eurovoc_concepts:
EU policy
action programme
data collection
data processing
public health

formats: pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 15. 05. 1996 KOM(96) 222 lopull. 95/0238 (COD) Muutettu ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä (komission EY:n perustamissopimuksen 189 A (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi terveystilanteen seurantaa hyväksymisestä toimintaohjelman kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä (1997-2001) koskevan yhteisön 1. 2. 3. Komissio hyväksyi alkuperäisen ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi toimintaohjelman hyväksymisestä 16 päivänä lokakuuta 1995. terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön Talous- ja sosiaalikomitea ! ja alueiden komitea2 antoivat myönteisen lausunnon tästä komission alkuperäisestä ehdotuksesta. Komissio antoi muutetun päätösehdotuksen perustamissopimuksen 189 A artiklan mukaisesti Euroopan parlamentin lausunnon pohjalta parlamentin 17 päivänä huhtikuuta 1996 pidetyn ensimmäisen käsittelyn jälkeen. Teksti sisältää pääasiallisesti kahdentyyppisiä muutoksia: selventävät jotka muutoksia, perustel ukappal eitä muutoksia, jotka selventävät tai laajentavat ohjelmassa esitettyjä toimia. Erityisesti on sisällytetty mukaan terveystilanteen seurantakeskusta koskeva toteutettavuustutkimus ja lisätty liite II. Se sisältää luettelon aloista, joilla terveysindikaattorit voidaan luoda. johdanto-osan laajentavat tai 4. Euroopan parlamentti hyväksyi 17 päivänä huhtikuuta 1996 pidetyssä äänestyksessään 44 tarkistusta, joista komissio hyväksyi 28 kokonaan (12, 16-18, 20, 23 ja 29) tai osittain (1, 3, 4, 6-11, 13, 19, 25, 30-40 ja 42). 5. Tarkistukset, joita komissio ei voi hyväksyä, voidaan jakaa viiteen ryhmään: tarkistukset, joista aiheutuu oikeudellisia ongelmia, koska ne eivät noudata 129 artiklan sanamuotoa tai tarkoitusta (15, 21, 31) tai koska ne ovat ristiriidassa muiden kansanterveysalan ohjelmien vastaavien säännösten kanssa (43, 46, 47). tarkistukset, joissa esitetään ehdotetun ohjelman alaan kuulumattomia muutoksia (2, 32) tarkistukset, joissa ehdotetaan joustamattomampaa sanamuotoa kuin komission ehdottama sanamuoto ja/tai jotka kohtuuttomasti rajoittavat ehdotetun ohjelman alaa (5, 14, 30 ja 45). tarkistukset, jotka on sisällytetty muualle (26-28) yksi tarkistus (22), joka johtaisi vaikeuksiin talousarvion kannalta. Lausunto annettiin 27 päivänä maaliskuuta 1996. Lausunto annettiin 18 päivänä tammikuuta 1996. Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä KOM(95) 449 MUUTETTU EHDOTUS EUROOPAN PARLAMENTTI UNIONIN NEUVOSTO, jotka JA EUROOPAN E u r o o p an h u o m i o on o t t a v at y h t e i s ön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 129 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen1, ottavat huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon2, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon3, toimivat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b artiklassa mainittujen menettelyjen mukaisesti, sekä katsovat, että 1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan toimintaan on o kohdan mukaisesti yhteisön sisällyttävä myötävaikuttaminen korkean terveyden 129 artikla suojelun saavuttamiseen; y h t e i s ön n i m e n o m a an m a h d o l l i s t aa toimivaltaisuuden erityisesti tällä rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemalla niiden toimintaa, alalla, tason 2. neuvosto katsoi tulevaa toimintaa kansanterveyden alalla koskevassa 27 päivänä toukokuuta 1993 annetussa päätöslauselmassaan4, että terveyttä koskevien ja jakaminen sekä käytettävissä olevien tietojen laadun ja vertailtavuuden parantaminen ovat olennaisia tulevien ohjelmien valmistelun kannalta, tietojen kerääminen, analysointi korosti Maastrichtin 3. riittävien parlamentti 3. Euroopan jälkeisessä kansanterveyspolitiikkaa kokouksen kertomuksessaan5 koskevassa ja asiaankuuluvientietojentärkeyttäperustanayhteisön toimien kehittämiselle kansanterveyden alalla; Euroopan parlamentti kehotti komissiota keräämään ja tutkimaan jäsenmaista tulevia terveyttä koskevia tietoja sekä arvioimaan kansanterveyspolitiikan vaikutuksia ja muun politiikan vaikutusta, analysoimaan kehityssuuntia ja riittävien parlamentti korosti Maastrichtin Euroopan jälkeisessä kansanterveyspolitiikkaa kokouksen koskevassa päätöslauselmassaan5 ja asiaankuuluvien tietojentärkeyttäpenistanayhteisön toimien kehittämiselle kansanterveyden alalla; se tutkimaan kehotti komissiota keräämään tietoja jäsenmaista tulevia kansantervevspol i t i ikan vaikutusten ja muun politiikan terveystilanteeseen Euroopan yhteisössä. terveyttä koskevia arvioimiseksi vaikutuksen ja 1 EYVL N:o 2 EYVL No 3 EYVL N:o 4 EYVL N:o C 174, 25. 6. 1993, s. 1 5 EYVL N:o C 329, 6. 12. 1993, s. 375 5) EYVL N:o C 3 2 9, 6. 1 2. 1 9 9 3, s. 375 sopivien yhteistyön t e r v e y s t i l a n t e en komissio totesi kansanterveyden toimintakehystä koskevassa 24 päivänä marraskuuta 1993 annetussa tiedonannossaan6 lisäämisen vertailukelpoisten/yhteen terveyttä koskevien tietojen standardoinnissa ja keräämisessä ja sekä seurantajärjestelmien olevan edellytyksenä jäsenvaltioidenpolitiikkaajaohjclmia tukevan kehyksen perustamiseksi; terveystilanteen seuranta, mukaan lukien terveyttä koskevat tiedot ja indikaattorit, on nimetty ensisijaiseksi alaksi ehdotuksissa yhteisön monivuotisiksi kansanterveysohjelmiksi, edistämisen v a l v o n t a- tekemään komissiota 5. neuvosto esitti 2 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa päätöslauselmassaan7, että terveyttä koskevien tietojen kerääminen olisi asetettava ensisijalle, ja kehotti asiaankuuluvia ehdotuksia; neuvosto katsoi, että käytettyjen tietojen ja indikaattoreiden olisi sisällettävä mittareita, jotka liittyvät väestön elämänlaatuun, terveyttä koskevien arviointeihin tarpeiden vältettävistä sairauksien kuolemista, sosiaalis-taloudcllisiin tekijöihin eri väestöryhmissä ja, jos on aiheellista ja jos tarpeellisena, terveysneuvontaan, hoitokäytäntöihin ja uudistusten vaikutukseen, arviointiin, ennaltaehkäisyllä terveyden jäsenvaltio tarkkaan pitää sitä 6. 7. seuranta yhteisön terveystilanteen tasolla on olennaista kansanterveyttä koskevien yhteisön toimien suunnittelun, valvonnan ja arvioinnin kannalta politiikan tervey svaikutusten valvonnanja arvioinnin kannalta, sekä muun yhteisön 6a. (uusi) muun muassa niiden Euroopan kansanterveyttä tietojen perusteella, jotka on saatu koskevien terveystilanteen perustamalla on mahdollista valvoa seuraamisjärjestelmä, ja määritellä kansanterveyden kehityssuuntia kansantervcysalan ja päämäärät tavoitteet. ensisijaiset yhteisön terveystilanteen seuranta tässä yhteydessä sisältää yhteisön terveysindikaattorien laatimisen, yhteisön terveyttä koskevien indikaattorien keräämisen, jakamisen ja analysoinnin, tietojen ja 6 KOM(93) 559 lopullinen 7 EYVL N:o C 165, 17. 6. 1994, s. 1 8. neuvosto nimesi ensisijaisia toimenpiteitä tilastotietojen alalla koskevasta puiteohjelmasta tehdyssä päätöksessään8 vuosiksi 1993-1997 "terveys ja turvallisuus" -otsikon alla kuolleisuuden ja syynmukaisen sairastuvuuden analysoinnin toiminta-aloista yhdeksi sosiaalipolitiikkaa, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja kuluttajansuojaa koskevissa alakohtaisissa ohjelmissa, ensisijaisista tutkimusta ja teknologista kehittämistä, mukaan lukien esittäminen, biolääketieteen ja terveyden alalla (1994-1998) koskevan erityisohjelman hyväksyvässä päätöksessään neuvosto9 osoitti erityisen tutkimustehtävän jäsenvaltioilta tulevan eurooppalaisen terveyttä koskevan tiedon, mukaan lukien tiedon, yhteensovittamisessa ja vertailussa, ja tämä tehtävä asianomaisessa otettiin käsiteltäväksi tutkimustyöohjelmassa, ravitsemukseen liittyvän tarvittava ja määrittävien 10. terveystilanteen valvonnan yhteisön tasolla olisi terveydentilan, mahdollistettava kehityssuuntien tekijöiden mittaaminen, helpottaa yhteisön ohjelmien ja toimien suunnittelua, valvontaa ja arviointia, ja tarjota jäsenvaltioille terveyttä koskevaa tietoa, joka tukee niiden terveyspolitiikan kehittymistä ja arviointia, yhteisön 11. vaatimusten ja odotusten tehostamiseksi tällä terveystilanteen alueella seurantajärjestelmää olisi kehitettävä, mukaan lukien laatiminen tiedon terveysindikaattoreiden kerääminen, ja terveyttä koskevien indikaattorien siirto-ja jakeluverkosto sekä terveyttä k o s k e v an levittämiskapasiteetti, a n a l y s o i n t i- ja tietojen t i e d on ja 8 EYVL N:o L 219, 28. 8. 1993, s. 1 9 EYVL N:o L 361, 31. 12. 