenlægning af i nærheden af fangstpladserne nævnes sjældent spontant og opfattes til tider som en provokation. Diversificering af fiskeriaktiviteter, f. eks. sejlads med turister, anses i almindelighed, undtagen i bestemte zoner, for at være af marginal betydning. Omstilling i andre zoner overvejes som regel opmærksomt, men erhvervet mener, at der kun vil kunne opnås en begrænset effekt på grund af de få alternativer til de arbejdspladser, der går tabt i fiskeriafhængige områder. Hvad angår de foreslåede løsninger kan det bemærkes, at de tager sigte på at bevare erhvervet og de eksisterende havne ved hjælp af nye fiskerier, der skal finansieres af støtte til forsøgsfiskeri. landinger, flytning af aktiviteter i området, I leddene efter fiskeriet opfattes den idé, at genskabelse af bestandene på mellem eller lang sigt vil føre til nye arbejdspladser i sektoren som tvivlsom af erhvervskredsene. Bortset fra de sociale virkninger af omstruktureringen opfattes erhvervets interventioner vedrørende de positive virkninger af en vellykket omstrukturering for rentabiliteten i sektorens virksomheder og for de europæiske produkters konkurrenceevne bestemt ikke som del vigtigste spørgsmål for øjeblikket. I løbet af disse høringer om udviklingen i fiskeriaktiviteterne i de fiskeriafhængige områder har erhvervet fremhævet dets bekymringers daglige karakter. Sektoren som helhed har anført, at den befinder sig i en vanskelig og prekær situation, der efter dens opfattelse berettiger, at der, indtil bestandene eller markedet retter sig, tages større hensyn til dens vanskeligheder ved en ændring af bestemmelserne (markedet, adgangen til ressourcerne) og ved ydelse af økonomisk støtte til nye investeringer i produktion eller bestræbelser på at finde nye ressourcer. 24 2. De flerårige udviklingsprogrammer og iværksættelsen heraf 2. 1. Vurdering af den eksisterende ordning 2. 1. 1. Bestemmelserne under den fælles fiskeripolitik: kontrol og sanktioner Under høringerne har aspekterne vedrørende de mange retsakter under den fælles fiskeripolitik, kontrollen herafog sanktionerne i tilfælde af manglende overholdelse stået i centrum for næsten alle debatterne. Nogle erhvervskredse mente, at de flerårige udviklingsprogrammer var overflødige, idet de ikke havde nogen lil overvågning og udvikling af virkning på sektoren, men de fleste anerkendte, at cl instrument flådekapaciteten er nodvendigt på EF-niveau. Mange mener flåden tilstrækkeligt, og at del vil være vanskeligt at gå længere. imidlertid, at de har reduceret Erhvervet går på denne baggrund ind for en nøje overholdelse af de eksisterende bestemmelser, som de anser for tilstrækkelige. Man ønsker en styrkelse af kontrollen, uden hvilken den fælles fiskeripolitik ikke kan have nogen virkning. Der insisteres på, at de flerårige udviklingsprogrammer skal udarbejdes med den størst mulige gennemsigtighed, og at de skal gælde i samme omfang for alle. For de lande, der ikke overholder de flerårige udviklingsprogrammer, foreslår de en nedsættelse af kvoterne og stop for investeringsstøtte. 2. 1. 2. De flerårige udviklingsprogrammers mål Ophugning af fartøjer anses for det sikreste middel lil at afskaffe EF-flådens overkapacitet, forudsat at de ophuggede fartojer ikke erstattes af nye (forvaltning af tilgang/afgang i flåden ved hjælp af licensordninger), og at flåden ikke ældes. Eksportstøtte og oprettelse af blandede selskaber betragtes undertiden som faktorer, der foroger konkurrencen om fiskerierne. 2. 1. 3. Parametrene til måling af de flerårige udviklingsprogrammers mål Bestemmelserne for de parametre, der vcdrorcr maskinkraft og undertiden tonnage, er blevet kritiseret som en faktor, der hindrer modernisering af (laden med hensyn til sejladsens sikkerhed og overholdelse af hygicjncbclingclscrnc eller udnyttelse af produktionen om bord. Det Forenede Kongerige ville forelrække en blanding af parametre omfattende både maskinkraft og tonnage (VCU). Mange erhvervskredse har kritiseret indførelsen i de flerårige udviklingsprogrammer af mål udtrykt som fiskeriindsats, idet det hævdes, at døren hermed åbnes for foranstaltninger til reduktion af fiskeriaktiviteterne inden for rammer, der skulle være rent strukturelle. Reduktion af aktiviteten betragtes ikke som foranstaltninger med definitiv virkning, og hertil kommer, at det er vanskeligt at gennemføre kontrol. Visse erhvervskredse går derimod ind for denne nye metode, som er den eneste, der gør det muligt at behandle alsidige flåder. Nogle repræsentanter for producentorganisationer har foreslået, at forbedringen af styringen af markedel skulle bygge på en bedre forvaltning af fartøjernes aktivitet, og at denne forvaltning skulle indgå i de flerårige udviklingsprogrammer. 