1994, s. 40 y h t e i s ön 12. käytettävissä olevat vaihtoehdot ja mahdollisuudet k e h i t t ää t e r v e y s t i l a n t e en seurantajärjestelmän useita alueita olisi huolellisesti arvioitava sen toivotun suorituskyvyn, joustavuuden sekä kustannusten ja hyötyjen osalta; yhteisön terveystilanteen olisi sisällyttävä yhteisön terveysindikaattoriryhmien määritelmä ja tällaisten indikaattorien laatimiselle tarpeellisten tietojen kerääminen, seurantajärjestelmään y h t e i s ön lisääminen joustavuuden suorituskyvyn, 12. käytettävissä olevia vaihtoehtoja ja mahdollisuuksia k e h i t t ää t e r v e y s t i l a n t e en seurantajärjestelmän useita alueita, mukaan lukien nykyisten mahdollisuuksien ia/tai seurantakeskuksen perustaminen, olisi tutkittava sen toivotun sekä kustannusten ja hyötyjen osalta; tarvitaan joustava järjestelmä, iohon voidaan sisällyttää tällä hetkellä hyödylliset piirteet ja joka voi mukautua samalla uusiin vaatimuksiin ensisijaisiin päämääriin; terveystilanteen seurantajärjestelmään olisi sisällyttävä yhteisön terveysindikaattoriryhmien määritelmä ja tällaisten tietojen indikaattorien kerääminen, tai muihin tarpeellisten laatimiselle yhteisön 13. yhteisön tietojen terveyttä koskevien ja indikaattorien olisi päällekkäisen työn välttämiseksi perustuttava oleviin eurooppalaisiin tietoihin ja indikaattoreihin, joita esimerkiksi jäsenvaltioilla on tai joita nämä ovat luovuttaneet kansainvälisille järjestöille, valmiiksi käytössä terveystilanteen seurantajärjestelmä 14. yhteisön hyötyisi telematiikkaan perustuvan verkoston perustamisesta terveyttä koskevien yhteisön tietojen ja indikaattorien keräämiseksi ja jakamiseksi, 15. yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmän olisi pystyttävä auttamaan rohkaisemaan terveydentilaa, kehityssuuntia ja terveysongelmia koko yhteisön alueella koskevien analyysien tiedon tuottamisessa sekä käyttöön saattamisessa ja levittämisessä, terveyttä koskevan ja 16. tärkeimmät näkökohdat yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmän ovat tietosuojaan liittyvien oikeudellisten määräysten a s i a a n k u u l u v i en n o u d a t i à. r i i n en luottamuksellisuus- suojaamisjärjestelyjen toteuttaminen, kehittämisessä ja ja 13. yhteisön tietojen terveyttä koskevien ja indikaattorien olisi päällekkäisen työn välttämiseksi perustuttava olemassa oleviin eurooppalaisiin tietoihin indikaattoreihin, joita esimerkiksi jäsenvaltioilla on ja/tai joita nämä ovat luovuttaneet kansainvälisille järjestöille, ja 13a. (uusi) tietojen keräämistä koskeva jäsenvaltiosta toiseen; tilanne vaihtelee 14. yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmä hyötyisi siitä, että se pohjautuisi telematiikkaan perustuvaan verkostoon terveyttä koskevienyhteisön tietojen ja ja jakamiseksi, indikaattorien keräämiseksi 15. terveystilanteen seurantajärjestelmän olisi tarjottava aineistoa säännöllisiinkertomuksiintervevdentilasta Euroopan yhteisössä, analyyseihin kehityssuunnista terveyttä ja ja koskevan levittämisessä, tiedon käyttöön terveysongelmista sekä autettava saattamisessa 15a. (uusi) terveys- sekä työterveys- ja työturvallisuusalan yhteistyötä on tähdennettävä, sillä sen perusteella voidaan muodostaa käsitys työperäisten sairauksien onnettomuuksien sattuneiden ja yleisyydestä, työpaikalla 16. on tarpeen varmistaa oikeudellisten määräysten asiaankuuluvien suojaamisjärjestelyjen toteuttaminen, noudattaminen luottamuksellisuus- tietosuojaan liittyvien ja ja 17. kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä olisi joka terveystilanteen asiaankuuluvan käynnistettävä monivuotinen mahdollistaa seurantajärjestelmän arviointijärjestelmän kehittämisen, yhteisön ohjelma, sen ja 18. laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi terveystilanteen tekee toiminta tavoitteet ovat yhteisön seurantaa mahdolliseksi, toivotut tehokkaammin saavutettavissa, tukeva että perusteella puiteohjelman 19. yhteisön tasolla muotoillun ja toteutetun politiikan ja ohjelmien, erityisesti niiden, joihin on ryhdytty kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä, olisi oltava yhdensuuntaisia yhteisön terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toiminnan päämäärien ja tavoitteiden kanssa; terveystilanteen seurantaa koskevien yhteisön toimien täytäntöönpano olisi sovitettava yhteen ja siinä olisi otettava huomioon yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan tehdyt tutkimustoimet; yhteisön TTK-viitekehyksen m u k a i s e s ti t e h t ä v ät t e r v e y s a l a l la telematiikkasovelluksia koskevat hankkeet on terveystilanteen sovitettava kiinteästi yhteen seurantaa koskevien yhteisön toimien kanssa; yhteisön tilastotiedon puiteohjelman, telematiikkaan perustuvaa hallintojen välistä terveystietojen vaihtoa (IDA) koskevien yhteisön hankkeiden sekä G-7:n terveyttä koskevien hankkeiden mukaiset toimet on läheisesti terveystilanteen seurantaa koskevien yhteisön toimien toteuttamisen kanssa; erityiselinten, kuten EMCDDA:n ja Euroopan ympäristökeskuksen, tehtäväkseen ottama työ olisi otettava huomioon, sovitettava yhteen eurooppalaisten 20. yhteistyötä tällä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen ja kolmansien maiden kanssa olisi edistettävä, alalla 20a. (aikaisempi johdantoosan 23 kappale) toiminnalliselta kannalta katsottuna sekä yhteisön verkostojen kehittämiseen että yhteistyöhön tällä alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa aiemmin tehdyt investoinnit olisi turvattava ja niitä olisi edelleen kehitettävä, 21. on tärkeää, että komissio varmistaa ohjelman toteuttamisenläheisessäyhteistyössäjäsenvaltioiden kanssa, 21. on täikeää, että komissio toteuttaa tämän ohjelman läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, 22. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission "tilapäisjärjestelystä" tehty sopimus, joka koskee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti hyväksyttyjen säädösten täytäntöönpanoon liittyviä toimenpiteitä, tehtiin 20 päivänä joulukuuta 1994, 23. toiminnalliselta kannalta katsottuna sekä yhteisön verkostojen kehittämiseen että yhteistyöhön tällä alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa aiemmin tehdyt investoinnit olisi turvattava ja niitä olisi edelleen kehitettävä, 23. poistettu 24. tarpeetonta päällekkäistä työtä olisi vältettävä kehittämällä yhdessä menetelmiä, vertailemalla ja muuntamalla perusteita tekniikoita, yhdenmukaistamalla asteittain tietojenkeruun välineitä, kuten kartoitukset, kyselyt tai niiden osat, ja terveyttä koskevan tiedon sisältöön liittyviä erityisohjeita, jotka on tarkoitettu jaettavaksi erityisesti telemaattisen verkoston kautta, ja 24. tällä hetkellä tiedot eivät ole riittävässä määrin vertailukelpoisia, ja tarpeetonta päällekkäistä työtä olisi vältettävä kehittämällä yhdessä menetelmiä, ja muuntamalla perusteita vertailemalla ja tekniikoita, asteittain yhdenmukaistamalla tietojenkeruun välineitä, kuten kartoitukset, kyselyt tai niiden osat, ja terveyttä koskevan tiedon sisältöön liittyviä erityisohjeita, jotka on tarkoitettu jaettavaksi erityisesti telemaattisen verkostonkautta, 25. ohjelman arvon ja vaikutuksen lisäämiseksi toteutettuja toimenpiteitä olisi jatkuvasti arvioitava ottaen erityisesti huomioon niiden tehokkuuden ja tavoitteiden saavuttamisen sekä kansallisella että yhteisön tasolla, ja jos on aiheellista, tarvittavat muutokset olisi tehtävä, taloudellinen kehys, 26. tällä päätöksellä asetetaan koko ohjelman keston ajaksi joka muodostaa pääasiallisen viitteen budjettivallan käyttäjälle talousarviomenettelyssä Euroopan vuosittaisessa parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen 1 kohdan merkityksessä, ja 27. tämän ohjelman on kestettävä viisi vuotta, jotta asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi täytäntöön pantaville toimille jää riittävästi aikaa, OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla O h j e l m an p e r u s t a m i n en seurantaa koskeva yhteisön 1. Terveystilanteen toimintaohjelma, jäljempänä 'tämä ohjelma', on täten hyväksytty 1 päivä tammikuuta 1997 ja 31 päivä joulukuuta 2001 väliseksi ajanjaksoksi kansanterveyden toimintakehyksen yhteydessä. 2. Tämän ohjelman tarkoituksena on perustaa yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmä, joka mahdollistaa terveydentilan, kehityssuuntien ja terveyttä määrittävien tekijöiden arvioimisen koko yhteisön alueella, helpottaa yhteisön ohjelmien ja toimien suunnittelua, valvontaa ja arviointia sekä tarjoaa jäsenvaltioille asiaankuuluvaa terveyttä koskevaa tietoa vertailujen tekemiseksi ja niiden kansallisen terveyspolitiikan tukemiseksi. 3. Tässä ohjelmassa toteutettavat toimenpiteet ja niiden erityiset tavoitteet on esitetty liitteessä seuraavasti otsikoituina: 3. Tässä ohjelmassa toteutettavat toimenpiteet ja niiden erityiset tavoitteet on esitetty liitteessä I seuraavasti otsikoituina: A. Yhteisön terveysindikaattoreiden luominen B. Euroopan jakeluverkoston kehittäminen laajuisen terveyttä koskevan tiedon C. Analyysien ja kertomusten laatiminen 2 artikla T ä y t ä n t ö ö n p a no 1. Komissio varmistaa liitteessä esitettyjen toimien läheisessä 5 toteuttamisen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. artiklan mukaisesti 1. Komissio varmistaa liitteessä I esitettyjen toimien läheisessä 5 toteuttamisen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. artiklan mukaisesti 10 2. Komissio tekee yhteistyötä terveystilanteen seurantaan osallistuvien laitosten ja järjestöjen kanssa. 3 artikla Talousarvio 1. Tämän ohjelman tarkoitettuna ajanjaksona kokonaisuudessaan 13,8 miljoonaa ecua. toteuttamiseen 1 artiklassa varattu määräraha on 2. Vuosittaisista määrärahoista määrää budjettivallan käyttäjä taloudellisten näkymien mukaisesti. 4 artikla Y h d e n m u k a i s u us ja t ä y d e n t ä v y ys jäsenvaltiot varmistavat, että toimet toteutettavat tämän Komissio ja ohjelman mukaisesti ovat yhdenmukaisia muiden yhteisön merkittävien ohjelmien tilastotiedon ja aloitteiden kanssa, mukaan telematiikkaan perustuvaa hallintojen puiteohjelman, välistä koskevat yhteisön hankkeet sekä tutkimuksen ja tekniikan kehittämisen puiteohjelman, ja erityisesti jälkimmäisen telematiikan sovellutukset, ja että ne täydentävät niitä. terveystietojen vaihtoa lukien Komissio varmistaa, että tämän ohjelman mukaisesti toteutettavat toimet ovat yhdenmukaisia muiden yhteisön merkittävien ohjelmien ja aloitteiden kanssa, mukaan telematiikkaan lukien tilastotiedon puiteohjelman, perustuvaa hallintojen välistä terveystietojen vaihtoa koskevat yhteisön hankkeet sekä ja tekniikan kehittämisen puiteohjelman, ja erityisesti jälkimmäisen telematiikan sovellutukset, ja että ne täydentävät niitä. tutkimuksen S artikla K o m 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu kahdesta kunkin jäsenvaltion nimeämästä jäsenestä ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja; jäljempänä 'komitea'. 1. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu kahdesta kunkin jäsenvaltion nimeämästä jäsenestä jonka puheenjohtajana on komission edustaja; jäljempänä 'komitea'. ja 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toimenpiteistä, jotka koskevat erityisesti: (a) komitean menettelysääntöjä; (b) vuotuista ensisijaiset toimet; työskentelyohjelmaa, jossa esitetään (c) järjestelyjä, perusteluja ja menettelyjä, jotka liittyvät tämän hankkeiden valitsemiseen ja ohjelman mukaisesti, mukaan lukien hankkeet, jotka koskevat alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa ja 6 artiklan 2 kohdassa mainittujen maiden osallistumista; kansanterveyden rahoittamiseen yhteistyötä 11 (d) arviointimenettelyä; (e) kertomusten yhdenmukaistamista koskevia järjestelyjä; tekoa, muutoksia ja tietojen (f) terveysindikaattorien määrittelemistä ja valitsemista koskevia järjestelyjä; (g) tärkeiden verkostojen kehitykselle ja toiminnalle tarpeellisia sisältöön liittyviä erityisohjeita koskevia järjestelyjä. 3. Lisäksi komissio voi kuulla komiteaa kaikissa tämän ohjelman täytäntöönpanoon liittyvissä kysymyksissä. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. lisäksi jokaisella Lausunto merkitään pöytäkirjaan; jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen lausunto merkitään pöytäkirjaan. Komission ottaa mahdollisimman laajasti huomioon komitean lausunnon. Se ilmoittaa, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 4. Komission edustaja pitää komitean tietoisena: jatkuvasti - tämän ohjelman mukaisesti myönnetystä taloudellisesta tuesta (tuen suuruus, kesto, erittely ja vastaanottajat); - komission ehdotuksista tai yhteisön aloitteista ja ohjelmien täytäntöönpanosta muilla politiikan aloilla, tavoitteiden jotka ovat vaaditun saavuttamisen yhdenmukaisuuden ja täydentävyyden varmistamiseksi. tämän ohjelman artiklassa kannalta, tärkeitä 4 6 artikla Kansainvälinen yhteistyö valtioiden jäsenvaltioiden 1. Tämän ohjelman täytäntöönpanon aikana yhteistyötä muiden ja kuin kansanterveyden alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, erityisesti maailman terveysjärjestön sekä taloudellisen yhteistyön ja kehittämisen järjestön kanssa, on edistettävä toteutettava 5 artiklan ja mukaisesti. 1. Tämän ohjelman täytäntöönpanon aikana yhteistyötä ja kansanterveyden alalla kolmansien valtioiden kanssa, järjestöjen toimivaltaisten kansainvälisten erityisesti maailman terveysjärjestön sekä taloudellisen yhteistyön järjestön kanssa, on edistettävä ja toteutettava 5 artiklan mukaisesti. ja kehittämisen 12 2. Tämä ohjelma on avoin Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE) osallistumiselle näiden maiden kanssa osallistumiseen yhteisön liittyvissä ohjelmiin assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa mainituin edellytyksin. Lisämäärärahojen avulla tämä ohjelma on avoin Kyproksen ja Maltan osallistumiselle Euroopan vapaakauppaliiton sovellettavien sääntöjen mukaisesti kyseisten maiden kanssa erikseen sovittavia menettelyjä noudattaen. (EFTA) maihin 7 artikla S e u r a n ta ja a r v i o i n ti 1. Yhteisö varmistaa toteutettujen toimien arvioinnin ottaen huomioon jäsenvaltioiden laatimat kertomukset ja tarvittaessa riippumattomien asiantuntijoiden tuella. 2. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliaikaisen kertomuksen ja lopullisen kertomuksen tämän ohjelman täytäntöönpanosta. Se liittää näihin kertomuksiin toiminta-alojen yhteisön rahoituksesta ja täydentävyydestä muiden 4 artiklassa mainittujen toimien kanssa sekä arviointien tulokset. Se lähettää ne myös talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. tietoja eri LIITE LIITE I ERITYISET TAVOITTEET JA TOIMET A. YHTEISÖN TERVEYSINDIKAATTOREIDEN LAATIMINEN Tavoite olemassa L a a t ia y h t e i s ön t e r v e y s i n d i k a a t t o r it uudelleen tarkastelemalla kriittisesti olevia ja terveyttä koskevia indikaattoreita, ja kehittämällä verrattavissa olevien ja asteittain yhdenmukaistettujen terveyttä k o s k e v i en keruumenetelmiä. t i e t o j en tietoja ja 1. Suorittaa olemassa olevien terveyttä koskevien tietojen erittely, uudelleen indikaattorien tarkastelu ja kriittinen analyysi Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla niiden merkityksen, laadun ja yhteisön kattavuuden terveysindikaattoreiden laatimisen kannalta. selvittämiseksi 13 2. Luoda joka koskeva yhteisön terveyttä terveysindikaattoriryhmä, sisältää avainindikaattorien alaryhmän yhteisön ohjelmien kansanterveyttä koskevien toimien valvomiseksi taustaindikaattorien alaryhmän muuhun sekä yhteisön politiikkaan sisältyvien ohjelmien ja toimien valvomiseksi sekä yhteisten mittareiden tarjoamiseksi jäsenvaltioille vertailujen tekemistä varten. terveyttä koskeva joka yhteisön 2. Luoda terveysindikaattoriryhmä, sisältää avainindikaattorien alaryhmän yhteisön ohjelmien kansanterveyttä koskevien toimien valvomiseksi sekä alaryhmän muuhun yhteisön taustaindikaattorien politiikkaan toimien valvomiseksi sekä yhteisten mittareiden tarjoamiseksi jäsenvaltioille vertailujen tekemistä varten. sisältyvien ohjelmien ja Tämän ohjelman tervevsindikaattorien yksityiskohdat. liitteessä II annetaan näiden 3. Kehittää ja/tai vertailukelpoisten asteittain yhdenmukaistettujen terveyttä koskevien tietojen säännönmukaista keräämistä jäsenmaissa, mukaan lukien tietohakemistojen laatimisen tukeminen ja asiaankuuluvien muuntamismenetelmien - sääntöjen laatiminen. ja Avustaa vertailukelpoisten tietojen keräämisessä tukemalla seurantojen järjestämistä, mukaan lukien yhteisön politiikkaa tukevat yhteisön laajuiset seurannat, tai moduulit tai olemassa olevien seurantojen kysymysten sovitut sanamuodot. Edistää yhteistyötä Euroopan terveyttä koskevien tietojen ja indikaattorien sekä kansanterveyden tietojenvaihtoverkostojen erikoisaloja koskevien alalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa tietojen vertailtavuuden tehostamiseksi. standardoitujen terveydenhuollon Tukea voimavaroja koskevien tilastojen kehittämisen toteutettavuudenja kannattavuuden arviointia niiden yhteisön tulevaisuudessa sisällyttämiseksi terveystilanteen seurantajärjestelmään. B. YHTEISÖN LAAJUISEN TERVEYTTÄ KOSKEVIEN TIETOJEN JAKELUVERKOSTON KEHITTÄMINEN Tavoite Mahdollistaa terveyttä koskevien indikaattoreiden tietojen ja ja siirtäminen jakaminen luotettavasti ja tehokkaasti käyttäen pääasiallisena välineenä t e l e m a t i i k k a - a v u s t e i s ta tiedonsiirtoa. 6. Rohkaista ja tukea standardoitujen terveydenhuollon voimavaroja koskevien tilastojen kehittämisen toteutettavuuden ja kannattavuuden arviointia niiden sisällyttämisessä tähän yhteisön terveystilanteen seurantajärjestelmään. 14 7. Rohkaista ja telematiikka- tukea pääasiassa avusteista tiedonsiirtoa ja jaettujen tietokantojen järjestelmää käyttävän terveyteen liittyvän tiedon jakoverkoston kehittämistä, erityisesti laatimalla ja menettelyjä tietoihin tiedon järjestelmään siirrettävän eri saatavuutta, ja luotettavuutta, suojaamista ajatellen. tyyppisen korjaamista liittyviä erityisohjeita C. ANALYYSIEN JA KERTOMUSTEN TEKO Tavoite Kehittää tarpeelliset analyysienja kertomusten teon menetelmät ja välineet, ja tukea terveydentilaa, terveyttä kehityssuuntia, määrittäviä tekijöitä ja politiikan vaikutuksia terveyteen koskevia analyysejä ja kertomuksia. 8. Rohkaista analysointikapasiteetin kehittymistä, mukaan lukien vertailevat ja ennustavat metodiikat ja välineet, oletusten ja mallien testaaminen sekä terveyttä koskevien ennusteidenja tulosten arviointi. Tukea yhteisön kansanterveyttä koskevien toimien ja ohjelmien vaikutuksen analysointia ja arviointia. 10. Tukea terveydentilaa ja kehityssuuntia, terveyttä määrittäviä tekijöitä ja muun politiikan vaikutusta terveyteen koskevien kertomusten ja muun tiedotusaineiston tuottamista ja levittämistä. 7. Rohkaista ia telematiikka- tukea pääasiassa avusteista tiedonsiirtoa ja jaettujen tietokantojen järjestelmää käyttävän terveyteen liittyvän tiedon siirto- ja jakoverkoston kehittämistä, erityisesti ja laatimalla menettelyjä järjestelmään siirrettävän eri tyyppisen tiedon saatavuutta, luotettavuutta, korjaamista ja suojaamista ajatellen. liittyviä erityisohjeita tietoihin 8. Rohkaista ia tukea analysointikapasiteetin kehittymistä, lisäten nvkvisiä mahdollisuuksia, ia r a k e n t e i d en u u s i en m a h d o l l i s t en toteutettavuustutkimuksia. vertailevia ja ennustavia metodiikkoja ja välineitä, oletusten ja mallien testaamista sekä terveyttä koskevien ennusteidenja tulosten arviointia. 9. Tukea yhteisön kansantervevsalan ohjelmien analysointia, laatimista ia levittämistä. vaikutusta ja arvioivien kertomusten toimien 10. Tukea terveydentilaa ja kehityssuuntia, terveyttä määrittäviä tekijöitä ja muun politiikan vaikutusta ja muun terveyteen koskevien kertomusten ja tiedotusaineiston levittämistä. tuottamista laatimista, 15 LIITE n Aloja, joilla terveysindikaattont voidaan yhteisön mukaisesti luoda seurantajärjestelmän terveystilanteen A. Terveydentila 1. Ennuste eliniästä: - ennuste eliniästä tietyn ikäisenä - terveyttä koskeva ennuste 2. Kuolleisuus: - yleinen - kuolinsyyt - tautikohtainen eloonjäämisluku 3. Sairastuvuus: - tautikohtainen sairastuvuus - liitännäissairaudet 4. Toiminta ja elämänlaatu: - koettu terveydentila - vajaakuntoisuus - toiminnan vajavuus - toimintakyky - terveydentilasta johtuva työkyvyttömyys - mielenterveys 5. Antropometriset ominaispiirteet B. Elämäntapa ja terveystottumukset 1. Tupakanpoltto 2. Alkoholinkulutus 3. Laiton huumeidenkäyttö 4. Liikunta 5. Ruokavalio 6. Seksuaalinen käyttäytyminen 7. Muut terveyden edistämiseen liittyvät tekijät 16 C. Elin- ja työskentelyolosuhteet 1. Työllisyys/työttömyys: - työtehtävä 2. Työympäristö: - tapaturmat - altistuminen syöpää aiheuttaville ja muille vaarallisille aineille - työterveys 3. Asuinolosuhteet 4. Kotona tapahtuva ja vapaa-ajan toiminta: - tapaturmat kotona - vapaa-aika 5. Liikenne: - auto-onnettomuudet 6. Ympäristö - ilman saastuminen - veden saastuminen • muunlainen saastuminen - säteily - altistuminen syöpää aiheuttaville ja muille vaarallisille aineille työympäristön ulkopuolella D. Terveyden suojelu 1. Rahoituslähteet 2. Tilat/työvoima - terveydenhuollon voimavarojen käyttö - terveydenhuoltohenkilökunta 3. Kulut/Kustannukset - sairaalahoito - avohoito - farmaseuttiset tuotteet 4. Kulutus/käyttö. - sairaalahoito - avohoito - farmaseuttiset tuotteet S. Terveydcn edistäminen ja sairauksien estäminen 17 E. Vaestötieteelliset ja muut sosiaaliset tekijät 1. Sukupuoli 2. Ikä 3. Siviilisääty 4. Asuinalue 5. Koulutus 6. Tulot 7. Väestön alaryhmät 8. Sairausvakuutuksen laatu F. Muut 1. Tuoteturvallisuus 2. Muut 18 ISSN 1024-4492 KOM(96) 222 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 Luettelonumero : CB-CO-96-232-FI-C ISBN 92-78-04225-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 13


title: Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén - Underleverantörernas konkurrenskraft i Europeiska unionens textil- och beklädnadsindustri

eurovoc_concepts:
EU programme
competitiveness
small and medium-sized enterprises
subcontracting
textile industry

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION ir A- * * * £ Bryssel den 15. 05. 1996 KOM(96) 210 slutlig KOMMISSIONENS MEDDELANDE TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN Underleverantörernas konkurrenskraft i Europeiska unionens textil- och beklädnadsindustri INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. INLEDNING 2. Läget för EU:s underleverantörer inom textil- och beklädnadsindustrin 3. Faktorer bakom förbättrad konkurrenskraft 4. Åtgärder för att stimulera underleverantörerna i EU till bättre konkurrenskraft 1 Ç\_ 2 5 6 4. 1 Program och instrument för flera sektorer. 6 4. 2 4. 3 Gemenskapsåtgärder riktade till under leverantörer. Förbättrad konkurrenskraft bland textil- och beklädnadsindustrins underleverantörer 5. SLUTSATSER 8 9 12 -i 1. INLEDNING Små och medelstora underleverantörer till lokalt eller mera avlägset helagna beställare utgör en väsentlig del av Europeiska unionens textil och beklädnadsindustri, mellan 10% och 60% beroende pä medlemsstat. Den kontraktsbaserade tillverkning dessa svarar for fördelar sig på tusentals små och ofta hantverksmässigt drivna företag, som särskilt i vissa regioner spelar en viktig roll i egenskap av källa till sysselsättning och inkomster Enligt de senaste uppskattningarna skulle 650 000 personer vara sysselsatta inom textilindustrins underleverantörsled och av dem skulle ca. 200 000 vara sysselsatta inom som hantverksmässigt bedriven verksamhet. Därtill kommer ytterligare ca. 150 000 arbetar svart inom sektorn. Svartjobb utgör en betydande del (ca. en tredjedel) av sysselsättningen i Europeiska unionens textil- och beklädnadsindustri. Underleverantörerna har hög personaltäthet och är en viktig källa till arbetstillfällen. De dras emellertid med vissa strukturella svagheter. De har att hantera omfattande förändringar och anpassningsstrategier, som initieras av deras beställare (tillverkare och distributörer), till vilka de ofta är starkt uppknutna. De är också känsliga för konkurrens från länder med billig arbetskraft. Slutligen har ett system av kulturella och psykologiska spärrar inneburit att man inte varit tillräckligt benägen att satsa på utbildning och till förnyelse samt att man haft svårt att åstadkomma strategier för anpassning förändringarna och för att nå ut på marknaderna. Särskilt hos de små underleverantörerna är ledningsfunktionen mycket liten och knappast inställd på att ägna sig åt sådant som inte anknyter direkt till driften. 1 ett klimat som präglas av stora industriella förändringar och skärpt internationell konkurrens är det, beroende på de starka bindningar som finns mellan tillverkare och detaljister, viktigt att stärka underleverantörernas konkurrenskraft för att kunna behålla en betydelsefull näringsverksamhet i Europa. Det skall understrykas att det är företagens sak att ta på sig huvudparten av det nödvändiga anpassningsarbetet, men de offentliga myndigheterna bör bidra genom att skapa ett klimat som stimulerar företagen till att förbättra sin konkurrenskraft och till att dra nytta av de fördelar som följer av att den inre marknaden genomförs. Syftet med detta meddelande är att föreslå ett antal åtgärder och en kompletterande struktur som skall stötta underleverantörerna inom textil- och beklädnadsindustrin i deras ansträngningar att förbättra konkurrenskraften. Kommissionen skulle, tillsammans med en Arbetsgrupp med företrädare för industrin, kunna agera pådrivande och stimulerande genom att sörja för samordning och synergieffektcr i samspelet mellan olika nivåer och partners. Spridning av information och av bästa förfaringssätt, ur perspektivet konkurrensfördelar, samt utveckling av industriell samverkan är två inriktningar som man bör satsa på. De åtgärder som planeras hänför sig till immateriella investeringar och utgörs av ett arbetsprogram sjösatt i samarbete med företrädare för arbetsgivar- och arbetstagarsidan. 1 december 1992 genomfördes således det första underleverantörsforumet i Madrid. Det åtföljdes av flera sektorsinriktade konferenser. Under 1994 slutfördes en undersökning av den kontraktsbaserade tillverkningen inom beklädnadsindustrin, som behandlade följande 1 CL områden: kontraktslillverkningens omfattning och organisation, underleverantörernas och beställarnas respektive svårigheter, förbättrad konkurrenskraft genom omorientering av verksamheten, åtgärder vidtagna av de offentliga myndigheterna och av företagen. I mars 1994 arrangerade Europeiska kommissionen i Bryssel ett europeiskt forum för inom beklädnadsindustrin. Över 200 företrädare för branschen underleverantörerna deltog. Vid detta forum utbyttes information om befintliga program, planerade program och om vilka åtgärder som bäst svarar mot branschens behov (underleverantörer, beställare och distributörer). Därpå följde en serie pilotprojekt för att pröva om de planerade åtgärderna var bärkraftiga. olika fem medlemsstater (Belgien, Frankrike, Italien, Grekland och Portugal) för att undersöka om programmet var anpassat till förhållandena ute på fältet. rundabordssammankomster arrangerades Samtidigt i i nära samarbete med företrädare för arbetstagare och Arbetet har förts framåt för arbetsgivare. En styrkommitté har upprättats och kommissionen, för fackföreningar. Beroende på vilka ämnen som behandlats har även fristående sakkunniga inbjudits att medverka. finns småföretagare, för yrkessammanslutningar, företrädare samt inklusive i den Kommissionen har inbjudits av rådet vid näringsministrarnas sammanträde den 28 mars 1996, att för detta presentera ett meddelande om läget för kontraktstillverkningen i Europeiska unionens textil- och beklädnadsindustri. 2. LAGET FOR JEU:s UNDERLEVERANTÖRER INOM TEXTIL- OCH BEKLÄDNADSINDUSTRIN tillverkning förekommer Kontraktsbaserad inom textil/beklädnad men är särskilt vanlig inom förädling och konfektion (trikå- och klädesvaror). Till bilden hör ett myller av små och medelstora företag (många av dem är små), som ofta ligger på landsbygden och erbjuder sysselsättning på nära avstånd till i första hand kvinnor. De bidrar därigenom i hög grad till välståndet på lokal nivå. alla verksamhetsgrenar inom Underleverantörerna är sinsemellan mycket olika om man ser till storlek, verksamhet, utveckling och kontakter inom branschen. Det rör sig om en värld som än så länge inte är särskilt väl statistiskt kartlagd. Kommissionen har tagit initiativ till en satsning på statistik som syftar till att åtminstone delvis avlägsna de vita fläckarna i samarbete med de berörda företagen. Underleverantörerna utsätts idag för påfrestningar, som förorsakas av konjunktur- och strukturförändringar, som hela textil- och beklädnadsindustrin känner av. Företagen slåss på en marknad med hårdnande konkurrens utifrån, stagnerande efterfrågan i Europa, stora förändringar i konsumenternas önskemål. Skall det bli möjligt att utveckla den kontraktsbaserade delen av näringen och slå vakt om dess lönsamhet måste man genomföra en omorientering av verksamheten mot områden där man har komparativa fördelar, särskilt genom att utnyttja flexibla och snabbt reagerande system och satsa på know-how. Underleverantörerna i textil- och beklädnadsindustrin står i synnerhet inför följande förändringar: (o) (b) (c) (d) för som utgör arbetskraft, referensram underleverantörerna Internationalisering av produktionen och särskilt utflyttning till länder med i billig konkurrenssammanhang. Överflyttningen av konfektionsindustrin till dessa länder har accelererat genom att stora beställare lägger sina order där. Vissa av dessa länder lyckas med att producera avancerade produkter med hög kvalitet och frakterna har blivit snabbare och billigare. Flexibel utlokalisering kommer alltmer inom räckhåll för stora distributörer som fattar beslut på grundval av en detaljerad analys av de aktuella sammantagna ekonomiska faktorerna, positiva och negativa. och De informationssystem, samt styrning av de utflyttade anläggningarna. distributörerna komplexa logistik- hantera klarar stora Distributörernas ökande inflytande (specialiserade butikskedjor, varuhus, etc). Till att börja med var detta en positiv utveckling för underleverantörerna. Men rationaliseringen av de stora distributionssystemen inom EU och särskilt den framväxande massdistributionen har lett till ökad prispress. Dessutom försöker distributörerna, beroende på att efterfrågan blir allt svårare att förutse, begränsa sina åtaganden i säsongens början för att i stället komplettera och fylla pä sortimentet under säsongens gång. Därmed inom konfektionsindustrin ta på sig riskerna med att reagera snabbt på förskjutningar i efterfrågan när det gäller produktsortiment och att ta fram nya kollektioner till priser som är internationellt konkurrenskraftiga. får underleverantörerna Dessa förhållanden återspeglas i den nya förordningen om passiv förädling' med bestämmelser som syftar till att för utflyttningsfenomenct ange vissa gränser och rättvisa villkor som skall tillåta gemenskapens företag att utvecklas och gynna industrisamverkan. Underleverantörerna kan också dra nytta av fordelarna lör att åstadkomma bättre konkurrenskraft genom minskade kostnader. Kostnaderna som är förenade med att hantera en komplex efterfrågan har sjunkit tack vare datoriseringen och nya avancerade organisations- och ledningsmetoder. Arbetskraften är emellertid fortfarande en ganska dyr post (75% till 80%) pä grund av den oregelbundna och säsongsbetonade arbetsbelastningen, som kräver flexiblare arbetstidsförläggning. Vissa företag använder sig av svart arbetskraft för att begränsa kostnaderna och tillmötesgå kraven på kort genomloppstid. Uppskattningsvis arbetar 150 000 personer svart styrkan). Enligt ovannämnda undersökning skulle den årliga kostnaden för detta i form av utebliven inbetalning av skatt svara mot vad som betalas ut i stöd till textil- och i EU. Eftersom systemet med svartjobb utövar ett tryck mot beklädnadsindustrin inom branschen (20% av den reguljära Rådets förordning (EG) nr 3036/94, EGT nr L 322, 15. 12. 1994. priserna kan det inte varaktigt skydda varken arbetstillfällen eller konkurrenskraft. Arbetstagarorganisationerna bekämpar systemet och de offentliga myndigheterna kan inte se mellan fingrarna med det. I nuläget kan underleverantörerna efter den marknadsstrategi de tillämpar delas upp i fyra profiler enligt följande: (a) (b) (c) (d) Lågkostnadsprofilen med inriktning på konkurrens med länder med billig arbetskraft. låga lönekostnader och direkt Flexibilitetsprofilen med inriktning på konkurrenskraftiga leveransfrister och på att vara i takt med snabba förskjutningar i efterfrågan och med utvecklingen på distributionssidan. Kunskapsprofilen med inriktning på marknadsnischer där know-how, erfarenhet, utbildning eller specialisering ger värdefulla konkurrensfördelar. Serviceprofilen med inriktning på utökad service i form av t. ex. design, samordning av den kontraktsbaserade tillverkningen, logistik, inköp av tyg, etc. I vissa regioner, särskilt i de nordeuropeiska länderna, dominerar serviceprofilen och flexibilitetsprofilen på grund av det starka trycket mot priserna och utvecklingen på distributionssidan. I andra regioner är bilden dock mindre enhetlig med övervägande lågkostnadsprofil. Ungefär en tredjedel av underleverantörerna inom EU har en lågkostnadsprofil och samma andel inriktar sig på flexibilitet. Den återstående tredjedelen fördelar sig lika på kunskapsprofilen och serviceprofilen. Det är de underleverantör som inriktar sig uteslutande på att driva en lågprislinje som kommer att möta allt tuffare utmaningar. Skillnaden i kostnadsläge mellan EU och vissa handelspartner är för stor för att man skall kunna behålla konkurrensfördelar, i synnerhet om det rör sig om produkter längst ner på kvalitetsskalan. Men EU har fortfarande konkurrensfördelar, som kan ge förbättrad produktivitet i företagen, nämligen kompetens, service, smidigare och följsammare logistik, design, kvalitet. Det finns en annan viktig utmaning som i synnerhet de små underleverantörerna står inför. Små underleverantörer är viktiga ur sysselsättningssynpunkt, men de sitter ofta fast i en regional marknad och har svårt att dra nytta av de möjligheter som skapas genom att marknaderna öppnas, genom att teknik och efterfrågan utvecklas och att branschen förändras. 3. FAKTORER BAKOM FÖRBÄTTRAD KONKURRENSKRAFT lönekostnader Stigande till att underleverantörerna i EU sett sina komparativa fördelar krympa och till att de tvingats anpassa sig genom att förskjuta tyngdpunkten i sin verksamhet till områden där de har konkurrensfördelar. låglöneländerna har förhållande lett till i fe& De största framgångarna på området har man nått med immateriella investeringar och industrisamverkan. Utvecklingen av konkurrensfaktorer med anknytning till immateriella investeringar har skett parallellt med att marknaderna och efterfrågan utvecklats. Omorientering mot flexiblare produktion med korta omställningstider har uppnåtts med metoder för just-in-time, snabb anpassning och genom mångsidig vidareutbildning. Angreppssätt som involverar kvalitet, förnyelse, know-how och service har fått ökad betydelse i företagens strategier. Användning av informationsteknik förefaller vara ett viktigt medel för att höja konkurrensförmågan i företagen i branschen, även för underleverantörerna. Denna typ av teknik är ett verktyg som svarar mot de behov företagen har på grund av att produktionen omorganiseras, att konsumenternas beteende förändras och allmänt sett att marknaderna förändras och internationaliseras. I synnerhet de små underleverantörerna behöver informationstekniken eftersom den ger möjlighet att åstadkomma snabbare och billigare kontakter, att krympa handikappet för den som är avlägset placerad samt att enklare än förut delta i nätverk och i omstruktureringen av branschen. Skall dessa konkurrensfaktorer stärkas och utvecklas krävs det emellertid extra satsningar på att sprida information och utbildning. Det handlar först och främst om att övervinna spärrar som har med psykologi, kultur och allmän inställning att göra och visa på fördelarna med reformer inne i företagen samt stimulera lusten till utbildning, både hos arbetarna och de ansvariga i företaget. Med hjälp av moderna kommunikationsmedel och vederbörlig assistans kommer man sedan att kunna vidta konkreta åtgärder i den takt företagen kan tillgodogöra sig dem. Underleverantörerna borde också kunna utnyttja EU:s gemensamma marknad fullt ut, eller t. o. m. nå ut på den internationella marknaden. Genom samverkan mellan företagen borde det bli möjligt att hitta områden där man kompletterar varandra och tillsammans kan ge den kontraktsbaserade verksamheten en konkurrenskraftig position inom textil- och beklädnadsindustrin, nämligen genom att genom att bygga upp och etablera grupper och nätverk för samverkan i frågor som rör hur man bäst utnyttjar know- how och hur man når ut med sina produkter på gamla och nya marknader. Positiva erfarenheter av samverkan mellan beställare och underleverantörer visar för övrigt att det även på detta område finns mycket att vinna i form av bättre konkurrenskraft och stabilitet, inte bara för underleverantörerna utan för branschen i stort. genom agerande kompletterande EU:s allmänna industrianpassningsåtgärder och en offensivare handelspolitik borde stimulera till nödvändig samverkan och leda fram till att man på nationell och europeisk nivå axlar uppgiften att vara katalysator för decentraliserade projekt och initiativ. konkurrenspolitiken, den 4. ÅTGÄRDER FÖR ATT STIMULERA UNDERLEVERANTÖRERNA I EU TILL BÄTTRE KONKURRENSKRAFT 4. 1 PROGRAM OCH INSTRUMENT FÖR FLERA SEKTORER Flera av gemenskapens befintliga program och instrument kan användas av underleverantörerna till stöd för åtgärder inom den privata sektorn för att förbättra konkurrenskraften. För åtgärder som finansieras genom strukturfonderna finns en budget på 141 miljarder ecu (därtill kommer 4,724 miljarder ecu i 1995 års priser för de nya medlemsstaterna) anslagen för perioden 1994-1999. Underleverantörerna kan erhålla medel både genom de i medlemsstaternas åtgärdsprogram med genom gemenskapsstödramar gemenskapsinitiativen. industrin programplaneringsdokument inriktning på samlade och finns som och För områden som omfattas av mål 1 och som präglas av ett dominerande inslag av textil- och beklädnadsindustri erbjuder de befintliga industriprogrammen stora möjligheter både i fråga om tillgängliga medel och inriktningen på åtgärderna, som syftar till bättre industriell konkurrenskraft. Det för uppföljningen till programmen, ge åtgärderna med anknytning till underleverantörerna bättre genomslagskraft enligt detta meddelandes slutsatser. finns också en möjlighet att, inom ramen För områden som omfattas av mål 2 gäller att medlemsstaterna snart kommer att lämna sina nya program för perioden 1997-1999 till kommissionen för godkännande. Områden som omfattas av mål 2 kan alltså bearbeta innehållet i sina program (gemenskapens bidrag planeras bli 8 miljarder ecu i 1992 års priser) så att åtgärder för stärkt konkurrenskraft inom underleverantörsledet kommer med i beräkningen. Särskilt följande gemenskapsinitiativ kan komma i fråga: SMF, som för perioden 1994-1999 förfogar över en budget på en miljard ecu och som har till syfte att stimulera små och medelstora företags anpassning till den gemensamma marknaden och till internationell konkurrens; till modernisering och omställning i regioner som är RETEX, som syftar beroende av textil- och beklädnadsindustrin, och som åtnjuter budgetanslag pä 522 miljoner ecu under perioden 1994-1997. En förlängning av programet till 1999 är planerad; ADAPT, som har ett anslag på 1,4 miljarder ecu för perioden 1995-1999 och som skall främja arbetstagarnas anpassning industriella förändringar genom nyskapande och gränsöverskridande projekt. Ett extra anslag på 170 miljoner ecu är planerat för stöd till åtgärder med anknytning till informationssamhället. Åtgärder på detta området kan särskilt vara intressanta vid utveckling av samverkan mellan beställarna och underleverantörerna. till främja kvaliteten och kapaciteten på Dessutom syftar LEONARDO programmet, med ett budgetanslag 620 miljoner ecu, till att transnationella yrkesutbildningsområdet genom att stödja pilotprojekt, utbytesprogram, undersökningar och analyser. innovationer inom det Därutöver ges det inom ramen för Europeiska socialfonden möjlighet till att beakta de små och medelstora företagens särskilda svårigheter när det gäller att höja medarbetarnas kompetens och att sörja för internutbildning i största allmänhet. Kvalitetshöjandc insatser för det externa utbildningsutbudet och vidareutveckling av distansundervisningen är sådant som uppmuntras flexibilitet pä utbildningsområdet. Under perioden 1994 1999 kan ca. 6 miljarder ecu från socialfondcn gå till att främja ett mera systematiskt angreppssätt när det gäller fortbildning. i syfte att nå bättre resultat och större De åtgärder som planeras enligt det nya målet 4 svarar bättre mot underleverantörernas behov av utbildning. Genom mål 4 uppmuntras till en analys av vilka utbildningsbehov ett för fortbildningsinsatser. För detta ändamål gynnas också åtgärder som innebär överföring av teknik och yrkeskunnande från stora företag till deras små underleverantörer. till att utarbeta en plan situation och företag har särskilda i sin 1 det fjärde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling har man lagt ner stort arbete på att försöka göra det lättare för små och medelstora företag att delta i gemenskapens forskningsprogram och att få tillgång till resultaten av dem. I synnerhet inom industri- och materialteknologi (Brite Euram III), där pågår det fler än 60 forskningsprojekt, varav flertalet med deltagande av små- och medelstora företag från textil- och beklädnadssektorn. Ett forskningsprojekt2 i form av nätverk som omfattar Fol) inom textil- och beklädnadsindustrin pågår också. Det finns dessutom många andra finansiella instrument (EIB:s globallån, möjligheter till räntebidrag genom den s. k. SMF-faciliteten samt Europeiska investeringsfonden), genom vilka små och medelstora företag kan komma i åtnjutande av stöd på olika områden. Åtgärder har även vidtagits för att främja samverkan mellan små företag, såsom nätverk för att hitta lämpliga partners (BC-Net och BRE) och program för direktkontakter (Europartenariat och INTERPRISE). För övrigt godkände rådet 1995 en speciell budgetordning på 400 miljoner ecu för att stödja moderniseringen och omstruktureringen av den portugisiska textil- och beklädnadsindustrin. Programmet för verkställande av detta beslut täcker perioden 1995- 1999 och innefattar åtgärder till vilka underleverantörerna har tillgång för att främja sin konkurrenskraft. forskningsprojektet {Total Quality Textiles) omfattar projekt uppdelade på fyra duster: "Advance Processing Machinery", "Innovation in Processing Techniques", "Modelling, Management and Planning", "Monitoring and Control" 7 4. 2 GEMENSKAPSÅ TGÄRDER RIKTADE TILL UNDERLEVERANTÖRER Åtgärder riktade till underleverantörer har i huvudsak gått ut på att skapa ett gynnsamt klimat för kontraktstillverkning inom ramen för den gemensamma marknaden och att förbättra informationsförmedling och kommunikation mellan beställare och underleverantörer. 4. 2. 1 Att skapa ett gynnsamt klimat för kontraktstillverkning (a) Statistikprogram för bättre information om underleverantörsledet Avsikten är att regelbundet tillhandahålla information om hur underleverantörsledet utvecklas. Samordningen sker genom Eurostat i samarbete med nationella statistikorgan , och berörda yrkessammanslutningar. (b) Handledning i rättsliga frågor om kontraktstillverkning I hopp om att bidra till bättre avtalsrelationer mellan beställare och underleverantörer har kommissionen tagit fram en praktisk handledning som är avsedd att dels behandla de viktigaste rättsliga frågorna i ämnet, dels redogöra för de rättsliga system som är tillämpliga i olika medlemsstater på kontraktstillverkning. En uppdatering av denna handledning är planerad för att ta den juridiska utvecklingen i medlemsländerna i beaktning, genom att utvidga den komparativa analysen till att gälla även Finland, Sverige och Österrike. '(c) Etiska regler med UNICE och (sammanslutning Tillsammans arbetsgivarorganisationer) och berörda yrkessammanslutningar har kommissionen utarbetat etiska regler för certifieringsändamål. Detta för att förbättra samarbetet mellan beställare och tillverkare, samt för respekterandet av en god tillämpning inom områdena kvalitet, certifiering och betalningsföreseningar. industri- EU:s för 4. 2. 2 Att förbättra informationsförmedling och kommunikation mellan beställare och underleverantörer (a) Branschens terminologi på flera språk För att överkomma de språkliga svårigheterna förknippade med den transnationella kontraktstillverkningen, har en första sammanställning av branschens terminologi på flera språk färdigställts. Givet den tekniska utvecklingen inom textil- och beklädnadssektorn, samt utvecklingen av den inre marknaden, pågår nu en anpassning och uppdatering, i samarbete med parterna på arbetsmarknaden. (b) Nätverk av databaser om underleverantörsledet År 1994 inledde kommissionen projektet SCAN (Subcontracting Assistance Network), till att göra information om marknaderna för den kontraktsbaserade som syftade 8. tillverkningen mera lättillgänglig och regelbunden samt dessutom höja kvaliteten på den genom att upprätta kommunikation mellan marknadsplatser och databaser inom EU. (c) Katalog överförmedlingsorgan inom underleverantörsledct Katalogen gavs ut för första gången 1992 och uppdaterades 1994. Avsikten med den är att ge en översikt över alla organisationer inom gemenskapen som företräder företag med anknytning till den kontraktsbaserade tillverkningen. 