2. 2. Nye veje 2. 2. 1. Selektive redskaber ?? De fleste fiskere mener, at anvendelse af mere selektive fangstredskaber er ønskelig og kræver økonomisk støtte for at udbrede denne anvendelse. De anmoder også om, at virkningen heraf på fiskeriindsatsen medregnes i forbindelse med de flerårige udviklingsprogrammer. 2. 2. 2. Biologiske hvileperioder Erhvervskredsene stiller sig positivt til biologiske hvileperioder og anmoder om, at virkningerne heraf medregnes indføres økonomisk kompensation for indførelse af sådanne perioder af FIUF. i forbindelse med de flerårige udviklingsprogrammer, eller at der 2. 3. Særlige forhold vedrørende FUP IV 2. 3. 1. Hensyntagen til det tekniske fremskridt Kun få erhvervsudøvere anerkender nogen virkning heraf. Kommissionens skønnede årlige virkning på 2% slottes kun af Danmark, og de andre involverede mener, at virkningen kun sjældent er væsentlig og ofte ikke eksisterende. 2. 3. 2. Reference Der er kun få kom m en tarer til delte punkt. Det synes anerkendt, at fastsættelsen af målene i FUP IV skal tage udgangspunkt i de tidligere mål. 2. 3. 3. Segmentering Erhvervet har vist, at det havde kendskab til parametrene herfor og forstod de bindinger, der er forbundet med en mere eller mindre fintmærkende*segmenleringsmetode. Disse udsagn afspejler en relativ tilfredshed med det nuværende system, skønt nogen ønsker en mere fintmærkende metode og især fritagelse for straf for dem, der placeres i segmenter, som opfylder programmernes mål. 2. 3. 4. Faststående redskaber Erhvervskredsene har i stort omfang udtalt sig om inddragelse af faststående redskaber og har vist sig delt med hensyn til at gøre del. 2. 4. Ledsageforanstaltninger 2. 4. 1. Præmier for definitivt og midlertidigt ophør Faldet i præmiernes størrelse, efterhånden som fartøjerne bliver ældre (navnlig dem, der er blevet moderniseret) er blevet kritiseret på trods af den nylige ændring af forordning 3699/92. Præmierne for midlertidigt ophor betragtes som nødvendige, men for vanskeligt opnåelige. 2. 4. 2. Præmier for ophør med erhvervsvirksomhed og førtidspensionering Disse nye foranstaltninger har ikke givet anledning til mange kommentarer. De ser ud til at blive godt modtaget, selv om de ofte kun betragtes som et første skridt i den rigtige retning. 23 BILAG VI Illustration af beslutningsprocessen vedrørende vedtagelsen af FUP IV. Medlemsstaternes rapporter December 95 Marts 96 Forberedende rapporter • Socioøkonomisk rapport Rapport fra uafhængige eksperter Meddelelse fra Kommissionen til Rådet 10. lu ni 1996 Rådets beslutning om fastsættelse af etningslinjerne for omstruktureringen af sektoren Juli - September 1996 Bilaterale moder Kommissionen/medlemsstaterne for at omsætte de af Rådet fastsatte retningslinjer på nationalt plan November - December 1996 \ / / v ; \ 13 kommissionsbeslutninger om vedtagelse af FUP IV 0# ISSN 0254-1459 KOM(96) 203 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 Katalognummcr : CB-CO-96-214-DA-C ISBN 92-78-03876-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 1$


title: Förslag till rådets förordning (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 1784/77 om certifiering av humle

eurovoc_concepts:
German Democratic Republic
food processing
hops
quality label
unification of Germany