4. 3 FÖRBÄTTRAD BLAND BEKLÄDNADSINDUSTRINS UNDERLEVERANTÖRER KONKURRENSKRAFT TEXTIL- OCH Efter det forum om underleverantörsledet inom textil- och beklädnadsindustrin som hölls i Bryssel i mars 1994 initierade kommissionen i samarbete med arbetsgivar- och arbetstagarsidan och med hjälp av fristående sakkunniga en serie undersökningar för att göra en uppskattning av om ett antal kompletterande åtgärder för att förbättra branschens konkurrenskraft skulle ge resultat och vara genomförbara. idéerna De bärande fem rundabordssammankomster i Belgien, Frankrike, Grekland, Italien och Portugal. Det rörde sig om följande fyra områden: i dessa undersökningar prövades pä taltet under (a) Information De åtgärder som planeras ingår i huvudsak i kommissionens horisontella program. Därutöver har man nyligen publicerat en vägledning till Finansieringsprogram inom Europeiska unionen, vilken särskilt vänder sig till branschens små och medelstora företag. (b) Samverkan mellan beställare och underleverantörer Bättre kommunikation mellan beställare och underleverantörer betraktas allmänt som en nyckel till framgång när det gäller att förbättra underleverantörernas konkurrenskraft och påverka deras läge. Det skulle bryta branschens isolering. Arbetet har hitintills kommunikationsverktyg, nämligen fokuserats på den tekniska sidan, särskilt på tre den tekniska specifikationen, som borde ge en klar och begriplig definition av den produkt som skall tillverkas, den tekniska terminologin, som borde ge rätt ord för samma sak på olika språk, utbyte av elektroniska data (EDI), som på ett mera övergripande sätt täcker in företagens behov. Både de tillfrågade företagen och branschföreträdarna bedömde dessa verktyg som avgjort användbara. De förklarade sig dessutom villiga att ge stöd åt ansträngningar inriktade på att skapa möjligheter för dem att nå ut på den gemensamma marknaden. (c) Utbildning Med utgångspunkt internationella situationen, marknaderna och utbildningsområden för konfektionsindustrin identifierats och undersökts/ som uppstår genom att den flera i de kompetensbehov förändras har industrin Områden som särskilt förtjänar uppmärksamhet är kompetens för ledningen i småföretag att logistik och lägga upp strategier, kompetens på området flödesstyrning, kompetens att sköta internationella relationer och mänskliga relationer (motivation, kommunikation, etc), flexibilitet och allsidighet hos personalen. Allmänt sett skiljer sig kompetensbehoven hos underleverantörerna inte från dem som gäller för branschen som helhet. Man kan likväl konstatera vissa specifika svårigheter förknippade med den begränsade tillgängligheten av mänskliga resurser och tid, med bristande information, med instängdhet och med andra begränsningar med vilka företagsledarna konfronteras när det gäller fortbildning av sig själva eller sin personal. Ett första steg på detta område vore därför att försöka göra dem åtgärderna riktar sig till mer medvetna om nyttan med utbildning och mera allmänt om hur viktigt det är att företag kan anpassa sig och slå vakt om för överlevnaden viktiga konkurrensfördelar. Därpå måste man kunna föreslå utbildning som är särskilt inriktad på underleverantörernas speciella problem och som är anpassad till företagens sätt att fungera (distansutbildning, internutbildning) och kan fås till en rimlig kostnad. Både på gemenskapsnivå och på nationell nivå finns utbildningsprogram som leder framåt på detta område. Men lämplig samordning mellan kommissionen, för arbetstagare och arbetsgivare samt nationella myndigheter, företrädare för företagen måste till för att man skall få positiva synergieffekter och konstruktiva åtgärder. företrädare (d) Marknadsföring Branschfolkets idéer när det gäller marknadsföring koncentrerar sig väsentligen kring manifestationer i stil med mässor. Av den förstudie som kommissionen lät göra i samarbete med arbetsmarknadsparterna framgår att det är viktigt med effektiva medel för marknadsföring men också att det finns många olika Study on employment and qualification needs in the European clothing industry, beställd av kommissionen och genomförd av Institut Français de la Mode (IFM). 10 önskningar och synpunkter europeisk mässa för textil- och beklädnadsindustrins underleverantörsled. förknippade med en eventuell framtida Företagens intresse för denna typ av marknadsföring hänger naturligtvis samman med vad de har för marknadsstrategier (nationell marknad, gemenskapsmarknad eller internationell marknad). Det finns redan särskilda mässor för underleverantörerna i Frankrike, Italien och numera också Grekland. I Spanien planeras något liknande. Det ligger självklart på den privata sektorn att arrangera och utveckla denna typ av manifestationer Kommissionen stödjer branschens ansträngningar att nå synergieffekter pa området och i synnerhet planerna på ett datoriserat nätverk för samarbete mellan europeiska mässor för underleverantörer. Kommissionen räknar också med möjligheten att stödja manifestationer i stil med mässor där underleverantörerna är utställare, som en i förväg planerad mötesplats för beställare och underleverantörer. Dessutom bör marknadsföringsaktionerna omfatta deltagandet av dessa företag vid mässor organiserade inom ramen lör olika aktiviteter inom tillverkningskedjan textil/beklädnad. Man bör emellertid vara medveten om att endast en liten del av underleverantörerna deltar i mässor. Därmed förefaller det angeläget att fora diskussionen om andra typer av marknadsföring för underleverantörsledet vidare med särskild inriktning på lösningar, som är ständigt tillgängliga, öppna för många företag och utnyttjar fördelarna med den europeiska dimensionen. 11 5. SLUTSATSER Den kontraktsbaserade tekoindustrin i EU är en viktig kärna i textil- och beklädnadsindustrin. Den står inför avgörande utmaningar. Hela textilbranschens framtidsutsikter påverkas av hur underleverantörerna och deras konkurrenskraft utvecklas. Av erfarenhet vet man att när företagen satsar på anpassning leder detta till att underleverantörerna bibehåller en konkurrenskraftig position inom EU:s textil och beklädnadsindustri, särskilt om satsningarna inriktas på kvalitet, förnyelse, tillförlitliga rutiner och flexibilitet. Både på nationell nivå och på gemenskapsnivå finns flera program och instrument som omfattar många sektorer men som mycket väl kan användas av företag med kontraktstillverkning. Det är särskilt angeläget att få små och medelstora företag att delta i program och insatser som syftar till att stödja sådana satsningar på att förbättra konkurrenskraften immateriella pä investeringar underleverantörsledets egenart i vissa hänseenden (stor spridning både geografiskt innehåll, psykologiska och kulturella och med avseende på verksamhetens offentliga och spärrar) måste myndigheterna göra en extra insats i syfte att upplysa och skapa ökad insikt. yrkessammanslutningarna som har anknytning utbildning, emellertid förnyelse, Beroende (kvalitet, etc. ) till de Inom branschen bör man noga överväga möjligheterna till industrisamverkan mellan olika underleverantörer och försöka hitta områden, där man kan komplettera varandra och agera samfällt på den gemensamma marknaden eller på exportmarknaderna. Ansträngningar i denna riktning bör uppmuntras och stödjas av uppmuntra partnerskapsavtal mellan olika aktörer inom textil- och beklädnadsindustrin och i synnerhet mellan beställare och underleverantörer. offentliga myndigheterna. Dessutom bör man de Ytterligare ansträngningar måste göras för att gynna samordning av insatser och synergieffekter på regional, nationell och europeisk nivå. Kommissionen kan spela en samordnande och pådrivande roll. Skall man nå resultat på denna vägen måste emellertid underleverantörerna delta. Det har ibland varit svårt att involvera dem beroende på att verksamheten inom branschen är så splittrad och uppdelad. Därför har kommissionen för underleverantörer inom textil- och beklädnadsindustrin, där företrädare loi industrin på nations- och gemenskapsnivå kan delta tillsammans med företrädare för fackföreningarna. I denna Arbetsgrupp kommer man att debattera följande frågor: vad som är viktigt för branschen och hur den utvecklas, hur olika stödåtgärder (även de med anknytning till gemenskapens program och instrument) slår och vad de har för verkan, hur man får med fler (särskilt de små och medelstora företagen), vilka behov som finns av kompletterande åtgärder med speciell inriktning på underleverantörssidan inom textil- och beklädnadsindustrin. föreslagit att arrangera en Arbetsgrupp 12 TABELL 1 Sysselsättningen inom underleverantörsledet inom EU (1992) Belgien Tyskland Irland Grekland Italien Spanien Nederlände Frankrike Portugal Storbrittani Danmark Antal arbeten • textil' - konfektion - varav konfektion pä kontraktsbasis 46 000 188 000 7 000 14 000 304 000 139 000 116000 98000 141 000 35 000 230 000 15 000 60 000 370 000 180 000 180 000 130 000 230 000 8000 10000 1 080 0003 1 455 OOO3 5000 40000 5000 35 000 !950O0 90000 90 000 60 000 120 000 650 000-' Analys av Mercer Management Consulting Märk: ' Stickning och trikå har inkluderats i konfektion. ! Svart arbetskraft ingår ej. TAPEIL 2 Svart arbetskraft i konfektionsbranschen (1992) Belgi en Tyskla nd Irland Grekland Italien Spanie Nederiä nderna n Frankri ke Portug al Storbrit annien Danmark Totalt Antal arbeten 2000 12000 7000 6000 39 000 20 000 10 000 20 000 20 000 14000 150 000 Analys a\ Mercer Management Consulting Märk: ' Uppgifterna är uppskattningar av Mercer Management Consulting och Europeiska kommissionen svarar inte för dem. U> XABELL2 Fördelning av sysselsättningen inom underleverantörsledet i EU Totalt antal arbeten: 650 000 Italien Storbritannien Frankrike Spanien Portugal Tyskland Grekland Nederländerna Belgien Irland Danmark Analys av Mercer Management Consulting Märk: * Svart arbetskraft ingår ej. V _£ TABELM Uppdelning av företagen i underleverantörsledet efter storlek och antal anställda' (1992) Frankrike Portugal Tyskland Antal företag 10 50 150 300 800 800 5 500 Antal anställda 5000 10000 15 000 15 000 16000 8000 20 000 Antal företag 5 35 70 210 320 Antal anställda 2000 8000 9 000 13000 10000 3 500 18000 Antal företag 6 Antal anställda 2000 15 150 550 500 2000 10000 16000 10000 500 + 200-500 100-200 5 0- 100 20-50 10-20 0- 10 Totalt 7 600 90 000 4 140 60 000 2 168 40 000 Analys av Mercer Management Consulting Märk: 'Svart arbetskraft ingår ej. lABELLi Dominerande strategier inom EU:s underleverantörsled1 (i % av antal arbeten) Lågkostnadspr ofilen Flexibilité tspro filen Marginalinsats profilen Serviceprofilen Kunskapsprofil en Portug al Grekland Belgie n Irland Nederiä nderna Frankri ke Danmark Tyskla nd Spanie n Italien Storbrit annien 65% 15% - 60% 40% 40% 40% 30% - 5% 30% 30% 20% 30% 30% 20% 40% 30% 80% 55% 40% 30% 25% 5% 5% 5% - 10% - 5% 10% 10% - 15% 25% 20% 20% 20% 25% 10% 10% 50%^ Genoms nitt för EU 32% 33% 6% 16% 20% 5% 10% 10% - 10% - 10% 10% 20% 5% 13% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% 100% Märk: 1 Inklusive svart arbetskraft, som fördelar sig mellan lågkostnadsprofilen och flexibilitetsprofilen. 2 En stor del av arbetena nedströms från serviceprofilen har inkluderats under lågkostnadsprofilen. Analys av Mercer Management Consulting ^ TABELL 6 Huvudsakliga problemområden enligt underleverantörerna Belgi en • • • Tysklan d • • ' Osäkra kundfordringar Oklara uppdrag Utveckling av kundkretsen Bristande skydd mot verksamhetssvackor Brist på kontrakt Brist på stöd till modernisering Arbetsmarknadslagstif tning Språkproblem Danmark Spanie n Frankri ke Storbrita nnien Grekland Irland • • • * • • • • • • • • • • Nederiä nderna Portugal Italie n • • • • • • • • Problemområden som nämns ofta i frågeformulären Källa: Frågeformulär av Mercer Management Consulting Financial Sheet Budgetary line B5-4110 Industrial Competition policy of the European Union 1. TITLE OF THE ACTION: PROMOTION OF THE COMPETITIVENESS OF THE SUBCONTRACTING TEXTILE AND CLOTHING INDUSTRY 2. 3. CONCERNED BUDGET LINE: B5-4110 LEGAL BASIS: Communication from the Commission to the Council on the implementation of a Community action programme in favour of the competitiveness of the European industry COM(95)319. 4. DESCRIPTION OF ACTION : 4. 1. General objective: of the action To support the efforts of improving the competitiveness of subcontracting in textile/clothing in areas of information, training, co-operation, promotion. The action is included in the framework of the action programme on the competitiveness of the European industry. 4. 2. Period covered by the action: 3 years, i. e. 1996/1997/1998. 5. CLASSIFICATION OF RECEIPTS AND EXPENDITURE 5. 1. DNO 5. 2. CD 5. 3. Types of receipts aimed at No purpose 6. TYPE OF RECEIPTS AND EXPENDITURE subsidy for co-financing together with other sources from the public or private sector: Co-financing of initiatives undertaken by the public sector as well as by professional associations. Others: The Commission has the intention to ask for the realisation of operational tools (e. g. technical file of production) that will be at the disposition of the economic operators. 1£ 7. FINANCIAL IMPACT 7. 1. Mode of calculation for cost of the action for 1996 fiscal year (connection between individual costs and the total cost) 4 pilot project related to 4 areas quoted beneath 7. 2. Breaking down by elements of action Breaking down Budget 96 CE in MioEcus APB97 Technical file of fabrication Promotion of specialised fairs Diagnosis finishers Projects for management training TOTAL 0,075 0,075 0,15 Var. in% 0,13 0,12 0,25 66,7 /) 3 8. 9. - DISPOSITIONS FOR ANTI-FRAUD FORESEEN (AND RESULTS OF THEIR IMPLEMENTATION) Contract ELEMENTS OF ANALYSIS COSTS-EFFICIENCY 9. 1. Specific quantitative objectives, population aimed at Specific objectives : the Commission envisage to finance 4 pilot projects in order to improve the attractiveness of intellectual investments in the small and medium size firms of the sector by the creation of a favourable environment for subcontracting in textile and clothing. These firms, isolated from their economic environment have neither the capacity, nor the time necessary to participate in multi sectoral actions. The measures aim the improvement of a) their relations with the finishers b) entrepreneurs' information of the solvency and the perspectives of their firms, c) the promotion and evaluation of the participation at fairs and at similar manifestations and d) the improvement of the level of management training of finishers through the logistics adapted to their level of knowledge and time. — Population aimed at : 9. 2. The subcontracting firms of the European union. Justification of the action *- Necessity of Community budget intervention For reasons of cultural and economic compartmentalisation, the subcontracting firms have difficulties to start this kind of action and to utilise the Community means — Choice of intervention mode * advantages compared to alternative measures (comparative advantages) Decrease the costs of the starting up of the envisaged actions. * analysis of similar actions, possibly carried out at Community or national level It has been noted that a series of Community actions have not attracted the interest of small and medium sized firms, in particular not the subcontracting firms. In most of the cases these actions are expensive and are not adapted to the specific needs of their structure (size, lack of management structure, staff training etc. ). — Main uncertainties that could affect the specific results of the action. The non mobilisation of the subcontracting small and medium sized firms in order to use these tools. 9. 3. Follow up and assessment of the action - Indicators of performance * indicators of output (measure of activities displayed) * indicators of the impact according the objectives Increased use of the actions foreseen in the Community programmes, among the small and medium sized firms. LO —Modes and periodicity of the planned assessment Unit III/E/4 has the intention to assess the situation in 1998. -Valuation of obtained results The envisaged assessment here beneath leads to a written report and a re-assessment of the situation. 10. Administrative expenditures (part A of section III of General Budget). The effective mobilisation of necessary administrative resources will result from the annual decision of the Commission on the allocation of resources, including in particular supplementary staff and capital that have been granted by the budget authority. 10. 1 Impact on the number of jobs: NONE. Type of employment staff to allocate to the adminis tration of the action permanent employment temporary employment of which duration 3 years by appeal to supplement tary resources by use of existing resources within the DG yes 1 A 1 A IB Temporary civil servants or officials Other resources Total For the supplementary resources, indicate according to which pace their disposal would be necessary. 2 persons 1 person 3 years 3 years yes yes no no no no no 10. 2 Global financial impact of supplementary human resources :NONE. Sums Mode of calculation Civil servants Temporary officials Other resources Total 1 I The sums state the total cost of supplementary employment for the total duration the action if this one is at a determined duration, for 12 month if the duration is undetermined. 10. 3 Increase of other expenditures following the running of the action SUMS BUDGETARY LINE MODE OF CALCULATION A0-2500 32. 000 ECU* meeting expenses Two meetings a year of the Working group of 20, experts from professional associations from member states. (2X16. 000 ECU) These sums correspond to expenditures for 12 month tn ISSN 1024-4506 KOM(96) 210 slutlig DOKUMENT SV 10 08 Katalognummer : CB-CO-96-223-SV-C ISBN 92-78-04028-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg <2<?