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 30. 05. 1996 KOM(96) 238 slutlig Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om ändring av förordning (EEG) nr 1784/77 om certiflering av humle (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Rådet föreslås anta detta förslag till förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1784/77 om certiflering av humle. Eftersom certifieringen av humle i före detta Östtyskland av tekniska skäl tradionellt äger rum efter pressningen till granulat, något som inte överensstämmer med gemenskapslagstiftningen, men då genomförandet av nya investeringar kräver en längre period än den som ursprungligen avsetts, föreslås det att datum för tillämpningen av övergångsåtgärder inom humlesektorn efter Tysklands enande uppskjuts till den 31 december 1996. Detta förslag till förordning medför inga direkta kostnader för gemenskapsbudgeten. Detta förslag till förordning har ingen inverkan på små och medelstora företag. z FORSLAG t i ll RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr. om ändring av förordning (EEG) nr 1784/77 om certiflering av humle EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1696/71 av den 26 juli 1971 om den gemensamma organisationen av marknaden för humle , särskilt artikel 2. 4 i denna, med beaktande av kommissionens förslag och med beaktande av följande: I förordning (EEG) nr f784/772 preciseras i vilket led certiflering skall ske och fastställs villkoren för ytterligare bearbetning av humleprodukter. I f. d. Tyska demokratiska republiken behandlas humle efter skörden av tradition på annat sätt än i övriga delar av gemenskapen såtillvida att i många jordbruksföretag som producerar humle sker rensningen och första torkningen av kottarna samtidigt med förmalningen och pressningen till granulat, eftersom den tekniska utrustningen inte medger att de två stegen skiljs åt. Detta förfarande är emellertid inte förenligt med gemenskapslagstiftningen enligt vilken certiflering måste ske innan all bearbetning. För att ge producenterna skulle kunna sprida sina nyinvesteringar över en lämplig period infördes genom förordning (EEG) nr 1784/77 en övergångsperiod som är längre än den 1 EGT nr L 175, 4. 8. 1971, s. 1. , senast ändrad genom förordning (EEG) nr 3124/92 (EGT nr L 313, 30. 10. 1992, s. 1. ). 2 EGT nr L 200, 8. 8. 1977, s. 1. , senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1987/93 (EGT nr L 182, 24. 7. 1993, s. 1. ). 3 som föreskrivs i kommissionens förordning (EEG) nr 2239/91 av den 26 juli 1991 om övergångsbestämmelser för humlesektorn efter Tysklands återförening3 (som löpte ut den 31 december 1992). Den 31 december 1995 hade situationen för vissa jordbruksföretag ännu inte normaliserats. Följaktligen bör övergångsperioden förlängas med ett år och förteckningen över jordbruksföretag ändras. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Förordning (EEG) nr 1784/77 ändras på följande sätt: 1. I artikel 1. 3 andra stycket skall "31 december 1995" ersättas med "31 december 1996". 2. Bilaga till förordning (EEG) nr 1784/77 skall ersättas med bilagan till denna förordning. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 januari 1996. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i EGT nr L 204, 27. 7. 1991, s. 14. På rådets vägnar BILAGA "BILAGA Jordbruksföretag där certiflering av humle får göras efter bearbetning till granulat DELSTATEN SACHSEN-ANHALT: Eichenbarleben (f. d. Irrleben) Osterweddingen Blumenberg (f. d. Langweddingen) DELSTATEN THÛRINGEN: Kutzleben (f. d. Bad Tennstedt) Heringen Kindelbriick Vogelsberg (f. d. Grossbrembach) Grossenehrich Hohenebra". t> REDOVISNING AV BUDGETKONSEKVENSERNA BUDGETPOST: 181 ANSLAG: 18 miljoner ecu 2. 3. 4. ÅTGÄRD: Förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EEG) nr 1784/77 om certiflering av humle. RÄTTSLIG GRUND: Rådets förordning (EEG) nr 1696/71 ÅTGÄRDENS MÅL: Ändring av det datum som föreskrivs i artikel 1. 3 i förordning (EEG) nr 1784/77 samt av bilagan till denna förordning. BUDGETKONSEKVENSER PERIOD PÅ 12 MÅNADER INNEVARANDE RÄKENSKAPSÅR (96) FÖLJANDE RÄKENSKAPSÅR (97) 5. 0 5. 1 UTGIFTER - GEMENSKAPENS BUDGET (EXPORTBIDRAG OCH STÖD) - NATIONELLA BUDGETAR - ANDRA SEKTORER INKOMSTER - GEMENSKAPENS EGNA MEDEL (AVGIFTER/TULLAR) - NATIONELLT 1998 miljoner ecu 1999 miljoner ecu 2000 miljoner ecu 2001 miljoner ecu 5. 0. 1 UTGIFTSPROGNOS INKOMSTPROGNOS 5. 1. 1 5. 2 BERÄKNINGSSÄTT: 6. 0 6. 1 6. 2 6. 3 FINANSIERING MÖJLIG GENOM ANSLAG UNDER BERÖRT KAPITEL I INNEVARANDE BUDGET FINANSIERING MÖJLIG GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I INNEVARANDE BUDGET BEHOV AV TILLÄGGSBUDGET ANSLAG SOM SKALL FÖRAS IN I KOMMANDE BUDGETAR ANMÄRKNINGAR: (c? ISSN 1024-4506 KOM(96) 238 slutlig DOKUMENT SV 03 Katalognummer : CB-CO-96-262-SV-C ISBN 92-78-05175-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg