eurovoc_concepts:
action programme
drug addiction
health policy
narcotic
public health

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER •k ir Bruxelles, den 08. 05. 1996 KOM(96) 201 endelig udg. 96/0128 (COD) UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN i henhold til EF-traktatens artikel 189 B, stk. 2, litra d), om Europa-Parlamentets ændringerne til Rådets fælles holdning til forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om et fællesskabshandlingsprogram vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug inden for rammerne af en indsats på området folkesundhed (1996-2000) OM ÆNDRING AF KOMMISSIONENS FORSLAG i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2 forslaget KOMMISSIONENS UDTALELSE afgivet i medfør af artikel 189 B, stk. 2, afsnit d) i EF-traktaten om Europa-Parlamentets ændringsforslag til Rådets fælles holdning til et fællesskabshandlingsprogram vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug inden for rammerne af en indsats på området folkesundhed (1996-2000) til ændring af Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om i henhold til EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2 I sin meddelelse af 24. november 1993 har Kommissionen defineret rammerne for en indsats, der skal gøres fremover på fællesskabsplan for at nå de mål for sundhedsbeskyttelse, som er defineret i artikel 3, litra o) og artikel 129 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, efter ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union. Når Kommissionen tager initiativ til en aktion i henhold til artikel 129, skal Fællesskabet fokusere på forebyggelse af sygdomme og sundhedsbeskyttelse. Narkotikamisbrug er den eneste alvorlige fare, som udtrykkeligt nævnes i artikel 129, og Kommissionen har ment, at forebyggelse var et prioriteret område for en fællesskabsindsats, og at det skulle indgå i et specifikt program. Dette program er i øvrigt et vigtigt led i gennemførelsen af Den Europæiske Unions handlingsplan for bekæmpelse af narkotika. Hensigten med dette første fællesskabshandlingsprogram vedrørende forebyggelse af narkotikamisbrug er især at støtte medlemsstaternes indsats og at styrke det europæiske samarbejde i hver enkelt fase af forebyggelsesprocessen - bevidstgørelse om fænomenet, identifikation af risikosituationer, rådgivning og vejledning, social og sundhedsmæssig støtte - med henblik på at forebygge brug af narkotika, at fremme afvænning, at nedbringe dødeligheden, at mindske de risici, der er forbundet med brug af narkotika, og at kæmpe mod marginalisering. De påtænkte specifikke aktiviteter er forenelige med andre aktiviteter, der foreslås inden for rammerne af folkesundhed, og supplerer disse. Kommissionen vedtog sin afgørelse den 21. juni 1994 og sendte forslaget til afgørelse til Europa-Parlamentet og til Rådet den 22. august 19941. EFTnr. C 257 af 14. 9. 1994 Det Økonomiske og Sociale Udvalg2 vedtog sin udtalelse den 22. februar 1995. Udvalget udtalte sin støtte til programmet samt til den fremgangsmåde, Kommissionen foreslår i sin meddelelse og sit forslag til afgørelse. Det anbefalede, at der afsættes tilstrækkelige ressourcer på lang sigt, og understregede blandt andet, at der er et tvingende behov for at støtte evalueringen af igangværende forskning og praksis, at fremme innovative projekter og udveksling af information og erfaringer. Regionsudvalget3 vedtog sin udtalelse den 16. november 1994. Udvalget støttede Kommissionens forslag. Det mente blandt andet, at der må afsættes yderligere midler til uddannelse og til begrænsning af narkotikaefterspørgslen, og understregede, hvor vigtigt det er med aktiviteter, der er rettet mod unge stofmisbrugere og vanskeligt tilgængelige grupper, ændring af risikoadfærd, reintegration og information fra regionale og lokale myndigheder. Europa-Parlamentet vedtog sin udtalelse under førstebehandlingen den 20. september 1995 med 56 ændringsforslag til Kommissionens forslag. Med disse ændringsforslag ønsker man at præcisere og udvide forslaget til afgørelse, og der insisteres blandt andet på: i af skadebegrænsningsstrategier betydningen forbindelse med narkotikamisbrug til supplering af de strategier, der er rettet mod primær forebyggelse af narkotikamisbrug indskrivelse af programmet i en strategi til bekæmpelse af social udstødelse og hensyntagen til sociale faktorer, der er knyttet til narkotikaforbrug udfoldelse af en række aktioner inden for information, uddannelse og forskning, hvor der fokuseres på unge og højrisikogrupper, og opstilling af specifikke aktiviteter, som skal gennemføres inden for andre fællesskabspolitikker. Kommissionen accepterede 21 ændringsforslag fuldt ud eller delvis ud af de 56 forslag fra Parlamentet. Den vedtog den 23. november 1995 et ændret forslag, hvor de pågældende ændringsforslag er inddraget. Rådet vedtog den 20. 12. 1995 med enstemmighed en fælles holdning ned henblik på vedtagelse af den pågældende afgørelse. EFTnr. C 110 af 2. 5. 1995 EFT C 210 af 14. 8. 1995 EFTnr. C 269 af 16. 10. 1995 KOM (95) 579 endelig udg. Kommissionen kunne ikke tilslutte sig denne fælles holdning og tog forbehold over for følgende punkter: Artikel 3 (Budget): Rådet ønskede at nedsætte finansieringsrammen for de 5 år til gennemførelsen af programmet fra 28,5 mio. ECU til 27 mio. ECU. Kommissionen tog forbehold heroverfor især under hensyntagen til forøgelsen af antallet og omfanget af de aktionsområder, der blev foreslået i den fælles holdning i forhold til det oprindelige forslag. Artikel 5 (Udvalg): Rådet ønskede at indføre en dobbelt "blandet" procedure for det udvalg, der skal bistå Kommissionen ved gennemførelsen af programmet. Denne procedure er analog med den, der er indført i de tre programmer, der for nylig blev vedtaget på grundlag af artikel 129 (sundhedsfremme, AIDS og kræft), og omfatter 6 aktivitetsområder, der henhører under udvalgets kompetence med hensyn til "styring" og andre "rådgivende" funktioner. Kommissionen har udtrykt forbehold heroverfor og gentaget sin præference for et rådgivende udvalg og har fået protokolleret en erklæring med henblik på andenbehandlingen i Parlamentet. Bilag (aktioner, der skal iværksættes inden for rammerne af programmet): den fælles holdning afspejler de fleste af de ændringer, som Kommissionen har foretaget af sit oprindelige forslag for at tage hensyn til Parlamentets ændringsforslag. De ændringsforslag, der ikke er medtaget i den fælles holdning fra Rådet, vedrører først og fremmest: den opmærksomhed, der skal udvises over for andre fællesskabspolitikker og -programmer; (aktion b i Kommissionens forslag); opstilling af en liste over steder, der tager imod narkotikamisbrugere (aktion d, tredje afsnit, i Kommissionens forslag); betragtninger, der understreger interessen for en tværgående strategi (9b og 15b), der vedrører opremsningen af partnerorganismer til gennemførelse af programmet (16a). Eftersom Europa-Parlamentet tillægger disse aspekter stor betydning, har Kommissionen taget forbehold over for ikke-inddragelse heraf i Rådets fælles holdning. Europa-Parlamentet vedtog den 16. april 1996 23 ændringsforslag til Rådets fælles holdning. Kommissionens udtalelse om hvert enkelt af disse ændringsforslag fra Parlamentet er vedlagt som bilag. Kommissionen minder om bestemmelserne i traktatens artikel 189 B, stk. 3, som siger: hvis Rådet inden for en frist på tre måneder efter modtagelsen af Europa-Parlamentets ændringsforslag med kvalificeret flertal godkender alle disse forslag, ændrer det sin fælles holdning i overensstemmelse hermed og vedtager den pågældende retsakt; Rådet skal dog træffe enstemmig afgørelse om de ændringsforslag, hvorom Kommissionen har afgivet negativ udtalelse. Hvis Rådet ikke vedtager den pågældende retsakt, indkalder formanden for Rådet efter aftale med formanden for Europa-Parlamentet omgående til et møde i Forligsudvalget. BILAG6 Ændringsforslag nr. 3: Kommissionens udtalelse: delvis accepteret. Kommissionen kan delvis acceptere dette ændringsforslag for at koble det sammen med den forudgående betragtning, hvis det formuleres således, at det omfatter målene for en tværfaglig strategi. Ændringsforslag nr. 4: Kommissionens udtalelse: forkastet. I teksten til den fælles holdning refereres der allerede til narkotikamisbrugets indvirkning på den enkeltes sundhed. Ændringsforslag nr. 5: Kommissionens udtalelse: forkastet. En definition af målsætninger for en narkotikapolitik går ud over programmets rammer. Ændringsforslag nr. 6: Kommissionens udtalelse: delvis accepteret. Henvisningen til narkotikamisbrug som en sygdom, der kan forebygges og behandles, bekræfter, at der er tale om en fare for folkesundheden som omhandlet i artikel 129. Ændringsforslag nr. 7: Kommissionens udtalelse: delvis accepteret. Dette ændringsforslag beskriver mere præcist målet for programmet, og Kommissionen accepterer det under forbehold af, at man blot nævner brugen af narkotika og psykotrope stoffer (der er tale om ulovlige stoffer), og at der tages hensyn til de initiativer, der er iværksat inden for rammerne af Fællesskabets handlingsprogram om sundhedsfremme, der vedrører misbrug af alkohol og farmaceutiske produkter. Ændringsforslag nr. 8: Kommissionens udtalelse: forkastet. Den indstilling, der er formuleret i dette ændringsforslag, går ud over programmets rammer, idet en eventuel skelnen mellem bløde og hårde stoffer hører under de nationale myndigheders ansvar. Ændringsforslag nr. 9: Kommissionens udtalelse: forkastet. Den indstilling, der er formuleret i dette ændringsforslag, går ud over programmets rammer. Ånden i ændringsforslaget afspejles mere specifikt i udtalelsen om målet for programmet (ændringsforslag 7). Ændringsforslag nr. 10: Kommissionens udtalelse: delvis accepteret. Kommissionen kan delvis acceptere dette ændringsforslag, hvis det formuleres således, at det omfatter fængselsmiljøet som en del af de prioriterede miljøer, hvor der skal iværksættes forebyggelsesforanstaltninger. indstillingen ved svarer Nummereringen af ændringsforslagene andenbehandlingen - Dok A4-93 PE 198. 341 og til ændringsforslagenes placering i forhold til teksten til den fælles holdning. til nummereringen i Ændringsforslag nr. 11: Kommissionens udtalelse: forkastet. De aktionsområder, der omtales i dette ændringsforslag, går ud over programmets rammer. Ændringsforslag nr. 12: Kommissionens udtalelse: accepteret. Horisontalt problem: ændringsforslaget svarer til teksterne til de afgørelser, der er truffet om de tre programmer, der tidligere er vedtaget på grundlag af artikel 129 (kræft, sundhedsfremme, AIDS). Ændringsforslag nr. 13: Kommissionens udtalelse: forkastet. Dette ændringsforslag tager ikke hensyn til subsidiaritetsprincippet; det indeholder en meget specifik og restriktiv reference til visse kategorier af organisationer, som i øvrigt er omfattet af ændringsforslag 15. Ændringsforslag nr. 15: Kommissionens udtalelse: accepteret. Dette ændringsforslag tilføjer en ikke-udtømmende henvisning til de organisationstyper, der kan deltage i gennemførelsen af programmet. Ændringsforslag nr. 17: Kommissionens udtalelse: delvis accepteret. Horisontalt problem: Kommissionen kan acceptere den første del af ændringsforslaget, som svarer til teksterne til de afgørelser, der er truffet om de tre programmer, som tidligere er vedtaget på grundlag af artikel 129. Ændringsforslag nr. 18: Kommissionens udtalelse: forkastet. Narkotikacentrets opgaver og driftsform er fastsat i den konstituerende forordning og kan ikke ændres via dette program. Ændringsforslag nr. 19: Kommissionens udtalelse: forkastet. Kommissionen har taget generelle forbehold over for den udvalgsprocedure, der blev foreslået i den fælles holdning, og kan ikke acceptere dette ændringsforslag, eftersom det indebærer accept af Rådets holdning. Ændringsforslag nr. 21: Kommissionens udtalelse: forkastet. Kommissionen har taget generelle forbehold over for den udvalgsprocedure, der blev foreslået i den fælles holdning, og kan ikke acceptere dette ændringsforslag, eftersom det indebærer accept af Rådets holdning. Endvidere er kravet om underretning af Europa- Parlamentet indført ved hjælp af en erklæring i forbindelse med beslutningstagningen om de tre tidligere programmer, der er vedtaget inden for rammerne af folkesundhed. Ændringsforslag nr. 23: Kommissionens udtalelse: forkastet. Den aktion, der omtales i dette ændringsforslag, går ud over programmets rammer. Ændringsforslag nr. 24: Kommissionens udtalelse: forkastet. Kommissionen mener, at de aktivitetsområder, der omhandles i dette ændringsforslag, allerede er omfattet af Rådets tekst. Ændringsforslag nr. 26: Kommissionens udtalelse: delvis accepteret. Kommissionen kan acceptere en henvisning til familiemedlemmer til eller værger for stofmisbrugere, hvis den formuleres "og hjælpe til deres omgivelser"; finansieringen af projekter om uddannelse eller beskæftigelse af stofmisbrugere går ud over programmets rammer. Ændringsforslag nr. 27: Kommissionens udtalelse: delvis accepteret. Kommissionen kan acceptere en ikke-udtømmende henvisning til relevante miljøer for at kunne få fat i de unge. Kommissionen mener, at inddragelsen af unge i forebyggende aktiviteter er dækket af Rådets tekst. Støtte til aktiviteter, hvor unge bibringes sociale færdigheder, henhører under Fællesskabets handlingsprogram om sundhedsfremme. Ændringsforslag nr. 28: Kommissionens udtalelse: delvis accepteret. Kommissionen kan acceptere en henvisning til fremme af udnyttelse af sagkundskab, som besiddes af personer, der kommer i kontakt med potentielle brugergrupper. Ændringsforslag nr. 29: Kommissionens udtalelse: forkastet. Den aktion, der omhandles i dette ændringsforslag, overlapper delvis bestemmelserne vedrørende programmets mål og gennemførelse. Ændringsforslag nr. 31: Kommissionens udtalelse: delvis accepteret. Dette ændringsforslag inddrager fremme af det tværfaglige samarbejde om forebyggelse i programmets aktionsområder i overensstemmelse med de retningslinjer, der blev defineret under drøftelserne om punktet begrænsning af narkotikaefterspørgslen i Den Europæiske Unions handlingsplan vedrørende narkotikabekæmpelse. ÆNDRET FORSLAG EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE OM ET FÆLLESSKABSHANDLINGSPROGRAM FOR FOREBYGGELSE AF NARKOTIKAMISBRUG SOM LED I INDSATSEN INDEN FOR FOLKESUNDHED (1996-2000) (forelagt af Kommissionen i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 189 A, stk. 2) S RÅDETS FÆLLES HOLDNING ÆNDRET FORSLAG EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR under henvisning traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 129, til under henvisning til forslag fra Kommis sionen , under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg , under henvisning Regionsudvalget3, til udtalelse fra henhold i traktatens artikel 189 B4, og til fremgangsmåden i ud fra følgende betragtninger: 1) Narkotikamisbruget er vokset alarme rende i medlemsstaterne og har alvorlige konsekvenser enkeltpersoners for sundhed og for befolkningens velfærd; 1 2 3 4 EFT nr. C 257 af 14. 9. 1994, s. 4, og EFT nr. C 34 af 7. 2. 1996, s. 4. EFT nr. C 110 af 2. 5. 1995, s. 8. EFT nr. C 210 af 14. 8. 1995, s. 88. Europa-Parlamentets udtalelse af 20. september 1995 (EFT nr. C 269 af 16. 10. 1995, s. 65), Rådets fælles holdning af 20. december 1995 (EFT nr. C 37 af 9. 2. 1996, s. 1) og Europa-Parlamentets afgørelse af (endnu ikke offentliggjort i Tidende) A 2) Europa-Parlamentet viste ved i 1985 at nedsætte et undersøgelsesudvalg om narkotikaproblemet i Det Europæiske Fællesskabs medlemsstater, at det støtter en dybtgående undersøgelse af de faktorer, der øger narkotikaefterspørgslen og muliggør en fortsat fremstilling og distribution af narkotika; 3) Europa-Parlamentet har i de beslutninger, som det har vedtaget vedrørende dette problem, fremsat en række en om forebyggelse af fællesskabsaktion til narkotikamisbrug; forslag, navnlig 4) Det Europæiske Råd understregede på sit møde i Dublin den 25. og 26. juni 1990, at det er den enkelte medlemsstats ansvar at udarbejde et passende program for begrænsning af efterspørgslen efter narkotika, og skønnede, at en effektiv aktion i de enkelte medlemsstater suppleret med en aktion gennemført i fællesskab af de 12 medlemsstater og Fællesskabet bør være en af de vigtigste prioriteter i de kommende år; 5) de aktioner, der er gennemført på fæl lesskabsplan på grundlag af Rådets resolutioner, erklæringer og konklusioner om forebyggelse af narkotikamisbrug, herunder navnlig den europæiske plan for bekæmpelse af narkotika, som Det Europæiske Råd vedtog på mødet i Rom den 13. og 14. december 1990, har bidraget til at støtte medlemsstaternes indsats; EFT nr. C 172 af 2. 7. 1984, s. 130. EFT nr. C 283 af 10. 11. 1986, s. 79. EFT nr. C 47 af 27. 2. 1989, s. 51. EFT nr. C 150 af 15. 6. 1992, s. 42. Av 6) i sin resolution af 2. juni 1994 , der var en opfølgning af Kommissionens meddelelse af 24. november 1993 om et rammeprogram for indsatsen til fremme af folkesundheden, placerede Rådet narkotikamisbrug blandt Fællesskabets prioriterede hvilke områder, Kommissionen opfordres til at fremsætte forslag til aktioner; for 7) ved forordning (EØF) nr. 302/932 oprettedes et Europæisk Over vågningscenter for Narkotika og Narko tikamisbrug, som har til opgave at dets Fællesskabet forelægge medlemsstater pålidelige og sammen lignelige oplysninger om narkotika og narkotikamisbrug; og 8) i den erklæring, som Det Europæiske Råd vedtog i Bruxelles den 29. oktober 1993 i forbindelse med ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union, understreges det, at denne traktat indeholder "en struktureret institutionel ramme, der navnlig gør det muligt at få bedre kontrol med de grænseoverskri dende samfundsmæssige problemer, som f. eks. narkotika (. )"; 9) problemerne forbindelse med i narkotika er af en sådan art, at der kræves en fuldstændig koordineret og overordnet indsats, som det blev fastslået på Det Europæiske Råds møde i Bruxelles den 10. og 11. december 1993; 1 2 EFTnr. C 165 af 17. 6. 1994, s. 1, EFT nr. L 36 af 12. 2. 1993, s. 1. M 9b (ny) i enhver tværfaglig strategi bør der især tages hensyn til fænomenets sociale og individuelle aspekter: 10) narkotikamisbrug er den eneste alvorlige fare, som traktaten udtrykkeligt nævner i de bestemmelser, der vedrører folkesundhed, og er derfor et prioriteret område for en fællesskabsindsats som led i indsatsen for folkesundheden, som Kommissionen har offentliggjort; 11) dette program er en vigtig del af Kommissionens meddelelse af 23. juni 1994 om Den Europæiske Unions flerårige handlingsplan for bekæmpelse af narkotika (1995 - 1999), til Europa- Parlamentet og Rådet, hvorom Rådet udtalte sig i konklusionerne af 2. juni 1995; 10b (ny) narkotikamisbrug er en sygdom, der kan forebygges og behandles: at støtte forebyggelsen 12) en fællesskabsindsats, der tilskynder af til narkotikamisbrug, vil på grund af sit omfang og sine virkninger bedre kunne bidrage til at virkeliggøre de mål, der er opstillet i traktatens artikel 129, særlig dennes stk. 1, andet afsnit; samarbejdet med 13) internationale tredjelande bør styrkes; organisationer kompetente og 14) der bør iværksættes et flerårigt program, som klart opstiller målene for Fællesskabets indsats, og udvælges prioriterede aktioner med henblik på forebyggelse af narkotikamisbrug og dertil knyttede problemer; tilsvarende bør der indføres passende evalueringsmeka nismer; Jt til bidrage bekæmpelse 15) formålet med programmet bør være at af narkotikamisbrug gennem forebyggelse af den afhængighed, der er forbundet med brug af narkotika, psykotrope stoffer eller med brug af andre stoffer for at opnå en tilsvarende virkning som ved narkotika; 16) der bør ske en forbedring af kendskabet til fænomenet narkotika, stofmisbrug og konsekvenserne heraf til samt forebyggelse narkotikamisbrug, herunder forebyggelse af de hermed forbundne risici; til midler og metoder af 17) ud over generelle forebyggelses- aktioner er der behov for forebyggende foranstaltninger over specifikke målgrupper, navnlig unge og marginale samfundsgrupper; bør stereotype opfattelser af stofmisbrugere undgås; samtidig for 18) det er vigtigt, at Kommissionen sikrer gennemførelsen af dette program i tæt samarbejde med medlemsstaterne; det er derfor nødvendigt at fastlægge en procedure, at omfang fuldt medlemsstaterne inddrages i gennemførelsen; kan i sikre, der tilsvarende virkning 15) formålet med programmet må være at bidrage til styrkelse af kendskabet til brug af narkotika og psvkotrope stoffer eller til brug af andre stoffer for at opnå som ved en narkotika, at bidrage til erkendelse af risikosituationer, påvisning, rådgivning og vejledning, sundheds mæssig og social støtte med henblik på at forebygge narkotikamisbrug, fremme afvænning, nedbringe dødeligheden, mindske risicien for infektion med smit stoffer og bekæmpe marginaliseringen: tidlig 17b (ny) fængselsmiljøet er et af de prioriterede af miljøer forebyggelse: iværksættelse for 18) det er vigtigt, at Kommissionen sikrer gennemførelsen af dette program i tæt samarbejde med medlemsstaterne; der bør derfor i den andledning fastlægges en procedure, der kan sikre, at omfang fuldt i medlemsstaterne inddrages i gennemførelsen; A 19) Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen nåede den 20. december 1994 til enighed om en modus vivendi vedrørende gennemførelsesforanstaltnin gerne til retsakter vedtaget efter frem gangsmåden i traktatens artikel 189 B; 20) ud fra et operativt synspunkt bør man bevare og udbygge de investeringer, der er gjort i de seneste år; i 21) eventuelle overlapninger bør undgås ved at fremme udveksling af erfaringer og ved fællesskab at udarbejde basismoduler for information af den brede befolkning, sundhedslære og uddannelse af personale inden for sund hedssektoren, som kan rettes mod særlige målgrupper; 22) dette programs mål og aktionerne til gennemførelse heraf hører til blandt de krav, der findes på sundhedsområdet, jf. artikel 129, stk. 1, tredje afsnit, i traktaten, og indgår derfor som led i Fællesskabets politik på andre områder; 23) med henblik på at øge handlingspro grammets værdi og virkning bør aktionerne evalueres fortløbende, særlig under hensyntagen til effektivitet og virkeliggørelse af de opstillede mål, både på nationalt plan og på fællesskabsplan, og der bør i givet fald foretages de nødvendige tilpasninger; varighed programmets 24) i denne afgørelse fastlægges der for hele en finansieringsramme, der som omhandlet i punkt 1 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af af 6. primære marts udgør 1995 referencegrundlag budget myndigheden inden for rammerne af den årlige budgetprocedure; det for Jtf 25) handlingsprogrammet bør have en varighed på fem år, således at der er tilstrækkelig tid til at opnå de mål, der er fastsat for aktionerne - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Opstilling af programmet for forebyggelse 1. Der vedtages et fællesskabshandlings- program af narkotikamisbrug, i det følgende benævnt "dette program" for perioden 1. januar 1996 til 31. december 2000 som led i indsatsen for folkesundhed. tilskynde 2. Formålet med dette program er at bekæmpe narkotikamisbrug ved navnlig at til samarbejde mellem medlemsstaterne, at støtte deres indsats og at fremme samordningen af deres politik og programmer med henblik på at forebygge den afhængighed, der er forbundet med brug af narkotika, psykotrope stoffer eller med brug af andre stoffer for at opnå en tilsvarende virkning som ved narkotika. 3. De aktioner, der skal gennemføres inden for rammerne af dette program, samt deres specifikke målsætninger er angivet følgende i bilaget under overskrifter: A. Data, forskning og evaluering. B. Information, sundhedsundervisning og uddannelse. Artikel 2 Gennemførelse 1. Kommissionen sikrer, at foranstaltnin tæt gerne i bilaget gennemføres i samarbejde med medlemsstaterne i /jr overensstemmelse med proceduren artikel 5. i 2. Kommissionen samarbejder med institutioner og organisationer, der er aktive for begrænsning af inden narkotikaefterspørgslen. inden 2. Kommissionen samarbejder med institutioner og organisationer, der er aktive for begrænsning af narkotikaefterspørgslen: den tilskynder navnlig offentlige og private organer, ikke-statslige organisationer (ONGX frivillige organisationer, velfærdsorgani sationer og behandlingskollektiver til at deltage i gennemførelsen af programmet. foranstaltninger, 3. Medlemsstaterne opfordres til at træffe de skønner nødvendige at koordinere og tilrettelægge gennemførelsen af dette program på nationalt plan. de til Artikel 3 Budget F i n a n s i e r i n g s r a m m en 1. for gennemførelsen af dette program er for den i artikel 1 nævnte periode fastsat til 27 mio. ECU. 2. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. Ai 1 Kommissionen forbehold med hensyn til denne artikel opretholder sit Artikel 4 Overensstemmelse og komplementaritet der 1. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at der er overensstemmelse og komplementaritet mellem de fællesskabsaktioner, skal gennemføres i forbindelse med dette program, og de øvrige relevante fællesskabsprogrammer og -initiativer, herunder SOCRATES-, Leonardo da Vinci-programmerne og Ungdom for Europa (III) samt forskningsprogrammet sundhed under for biomedicin og for Fællesskabets forskning. rammeprogram og 1. Kommissionen sikrer, at der er over ensstemmelse komplementaritet mellem de fællesskabsaktioner, der skal gennemføres i forbindelse med dette program, og de øvrige relevante fællesskabsprogrammer og -initiativer, herunder SOCRATES-, Leonardo da Vinci-programmerne og Ungdom for Europa (III) samt forskningsprogrammet for biomedicin og sundhed under Fællesskabets for forskning. rammeprogram 2. Kommissionen sikrer tilsvarende, at de aktioner, der gennemføres, tager hensyn til de aktiviteter, der udføres inden for Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug (EONN). Den sikrer endvidere sammen med medlemsstaterne, at der tages behørigt hensyn til Fællesskabets prioriteter og behov i EONN's programmer. 3. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at der er overensstemmelse med Den Europæiske Unions handlingsplan for narkotikabekæmpelse. Artikel 5 Udvalg 1. Kommissionen bistås af et udvalg, der består af to repræsentanter for hver med lemsstat, og som har Kommissionens repræsentant som formand. 2. Kommissionens repræsentant fore lægger udvalget udkast foran staltninger vedrørende: til 1 Kommissionen opretholder sit for behold med hensyn til denne artikel. 4? a) udvalgets forretningsorden b) et årligt arbejdsprogram med angi velse af de prioriterede aktiviteter c) retningslinjerne, kriterierne og pro cedurerne for at udvælge og finan siere projekter ifølge dette program, herunder også projekter, der inde bærer samarbejde med internationale organisationer, der beskæftiger sig med folkesundhed, og deltagelse af de lande, der er nævnt i artikel 6, stk. 2 d) evalueringsproceduren e) bestemmelserne med hensyn til for midling og overførsel af resultaterne f) bestemmelserne for samarbejde med de i artikel 2, stk. 3, nævnte institutioner og organisationer. Udvalget afgiver udtalelse om nævnte udkast til foranstaltninger inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget spørgsmålet haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som forslag af Rådet træffe på Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der af gives af repræsentanterne for medlems staterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. skal Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Rådet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger. I så fald: udsætter Kommissionen gennem førelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgørelse om, i et tidsrum på to måneder regnet fra datoen for denne underretning. Rådet kan med kvalificeret flertal træffe en anden afgørelse inden for det i tidsrum, der er nævnt ovenstående afsnit. 3. Kommissionen kan desuden høre udvalget om ethvert andet spørgsmål v e d r ø r e n de d e t te gennemførelse. p r o g r a ms Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, træffes. Udvalget afgiver der skal udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget spørgsmålet haster, i givet fald ved afstemning. Udtalelsen optages i mødeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indføres i mødeprotokollen. Kommissionen tager størst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. 4. Kommissionens repræsentant holder udvalget løbende orienteret: om tilskud, der ydes som led i dette program (beløb, løbetid, fordeling og modtagere) om kommissionsforslag eller eller fællesskabsinitiativer og om iværk sættelsen af programmer på andre områder, som er relevante for op fyldelsen af dette programs målsæt ninger, med henblik på at sikre den i artikel 4 krævede overensstem melse og komplementaritet. Artikel 6 Internationalt samarbejde 1. 1 forbindelse med dette programs gen nemførelse fremmes og iværksættes sam- >3 tredjelande organisationer, og arbejdet med internationale der beskæftiger sig med folkesundhed, i overensstemmelse med proceduren i artikel 5. Kommissionen samarbejder navnlig med Europarådets Pompidou-Gruppe samt med mellemstatslige organisationer som for eksempel Verdenssundhedsorgani sationen (WHO), De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab (UNESCO), Den og Kultur Internationale Arbejdsorganisation (ILO) og De Forenede Nationers Internationale Narkotikakontrolprogram (UNDCP). for d e l t a g e l se 2. Dette program er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og i overensstemmelse med Østeuropa v i l k å r e ne i i tillægsproto fællesskabsprogrammer kollerne til de associeringsaftaler, der skal indgås med disse lande. Programmet er åbent for deltagelse af Cypern og Malta på grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gælder for EFTA-landene, efter procedurer, der skal aftales med disse lande. Artikel 7 Overvågning og evaluering aktionerne 1. Kommissionen foretager en evaluering af på af grundlag medlemsstaternes rapporter med deltagelse, i det omfang det er nødvendigt, af uafhængige eksperter. 2. Kommissionen forelægger Europa- Parlamentet og Rådet en foreløbig midtvejsrapport ved afslutningen af dette program. Den indarbejder resultaterne af evalueringerne heri. Den forelægger også disse rapporter for Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget. i» BILAG FÆLLESSKABSHANDLINGSPRO GRAM VEDRØRENDE FOREBYG GELSE AF NARKOTIKAMISBRUG A. DATA, EVALUERING FORSKNING OG Mål til forebyggelse kendskabet narkotika til Forbedre og henholdsvis narkotikamisbrug og konsekven serne heraf, og til måder og metoder af narkotikamisbrug og hermed for bundne risici, især på basis af oplysninger fra EONN og de mu ligheder, i de eksisterende fællesskabsprogram mer og -instrumenter. ligger der Aktioner 1. 2. 3. til at fastslå, Bidrage hvilke data der skal indsamles, analyseres og formidles med henblik på dette program, herunder data vedrørende poly- narkomani. Udnytte de nyttigste data af til gennemførelsen dette program, især på grundlag af regelmæssig information om EONN's arbejde. Bidrage til at udvikle en forskningsstrategi til forebyggelse af narkotika misbrug, især med hen blik på forbedre at kendskabet til følgerne for den offentlige sundhed af den politik, der føres stofmisbrugere, overfor n 4. 5. til kendskabet samt narkotikaens virkninger og af anvendelsen passsende behandlings teknikker. Støtte pilotundersøgelser og -projekter vedrørende (socioøkonomiske, socio kulturelle og sociopsy- kologiske) i forbindelse med narko tikamisbrug, herunder i målgrupper. faktorer Støtte undersøgelser og aktioner og fremme ud vekslingen af erfaringer om midler og metoder til at forebygge risiciene i forbindelse med narko tikamisbrug, især med henblik på: at forebygge de farmakologiske følger for gravide stofmisbrugeres fostre og risikoen for at overføre til infektioner barnet at nedsætte risi koen ved stiknar komani at evaluere sund hedsmæssige led sageforanstalt ninger, især sub- stitutionsprogram- mer at evaluere meto der og program- 2 2- forebyg mer til ned og gelse sættelse af risiko en forbindelse med behandling af fængslede narko maner. i Tilskynde til udveksling af oplysninger om og erfaringer med hensyn til forebyggelse af tilbage fald til narkotikamisbrug, herunder rehabilitering af narkomaner. Tilskynde til udveksling af oplys ninger om og erfaringer med hensyn til forebyggelse af til bagefald til narkotikamisbrug, herunder rehabilitering af narko maner, og hiælp til deres omgivelser. 23 B. I N F O R M A T I O N, SUNDHEDSUNDERVISNING OG UDDANNELSE Mål Mål Bidrage til forbedring af oplysning, undervisning og uddannelse, især af unge i relevante miljøer ff. eks. familie, skole, universiteter) og særligt sårbare grupper, med henblik på at forebygge narkoti kamisbrug og dermed forbundne risici. til Bidrage af forbedring oplysning, undervisning og især af unge og uddannelse, særligt sårbare grupper, med henblik på at forebygge narkoti kamisbrug og dermed forbundne risici. a) Information og sundhed- sundervisning Aktioner 7. Støtte aktioner, der tager sigte på at evaluere effektiviteten af informations- og sundhedsun- dervisningskampagner; fore tage regelmæssige opinionsun dersøgelser gennem Eurobaro meter for at holde øje med, hvordan den europæiske be folknings holdning til narko tika udvikler sig. 8. Afholde flere europæiske uger til forebyggelse af narkotika misbrug på grundlag af tid ligere erfaringer. 9. Bidrage at til fastlægge, afprøve og udvikle den bedste informationsformidling og de bedste undervisningsmetoder for målgrupper og især: - fremme miljøspecifik infor mationsformidling under hensyn til udviklingen i for brugsmønstre og anvendte produkter samt til fænome net polynarkomani M støtte aktioner, der tager sigte på at tilpasse bud skabet til særligt sårbare gruppers behov og specielle forhold støtte udviklingen af tele fonhjælpetjenesters (narko linjers) aktiviteter og under søge, om der kan indføresét og samme telefonnummer til sådanne tjenester i alle medlemsstaterne. 10. Bidrage i at til fastlægge retningslinjer for forebyggelse af narkotikamisbrug og frem me udvælgelse og anvendelse af pædagogiske metoder og for materiale, navnlig bindelse med det europæiske net af sundhedsfremmende skoler, med henblik på at udvikle holdninger hos de unge, som kan få dem til at undgå narkotika og narkotika integrerede misbrug; støtte projekter, programmer og andre initiativer til forebyg gelse af narkotikamisbrug på steder, hvor børn og unge kommer, så vidt muligt med deltagelse af forældre og berørte parter. 10. Bidrage til at fastlægge retningslinjer for forebyggelse af narkotikamisbrug og fremme udvælgelse og anven delse af pædagogiske metoder og mate-riale, navnlig i forbindelse med det europæiske net af sundheds fremmende skoler, med henblik på at udvikle holdninger hos de unge, som kan få dem til at undgå narkotika og narkotikamisbrug; støtte integrerede projekter, programmer og andre initiativer til forebyggelse af narko tikamisbrug på steder, hvor børn og unge kommer, så vidt muligt med deltagelse afforældre og berørte parter; fremme udnyttelse af den af sagkundskab, der besiddes personer, som kommer i kontakt med potentielle bruger-grupper. 11. Tilskynde til udveksling af er til faringer med bedre samordning mellem alle parter i sundhedsundervisnin- gen. initiativer 12. Støtte initiativer, der tager sigte på at rådgive lærere, familier og ungdomsledere, sånarkotikamisbrug kan op- K 13. dages på et tidligt stadium og dermed afhjælpes. I samarbejde med EONN og Europarådet eventuelt fremme udvidelsen af det europæiske net af "forsøgsbyer" med henblik på at tilskynde til teknisk samarbejde om, hvor dan og med hvilke midler disse byer reducere narkotikaefterspørgslen. skal 14. Støtte til udveksling af erfaringer om lokale forebyg gelsesinitiativer, navnlig på regionalt plan på tværs af grænserne. Udveksling af erfaringer om forebyggelses- modeller og -praksis med del tagelse af byer fra forskellige medlemsstater, der er særlig berørt af narkotikaproblemet. b) Uddannelse 15. Fremme initiativer, der skal sikre, at erhvervsuddannelses- programmer for lærere og ungdomsledere kommer til at indeholde mere om forebyg gelse af narkotikamisbrug, og støtte udveksling af studeren de, der uddanner sig inden for social- og sundhedssektoren, herunder udveksling i forbin delse med andre fællesskabs programmer. 16. Støtte udviklingen af supple rende uddannelsesprogrammer, pædagogisk materiale og mo duler for personer, der kom mer k o n t a kt med narkomaner og risikogrupper, herunder navnlig ansatte i i 16. Støtte udviklingen af supple rende uddannelsesprogrammer, og pædagogisk materiale for personer, der moduler kommer i kontakt med narkomaner og risikogrupper, herunder navnlig ansatte i socialvæsenet, sundhedssekto- u social-væsenetøundhedssekto- ren, politi og retsvæsen; fremme ren, politi og retsvæsen; det tværfaglige sam arbejde med henblik på narkotikaforebyggelse. i? ISSN 0254-1459 KOM(96) 201 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 Katalognummer : CB-C0-96-213-DA-C ISBN 92-78-03865-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg z%


title: Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 93/246/EEG av den 29 april 1993 om antagande av den andra fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus II) (1994-1998)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU programme
higher education
international cooperation
student mobility

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION • fr •k tir * * à Bryssel den 08. 05. 1996 KOM(%) 198 slutlig 96/0133 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 93/246/EEG av den 29 april 1993 om antagande av den andra fasen i det alleuropeiska samaitetsprogrammet for högre utbildning (Tempus II) (1994 - 1998) (framlagt av kommissionen) EXPLANATORY MEMORANDUM L 1. 2. 3. 4. n. A. BACKGROUND At the conclusion of the European Council in Strasbourg in December 1989, the Council of Ministers asked the Commission to submit detailed proposals on the measures to be taken in the area of higher education and training in order to support the reform process in the countries of Central and Eastern Europe. The Tempus programme was adopted by the Council on 7 May 1990 (Council Decision 90/23 3/EEC) within the budgetary framework of Phare, the Community's programme of economic assistance to the countries of Central and Eastern Europe. Tempus, the aim of which is to encourage the development and restructuring of the systems of higher education in the beneficiary countries with partners in the Community, was initially adopted for a pilot phase of three years, which began on 1 July 1990. A subsequent Council Decision extended this pilot phase by one year to the end of June 1994 (Council Decision 92/240/EEC)'. On 29 April 1993 the Council adopted the second phase of the Tempus programme for a period of four years to begin on 1 July 1994, and extended its coverage to include the Republics of the former Soviet Union and Mongolia within the budgetary framework of the Tacis economic aid programme2. Article 11 of the Council Decision of 29 April 1993 (93/246/EEC) stipulates that the Commission will evaluate the implementation of the Tempus programme and will submit no later than 30 April 1996 a proposal for the continuation or adaptation of the programme for the period beginning 1 July 1998. This is the background against which the current proposal is being presented to thé Council for a decision. DESCRIPTION OF THE PROGRAMME The joint European projects have always been the main instrument for cooperation between universities under the Tempus programme. A joint European project requires the participation of at least one university in a beneficiary country and of partner institutions in at least two Member States of the European Community (one of which must be a university). The projects, which are selected on the basis of an annual open invitation to tender, are funded for a period of three years The number of partner countries involved in the programme increased from two in May 1990 (Poland and Hungary) to 11 in February 1992. The current participants are as follows: Albania, Bulgaria, the Czech Republic, the Slovak Republic, Estonia, Hungary, Latvia, Lithuania, Poland, Romania and Slovenia. In the 1996/97 academic year, the following Republics of the former Soviet Union are taking part in the Tempus programme funded by the Tacis programme: Armenia, Azerbaijan, Belarus, Georgia, Kazakhstan, Kyrgyzstan, Moldova, the Russian Federation, Tajikistan, Turkmenistan, Ukraine and Uzbekistan, as well as Mongolia. •1 (preceded by a one-year preparatory period in the Tacis countries), the funding being allocated on the basis of an annual assessment of the progress made. All decisions relating to the selection of projects are taken in agreement with the partner States after consultation with experts from these countries and from the European Community. In the initial phase, the strategy established for the Tempus programme was to seek to restructure university education by supporting initiatives on the basic aspects of reform, such as the development of curricula, the organisation of the mobility of staff (especially periods of retraining and continuing training) and of students, as well as the purchase of the equipment needed for teaching and communication. Under Tempus II, the programme's objectives were redefined in order to bring it more into line with the strategic aim of developing higher education in each partner country and to ensure that it dovetails with the developments funded by other activities under the Phare and Tacis programmes. To this end, the Tempus programme set out to tackle the following areas: - the questions relating to the development and overhaul of curricula in priority areas; the reform of the structures and establishments of higher education, and of their management; the development of skills training in order to make up for the lack of skills at higher-education level which are adapted to periods of economic reform, in particular by improving and increasing links with industry. - The priority sectors to be supported by the Tempus programme are defined on the basis of the annual consultations between the Commission and the authorities of each partner country. These priorities must fit in with the pre-accession strategy, thereby following the policy of the Phare programme towards the associated countries. In the case of the Tacis countries, the priorities must be in line with the economic and democratic reform policies of these States and with the specific priorities of the Tacis programme. In the case of the Phare programme, as well as the joint European projects, mobility grants are provided to teachers, instructors or administrative staff of establishments of higher education, to senior officials in the relevant ministries and to education planners. The visits conducted by these people must be concerned with the development of higher education in a partner country and, more specifically, the development of the participating institution of the country concerned. In addition, grants are provided for a number of activities which complément the Tempus/Phare programme as a whole. These activities are designed to support the overall objective of the programme, which is to contribute to the development and restructuring of the systems of higher education in the partner countries, especially by improving the capacities of the establishments of higher education to carry out B. C. strategic planning and institutional development, by supporting the dissemination of the results of Tempus and by promoting the establishment of a national strategy in the partner countries for the development of a specific aspect of higher education. IIL THE POLITICAL, ECONOMIC, SOCIAL AND TECHNICAL CONTEXT OF THE PROPOSAL The possible continuation of the Tempus programme must be seen in its political and financial context. The financial planning for the Phare and Tacis programmes will run until December 1999, which means a comparatively short rime span (two years) for a new phase of Tempus. There are differences between the partner countries. The needs of an area of the size of the former Soviet Union (where the Community has been working for a relatively short period of time3) are not the same as the needs of the countries of Central Europe, which have already been involved for six years and are in the pre- accession process. A. Tempus/Tacis In the Republics of the former Soviet Union and in Mongolia, Tempus has proved to be an important instrument for supporting the reform of the education systems by funding, over a period of three years, 237 preparatory projects lasting one year and 59 joint European projects lasting three years. Furthermore, Tempus is still at an early stage of development in the Tacis countries, which must meet tough requirements in the reform of their political, economic, social and legal structures, and these requirements will continue to apply in the years to come. Although the various Tacis countries are independently pursuing their own reform policies, they share certain common themes resulting from their Soviet past, which shape the role to be played by the Tempus programme in the future. The tasks include, in particular: providing assistance in diversifying and decentralising higher education and in increasing its independence; strengthening the regional dimension of higher education; Tempus was extended to cover the countries of the former Soviet Union by the "Tempus IT" Council Decision of 29 April 1993. The programme has been extended gradually to cover the various States, some of which are taking part this year for the first time - - supporting the universities in their efforts to make a specific contribution to economic and social reforms in particular the improvement of relations between the universities and the socio-economic players; in other areas, reforming and modernising over-specialised courses which no longer meet current needs, in particular in the subjects which are crucial to the overall reform process; introducing new teaching methods, training teaching staff and boosting the capacity for continuing education; modernising establishments of higher education to adapt to the market economy; the management of universities in order to enable improving and modernising teacher training, especially with a view to developing pluralist civics education. While the activities and measures that have been carried out thus far by Tempus- Tacis have proved to be fruitful and suitable (see also point V below), the nature of the remaining needs in the areas in which Tempus can provide assistance warrants an extension of the programme. This extension should initially be adopted for a period of two years, in line with the planned duration of the new Tacis Regulation and the funding plan for the Tacis programme. In addition, Tempus fits in with the general framework of relations between the European Community and the Republics of the former Soviet Union and Mongolia, and with the cooperation agreements, all of which provide for education and training measures. is planned to The new Council Regulation on Tacis4, which last until 31 December 1999, and the national Tacis programmes in particular, provide for a more specific operational strategy to be defined in order to support the objectives of economic and democratic reform. The future activities of Tempus will be at the heart of this strategy in order to encourage as many of the players in higher education as possible to help achieve these reform objectives. The priorities of Tempus will be established on a regular basis for each country, depending on the corresponding Tacis programmes. The new Council Regulation on Tacis of 29 January 1996 (No. ) provides for indicative programmes lasting four years (1996-1999) and for more detailed action programmes of varying duration. B. Tempus/Phare Association agreements have been concluded by the European Community with six Central European countries5 and, for three others6, such agreements have already been signed and are expected to be concluded in 1996. a) All these countries are preparing for their incorporation into the internal market as part of the pre-accession strategy established at the Essen European Council (December 1994). The "White Paper" of May 1995 "Preparation of the associated countries of Central and Eastern Europe for integration into the internal market of the Union" emphasises the demands that this process entails for the associated countries and the consequences for their systems of education and training. Moreover, these countries have been asked to become gradually involved in Community programmes. These associated countries include those which have been beneficiaries of b) Tempus since the beginning (1990). The scale of the assistance granted to the universities of these States, in terms of both the number of projects and the amount of funding, is worth stressing. 1 207 joint European projects have been implemented since 1990. 23 295 students from the countries of Central and Eastern Europe have spent a period of time studying in a Member State, and 3 924 students of the European Community have spent time in a country of Central and Eastern Europe. In addition, 29 923 teachers from the partner countries have spent time in the Member States, and 21 017 teachers from the European Community have spent time in Central and Eastern Europe. Of the many contributions which Tempus has made to the development of the local systems of higher education, the initiatives designed to develop new curricula, to transfer equipment and to encourage mobility have been particularly appreciated. It is therefore true to say that Tempus has made a major contribution to reducing the gap between the European Community and the countries of Central and Eastern Europe in terms of the range and quality of teaching offered to students. c) Given this new situation, rather than pursue beyond 1998 all the measures conducted by Tempus since 1990 in these countries with the same level of funding, the intention is to focus on four main areas: preparing for accession to the European Community : the Union has a duty to smooth over the road to accession for the partner countries. The universities can play a key role in defining the "new Poland, Hungary, the Czech Republic, the Slovak Republic, Romania and Bulgaria. Estonia, Latvia and Lithuania. occupational profiles" which the countries need and in transposing the European directives on the regulated occupations, which will involve a reform of the curricula in the sectors concerned. This is part of the more general role of higher education in regard to the labour market of looking ahead to see what qualifications should be developed. making it easier to take part in Socrates (the Erasmus strand^: In particular, Tempus can act as a facilitator to contribute to the effective participation of the partner countries in Socrates, which is planned to begin in the 1998/99 academic year in areas such as: the academic recognition of periods of study mobility scheme; in the student the development or improvement of services for students with a view (counselling, housing, cultural activities); to establishing good exchange conditions university management, the improvement of which will prepare the way for the establishment of the "institutional contracts" under Socrates. Clearly, the date of entry into Socrates/Erasmus and any sharing of effort and funding between Socrates and Tempus are decisions to be taken by the associated country in question, since they have not all reached the same level of development or set the same priorities. managing change: Although the universities of Central and Eastern Europe have adopted a certain form of autonomy, they still need to establish real governing bodies and effective structures. They are accountable to their various partners (the State, local authorities, parents, students, firms) and have to diversify their services, while at the same time maintaining quality, against a background of falling public funding. It is for example a major concern of the universities how ongoing training is to be developed within the universities and the practical application of research) created. Tempus is in a position to provide effective assistance in these areas, which have been and still are among the key concerns of the Member States. Tempus can also be a useful channel for providing assistance towards the implementation of major national reforms in higher education, such as the establishment of short and vocational courses. The task, begun in TEMPUS II, is a priority in most of the countries. interfaces between universities and business (for building on what has been achieved: Following the conclusions of the external evaluation, which regretted that the potential of excellent Tempus projects was being underexploited, considerable efforts still need to be made to disseminate the results at sectoral or local level. To sum up, the task is to use the university system to prepare for accession in the best possible conditions and to make it possible for the institutions of the partner countries to reach European standards in areas in which they have shortcomings, notably in management and quality. A targeted programme of this kind can be implemented over a period of two years, with a level of funding which is adapted to each country's stage of development and needs, but which is, in any event, more limited than in the previous phase d) As regards the non-associated countries, Albania still needs substantial assistance in all areas, given its economic backwardness and the specific difficulties of its education system. Its situation can be compared, for the purposes of the analysis, to that of many countries in the Tacis assistance zone. The countries of the former Yugoslavia (apart from Slovenia, for which the assistance is to take the same form as the components of the association agreements concluded with the countries which are at the pre-accession stage) may be included in this group, depending on their political situation and the actual implementation of the Phare programme. They have different traditions of contacts with the European Community, but their university community would like to re establish substantial links, in view of the events of recent years. The universities play a particularly important role in spreading the values of democracy and tolerance in society IV. THE REASONS WHY ACTION AT UNION LEVEL IS NECESSARY, AND AN ANALYSIS OF THE CONSEQUENCES OF A FAILURE TO ACT The European Community's political commitment to cooperation and dialogue with Central and Eastern Europe and the Newly Independent States no longer needs to be proved. This subject has been regularly discussed in the European Council and has been translated into operational measures, namely the Phare and Tacis programmes and the "association agreements" and "partnership agreements". Education and the development of human resources have been treated as priorities in this process. The Commission would stress that the Tempus programme has provided a way of responding rapidly and substantially to the need to overhaul and adapt systems of higher education. Tempus has made a major contribution in the partner countries to the fulfilment of the recognised tasks of universities: to raise the general level of knowledge; to produce citizens who are adapted to the needs resulting from economic restructuring: the achievements in disciplines such as economics, law and the social sciences are significant in this respect; to contribute to the civic, democratic and cultural life of peoples, which assumes academic freedom and is a particularly important issue in States which are in a period of transition. In addition, Tempus has: helped to create interest in trans-European cooperation among higher education establishments in the beneficiary countries; encouraged greater use of the languages of the European Community; broken down the barriers preventing higher education systems from adapting to the requirements of the European Community; begun to open up higher education to its local, regional or even European environment local authorities or other higher education establishments); (firms, made it possible for many teachers, administrative staff and students to spend time in the Member States of the European Community; on their return to their respective countries, most of these people have endeavoured to modernise university organisation. It is now necessary to consolidate the work done by Tempus, especially by focusing on structural reforms and on the dissemination and promotion of the results already achieved; in this connection, the bilateral assistance provided by the Member States provides an essential complement to Community cooperation. This was the theme of the joint message of the Commission and the Ministers for Education of the Member States at their meeting with the Russian Minister for Education in St Petersburg (September 1994). Prior to this meeting, the Commission had disseminated a study reviewing the cooperation between the Member States and the countries of the former Soviet Union At the meeting of Ministers on 23 October 1995 in Luxembourg as part of the institutionalised dialogue, the Ministers of the countries of Central and Eastern Europe expressed their wish to become involved in the Community programmes. At the same meeting, the Ministers of the Member States stressed the complementary nature of the bilateral and Community measures. Seen from the point of view of the partner countries, the Community measures offer an opportunity to appreciate and benefit from the diversity of the education systems in the European Community. By obviating the need for them to follow 8 one particular model, the Community measures encourage them to take the best features of the various systems and then to establish their own system, which will, by definition, be original and adapted to their needs. A decision to suspend the programme would be premature and unjustified in both technical and political terms, given that the European Community will maintain programmes of technical assistance for this part of the world, at least until the end of 1999. The lack of an educational component in these programmes would be badly received, not just by the university community in Europe, but also by all those who believe that there is a link between investment in training and economic development. As there is no alternative instrument which can support the structural reforms of higher education in the countries which are beneficiaries of Phare and Tacis, an interruption of the Tempus programme from 1998 would slow down, or even halt, the process of adapting the university systems of these countries to the new economic situation. This would jeopardise the switch from an approach based on providing assistance to one based on Community cooperation. V. THE COSTS AND ADVANTAGES OF THE CHOSEN SOLUTIONS FOR THE GROUPS MOST DIRECTLY AFFECTED The Tempus programme is targeted primarily at higher education establishments in the partner countries and their staff (lecturers and administrative staff). In addition, the measures supported by Tempus affect all those in the partner countries who seek the necessary vocational qualifications to contribute to the economic and social reforms, and in particular, to the pre-accession process. Moreover, the national authorities with responsibility for higher education in the partner countries benefit directly from the support provided by Tempus for the reform of their respective systems. The external evaluation ordered by the Commission in accordance with Article 11 of the Council Decision not only confirmed that the target groups derived lasting benefit from Tempus, but also showed the need to continue the assistance. On the basis of the results of the evaluation, the Commission believes that it is necessary to extend Tempus in order to: - prepare the way for the associated Phare countries to join the European Community by means of specific measures within the framework of the strategy laid down in the "White Paper" of May 1995 "Preparation of the associated countries of Central and Eastern Europe for integration into the internal market of the Union; establish, to this end, the vocational qualifications required for a single market; prepare higher education establishments in the associated Phare countries to take part, on an equal footing, in the education programmes of the European Community (such as Socrates); provide lasting support for the implementation of the Tacis programmes and the partnership and cooperation agreements with these countries by means of measures in the higher education sector; develop new curricula, books and teaching material in priority sectors whose reform is particularly important for the overall reform process; strengthen the autonomy and improve the management of higher education in the beneficiary countries in line with the policies adopted by them, and show that higher education is essential to the process of social and political reform; strengthen cooperation between higher education establishments, firms and other social and economic players; provide effective support for the political countries to reform higher education. initiatives of the partner The extent to which these objectives are achieved will continue to depend on the level of involvement of the beneficiaries in the Tempus programme. The implementation of Tempus will also continue to depend primarily on the willingness of higher education establishments in the Member States of the Community to share their experience by taking part in Tempus projects. Moreover, it has emerged that these establishments actually benefited themselves from this cooperation, and the recent experience of the implementation of the programme clearly shows the continued interest of universities in the European Community in participating in Tempus. Tempus will have to continue to meet all the operational costs of the projects. VL REASONS WHY THE PLANNED MEASURES ARE CONSIDERED TO BE CONSONANT WITH THE SCALE OF THE PROBLEM The measures planned under Tempus (joint European projects, structural and/or complementary measures, and individual mobility grants) are described in the 10 Annex to the Council Decision, which remains largely unchanged, apart from updating for the associated Phare countries7. The external evaluation of the first and second phases of the Tempus programme confirmed that these measures are generally appropriate. Given that the measures applied in the past have proved to be fruitful and suitable, there is no need to re examine them for the extension of the Council Decision. Fine tuning can be carried out during the implementation of the programme, after consultation of the Tempus Committee, without any substantial modification of the Council Decision VIL PRESENTATION OF THE VIEWS EXPRESSED BY THE INTERESTED PARTIES CONSULTED It was considered useful to find out the views of the parties most directly affected by the future of the programme. Various consultations were held to this end: The Ministries responsible for higher education in the partner countries with which no association agreement has been concluded would like to see Tempus maintained in a broadly similar form, offering a variety of measures which help to reform the university system. The authorities of the partner countries which have signed association agreements are aware of the new opportunities they have to take part in Community programmes such as Leonardo, Youth for Europe or, more specifically for higher education, Socrates. Nevertheless, they would like their universities to continue to be able to benefit from the Tempus programme for a transitional period. Certain strands of Tempus - those involving assistance in the reform of higher education, the improvement of the management of universities and/or the development of new functions for them, or the establishment of specialised forms of training corresponding to the needs of European integration - appear to correspond to the current needs of the countries in which higher education is faced with the double challenge of numbers and quality, against a background of tight funding. The Commission has also communicated its working hypotheses to the members of the Tempus Committee, who, at their level of responsibility, consider them to be realistic and appropriate. Most of the education authorities of the Member States do not consider the idea of maintaining a refocused programme for a period of two years to be incompatible with the entry of several associated countries into the Socrates programme. This wish to see the programme maintained in the Phare countries with several specific, but essential, themes was also expressed by the national officials of the Tempus bureaux, who met in three regional seminars at the end of 1994. They For which no mohility or support grants will he provided to students for practical placements 11 endeavoured, together with the Commission's representatives, to translate this new approach into practical proposals for the operation of the programme. The Commission has also collected the views of a panel of top academics from the European Community and the partner countries, who confirmed that this was the right approach. Vffl. JUSTIFICATION OF THE CHOICE OF LEGAL BASIS, SHOWING THAT IT IS ADAPTED TO THE OBJECTIVES PURSUED AND TO THE STATE OF LEGISLATION As the Tempus programme forms part of the assistance provided to countries which are not members of the European Community, the legal basis chosen is Article 235, since the Treaty does not include another Article which is appropriate in this specific case. K. CONDITIONS FOR THE EFFECTIVE APPLICATION OF THE MEASURES The actual implementation of the measures described in the annex to the Council Decision shows a high level of cost effectiveness according to the external evaluation (see point VI. above). As in the past, the Commission will ensure permanent monitoring of the implementation of the activities of the Tempus programme. This follow-up will be based on the regular reports submitted by the project managers, and on financial control, monitoring and evaluation by on-the-spot checks. The Commission will organise the necessary technical assistance. The draft decision also proposes an evaluation of the Tempus programme at the end of the second phase (Tempus II) and the presentation of an interim report to the Council by 30 April 1998. 12 FÖRSLAG TILL RÅDETS BESLUT om ändring av beslut 93/246/EEG av den 29 april 1993 om antagande av den andra fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus II) (1994 - 1998) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande3, med beaktande av Regionkommitténs yttrande4, och med beaktande av följande: 1. Den 18 december 1989 antog rådet förordning (EEG) nr 3906/89 om ekonomiskt stöd till Ungern och Polen5, i vilken det föreskrivs stöd inom områden som omfattar utbildning i syfte att stödja den ekonomiska och sociala reformprocessen i länderna i centrala och östra Europa. 2. Den 19 juli 1993 antog rådet förordning (Euratom, EEG) nr 2053/93 om tekniskt bistånd för ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad till de oberoende staterna i det tidigare Sovjetunionen och Mongoliet6. 3. Den 29 april 1993 fattade rådet beslut om antagandet av den andra fasen i det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempus II) för fyra år från och med den 1 juli 19947. 4. De länder i centrala och östra Europa och i f. d. Sovjetunionen som får stöd genom programmen Phare och Tacis anser att utbildning, särskilt högre utbildning, är ett av de sociala nyckelområden reformprocessen. styra den ekonomiska och som gör det möjligt att EGT nr C. EGT nr C. EGT nr C. EGT nr C. EGT nr L 375, 23. 12. 1989, s. 11. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1366/95 (EGT nr L 133, 17. 6. 1995, s. 1). EGT nr L 187/1, 29. 7. 1993 EGT nr L 112, 6. 5. 1993, s. 34. Europeiska gemenskapen har 5. Centraleuropa8 och har undertecknat' sådana med tre andra länder. slutit associeringsavtal med sex länder i Vid Europeiska rådets möte i Essen (december 1994) fastställdes för dessa 6. associerade länder en strategi för att förbereda anslutningen som bland annat omfattade tillgång till gemenskapens program, särskilt inom utbildning och yrkesutbildning'0. Tempus kan fortfarande effektivt bidra till den strukturella utveckling av den högre 7. utbildningen som är nödvändig för att ge förbättrade yrkeskvalifikationer som är anpassade till de ekonomiska reformerna i syfte att dessa länder skall integreras i Europeiska gemenskapens inre marknad. Det finns ingen annan möjlighet att uppnå detta mål. 8. De associerade länderna i Centraleuropa har varit tvungna att fastställa en särskild strategi och sina specifika behov i samband med Tempus-programmet, bland annat med tanke på att de fått tillgång till programmen Sokrates och Leonardo. 9. Europeiska gemenskapen har undertecknat partnerskapsavtal med Vitryssland, Kazakstan, Kirgizistan, Moldava, Ryssland och Ukraina", och förhandlar för närvarande om avtal med andra självständiga stater i f. d. Sovjetunionen. Det nyligen införda Tempus-programmet i de länder som får stöd genom Tacis- 10. programmet, där behoven är större och områdena mer omfattande, motiverar fullt ut att de inledda åtgärderna fullföljs. En programplanering för finansieringen har fastställts vad gäller programmen 11. Phare och Tacis till och med den 31 december 199912. 12. I artikel 11 i rådets beslut av den 29 april 1993 (93/246/EEG) fastställs att kommissionen skall ombesörja en utvärdering av genomförandet av Tempus-programmet, och före den 30 april 1996 lägga fram ett förslag till fortsättning eller anpassning av programmet för perioden från och med den 1 juli 1998. 13 Resultaten av denna utvärdering har bekräftat det riktiga i det val som gjorts att anta och ytterligare diversifiera stödformerna i enlighet med ländernas behov och med prioriteringarna i de högre utbildningssystemen. 14. Denna utvärdering har i sig visat Tempus-programmets förmåga att effektivt medverka till ett bredare utbildningsutbud och till samarbete mellan universiteten i de 9 Polen, Ungern, Tjeckien, Slovakien, Rumänien och Bulgarien Estland, Lettland och Litauen. EGT nr EGT nr ^ deltagande länderna. På detta sätt har gynnsamma villkor skapats för utvecklingen av vetenskapligt, kulturellt och ekonomiskt samarbete. 15. De resultat av utvärderingen som angetts ovan bekräftas av den uppskattning programmet fått av berörda myndigheter i länderna i Central- och Östeuropa och av republikerna i f. d. Sovjetunionen, av de åsikter som uttryckts av de som deltagit i programmet, av de organ som ansvarat för uppläggningen i de länder som deltagit och i Europeiska gemenskapen, samt av de kvalificerade experter och företrädare som återspeglar den akademiska världens uppfattningar i Europa. 16. Inom och utanför Europeiska gemenskapen finns det regionala och nationella organ eller offentliga och privata, som kan ha möjlighet att tillföra ekonomiska bidrag för att bevilja effektivt stöd när det gäller undervisning inom den högre utbildningen. För insatsen i fråga föreskrivs det i fördraget inga andra handlingsmöjligheter än 17. de som anges i artikel 235. Villkoren för att tillämpa denna artikel är uppfyllda. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. AS Artikel 1 Artikel 1 i beslut 93/246/EEG skall ersättas av följande text: "Giltighetstid for Tempus II Den andra fasen av det alleuropeiska sam arbetsprogrammet för högre utbildning, nedan kallad "Tempus II", antas härmed för en period på sex år från och med den 1 juli 1994. " Artikel 2 Innehållet i den bilaga det refereras till i artikel 6 "Kommittén" i beslut 93/246/EEG skall ersättas i enlighet med den text som är bilagd detta beslut. Artikel 3 De två sista styckena i artikel 11 i beslut 93/246/EEG skall ändras på följande sätt: ''Övervaknings- och utvärderingsregler - rapporter Kommissionen skall lämna en interimsrapport över resultaten från utvärderingen före den 30 april 1998. Rapporten skall åtföljas av ett eventuellt förslag till förlängning eller anpassning av Tempus för perioden från och med den 1 juli 2000 för deltagande länder som ännu inte har tillträde till verksamhet för högre utbildning inom gemenskapens utbildningsprogram (Sokrates och Leonardo) Kommissionen skall lägga fram en slutlig rapport senast den 30 juni 2004. " På rådets vägnar Ordförande AG BILAGA TILL RÅDETS BESLUT DENNA TEXT SKALL ERSÄTTA DEN TEXT SOM OFFENTLIGGJORDES I SAMBAND MED BESLUTET OM TEMPUS III EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS OFFICIELLA TIDNING NR L 112/93. Gemensamma europeiska projekt Europeiska gemenskapen tillhandahåller stöd för gemensamma europeiska projekt 1. med en varaktighet på maximalt tre år. Gemensamma europeiska projekt skall omfatta minst ett universitet från ett deltagande land, ett universitet från en medlemsstat och en samarbetande inrättning (universitet eller företag) från en annan medlemsstat. 2. Stöd till gemensamma europeiska projekt kan beviljas för verksamhet enligt de specifika behov inrättningarna i fråga har och enligt fastställda prioriteringar, inklusive för följande: i) ii) iii) IV) Samverkande utbildningsåtgärder som är särskilt inriktade på utarbetande av nya kursplaner, utveckling och översyn av befintliga kursplaner, utveckling av fortbildning och omskolning, universitetens möjligheter att tillhandahålla för tillhandahållande av korta distansundervisning. intensivkurser och utveckling av system Åtgärder som främjar en reformering och utveckling av den högre utbildningen och dess möjligheter, av de högre utbildningsinstitutionernas och det högre utbildningsväsendets förvaltning, genom modernisering av befintlig infrastruktur på så sätt att den utrustning som behövs för att starta ett gemensamt europeiskt projekt anskaffas och vid behov, genom tillhandahållande av tekniskt och ekonomiskt bistånd till ansvariga myndigheter. särskilt genom omstrukturering Främjande av samarbete mellan universitet och samhällsaktörer, däribland industrin, genom samverkansinsatser. Utveckling av rörligheten för lärare, för universitetens administrativa personal och studenter inom ramen för gemensamma europeiska projekt. a) b) Stipendier kommer att delas ut till universitetens undervisande och administrativa personal eller till utbildare inom företag i medlemsstaterna för att genomföra undervisnings- och utbildningsuppdrag med en varaktighet från en vecka upp till ett år i deltagande länder och vice versa. Stipendier kommer att delas ut till universitetens undervisande och administrativa personal länderna för att genomgå omskolnings- och uppdateringskurser i Europeiska gemenskapen. i de deltagande A^t c) d) e) Stipendier kommer att dela ut till studenter, inklusive doktorander. Stipendierna är avsedda för såväl studenter i de deltagande länderna som tillbringar en studieperiod i Europeiska gemenskapen, som för studenter i gemenskapen som tillbringar en studieperiod i deltagande länder. Detta stöd kommer normalt att beviljas för perioder på mellan tre månader och ett år13. För studenter som deltar i gemensamma europeiska projekt vars särskilda syfte är att främja rörligheten, kommer de studenter att ges förtur som deltar i projekt där studieperioden utomlands godkänns som fullgjorda akademiska studier av studentens hem universitet. Stöd kommer att ges till industripraktikplatser med en varaktighet på mellan en månad och ett år för lärare, utbildare, studenter och akademiker första i deltagande anställningen, för en praktikperiod i företag i gemenskapen och vice versa. länder, mellan slutet av utbildningen och den v) Verksamhet som bidrar till framgång för gemensamma europeiska projekt i vilka två eller flera länder deltar. Strukturella och kompletterande åtgärder Stipendier kommer att delas ut till ett visst antal åtgärder med strukturella och kompletterande syften (bland annat tekniskt bistånd, seminarier, studier, publikationer, upplysningsverksamhet). Dessa åtgärder är avsedda att stödja programmets syften, särskilt bidrag till utvecklingen och omstruktureringen av det högre utbildningsväsendet i deltagande länder. Inom ramen för dessa åtgärder med strukturella syften kommer stipendier bland annat att delas ut i syfte att • • • utveckla och förstärka möjligheterna och genomförandet av strategisk planering och institutionell utveckling i de högre utbildningsinstitutionerna på universitets- eller fakultetsnivå. stödja spridningen av samarbetsinsatser med inriktning på Tempus-programmets syften och att säkerställa dess varaktighet. utarbeta en nationell strategi i ett specifikt deltagande land för att utveckla en särskild aspekt inom den högre utbildningen. Inga stipendier för att främja rörlighet eller för stöd till praktikperioder kommer att delas ut till studenter från de associerade länderna i Centraleuropa-som har tillgång till denna verksamhet inom ramen för gemenskapens utbildningsprogram (Sokrates och Leonardo). 4* Personliga stipendier Förutom de gemensamma europeiska projekten och de strukturella och kompletterande åtgärderna, kommer Europeiska gemenskapen även att stödja utdelningen av personliga stipendier tjänstemän på lärare, utbildare, universitetsadministratörer, höga ministerierna, utbildningsplanerare och övriga utbildningsexperter från deltagande länder eller gemenskapen, för besök som är avsedda att främja kvaliteten, utvecklingen och omstruktureringen av den högre undervisningen och utbildningen i deltagande länder. till Dessa besök kan bland annat gälla följande områden: - - Utveckling av kurser och undervisningsmateriel. Personalutveckling, särskilt genom omskolnings- och praktikperioder inom industrin. Utbildningsuppdrag. Verksamhet som syftar till att stödja utvecklingen av den högre utbildningen. Stödinsatser 1. Det nödvändiga tekniska biståndet kommer att ges till kommissionen för att stötta de insatser som görs i enlighet med detta beslut och för att säkerställa den övervakning som behövs för programmets genomförande. 2. Stöd kommer att ges för en lämplig extern utvärdering av Tempus II. A3 FINANCIAL STATEMENT 1. TITLE OF OPERATION Proposal for the extension of the trans-European cooperation scheme for higher education (Tempus II - Council Decision 93/246/EEC of 29 April 1993) for a period of two years (1998 to 2000) 2. BUDGET HEADINGS INVOLVED The budget headings involved are: a) b) for the countries of Central and Eastern Europe Article B7-500: "Aid for economic restructuring of the countries of central and eastern Europe" for the Republics of the former Soviet Union Article B7-520 'Technical cooperation with the Independent States of the former Soviet Union" 3. LEGAL BASK A. Article 235 of the Treaty of Rome establishing the European Community a)- b)- Council Regulation (EEC) No 3906/89 of 18 December 1989 on economic aid to the Republic of Hungary and the Polish People's Republic; Council Regulation (EEC) No 2698/90 of 17 September 1990 amending Regulation (EEC) No 3906/89 in order to extend economic aid to other countries of Central and Eastern Europe (Bulgaria, the German Democratic Republic, Romania, Czechoslovakia, Yugoslavia); Council Regulation (EEC) No 3800/91 amending Regulation (EEC) No 3906/89 in order to extend economic aid to include other countries in central and eastern Europe (Albania, Estonia, Latvia and Lithuania); Council Regulation (EEC) No 1366/95 of 12 June 1995 amending Regulation (EEC) No 3906/89 in order to extend economic aid to Croatia; Council Regulation (EEC) No. of. amending Regulation (EEC) No 3906/89 in order to extend economic aid to Bosnia Herzegovina; Council Regulation (EEC, Euratom) No 2053/93 of 19 July 1993 concerning the provision of technical assistance to economic reform and recovery in the independent States of the former Soviet Union and Mongolia; 2 O - c)- Council Regulation (EEC, Euratom) No. of. concerning the provision of assistance for economic reform and recovery in the new independent States and Mongolia; the Council Decision of 7 May 1990 (90/233/EEC) establishing a trans- European mobility scheme for university studies (Tempus); the Council Decision of 28 April 1992 (92/240/EEC) amending the Decision of 7 May 1990; the Council Decision of 29 April 1993 (93/246/EEC) adopting the second phase of the trans-European cooperation scheme for higher education (Tempus II) (1994 to 1998); proposal amending Council Decision 93/246/EEC of 29 April 1993 adopting the second phase of the trans-European cooperation scheme for higher education (Tempus II) (1994 to 1998) so as to extend it for a period of two years. 4. DESCRIPTION OF OPERATION 4. 1. General objectives The objectives of Tempus II are to promote, within the framework of the broad lines and general objectives of the Phare and Tacis programmes for economic and social reform, the development of the systems of higher education in the partner countries by cooperation, which is as balanced as possible, with the partners of all the Member States of the European Union. More specifically, Tempus II is designed to assist the systems of higher education of the partner countries to tackle: a) b) c) the issues concerning the development and overhaul of curricula in priority areas; the reform of the structures and establishments of higher education, and of their management; the development of skills training in order to make up for the lack of skills at higher-education level which are adapted to periods of economic reform, in particular by improving and increasing links with industry. The Commission establishes, in agreement with the competent authorities of each partner country, detailed priorities and objectives for the role of Tempus II in the national strategy of economic and social reform, on the basis of the objectives of the programme and the provisions of the Annex, and in accordance, notably, with: a) the general objectives of the Phare programme; 2-1 the general objectives of the Tacis programme, with particular reference to its sectoral aspects; the policy of each partner country on economic and social reform and education; the need to find the right balance between the priority areas chosen and the resources allocated to Tempus II; the involvement of the associated countries of Central Europe in the Socrates and Leonardo programmes. b) c) d) 4. 2. Period covered The 1998/99 and 1999/2000 academic years. 4. 3. Target population Teachers, instructors, university administrators and students in higher education (approximately 10 million people). 4. 4. Intermediary body The European Training Foundation in Turin, which provides the Commission with technical assistance in the implementation of the Tempus programme. 5. CLASSIFICATION OF EXPENDITURE Non-compulsory expenditure Differentiated appropriations 6. TYPE OF EXPENDITURE 100% subsidy: in accordance with the particular nature of the programme (economic assistance to the partner countries of Central and Eastern Europe and to the independent States of the former Soviet Union). 7. FINANCIAL IMPACT 7. 1. Method of calculating total cost of operation As Tempus is funded out of the overall budget allocated to each partner country by Phare, it is the partner countries which decide how this total z* amount is to be distributed between the various measures they plan to take under Phare. The proportion allocated to the restructuring of higher education through the Tempus programme represents, for most of the beneficiary countries, between 10 and 15% of the total assistance provided by Phare. As an indication: in 1995, the Tempus/Phare budget was ECU 98. 1 million in 1996, the budget should be approximately ECU 83 million; in 1995, the Tempus/Tacis budget was ECU 22. 79 million in 1996, the budget could be ECU 45 million. 7. 2. Aspects of the measure The financial assistance available under Tempus can be divided into three major categories: The joint European projects (JEPs): Financial assistance is granted for the development of joint European projects (JEPs) linking universities and/or enterprises of the countries of Central and Eastern Europe with partners in the European Union. The JEPs must include as least one university from a country of Central and Eastern Europe and partners in at least two Member States of the European Union, one of which must be a university. Assistance can be granted for a wide range of activities, including for: i) ii) joint education and training measures, notably for the establishment of new curricula, the development and overhaul of existing curricula, the development of universities' capacities to provide continuing education and retraining, the provision of short intensive courses, and the development of systems of distance learning; measures for the reform and development of the higher education system and is capacities, notably by means of the restructuring of the management of higher education institutions and systems, the upgrading of existing facilities by the acquisition of the equipment needed to implement a joint European project and, where appropriate, the provision of technical and financial assistance to the competent authorities; iii) the promotion of cooperation between universities and the socio economic players, including industry, through joint projects; 2-3 iv) the development of teachers, university the mobility of administrative staff and students within the framework of joint European projects'; v) activities to ensure the success of a joint European project involving two or more partner countries. The financial assistance granted is provided in the form of an institutional grant to the consortium of organisations. The average level of assistance allocated is ECU 450 000 per project for a duration of three years. Structural and/or complementary measures Grants may be awarded for a number of structural and/or complementary measures (including technical assistance, seminars and studies). These measures are designed to support the overall objective of the programme, which is to contribute to the development and restructuring of the higher education systems in the partner countries. Individual grants In addition to joint European projects, the European Union also supports the provision of individual grants to teachers, instructors, university administrators, senior Ministry officials, education planners and other training experts from partner countries or the European Union for visits designed to promote the quality, development and restructuring of higher education in the partner countries. 7. 3. Indicative breakdown of costs by aspects of the action The costs of the joint European projects (which account for approximately 92% of the total budget allocated to Tempus actions) are divided up into two categories: a) Expenditure for the structural actions accounts for 47% of the total cost, on average. This covers: staff costs for project administration and development (the ceiling is fixed at 50% of the total amount of action 1, to the amount of ECU 50 000 per year); - equipment for the countries of Central and Eastern Europe; No mobility or support grants will be awarded for practical placements to students from the associated countries of Central Europe which are eligible for these activities under the Community programmes of education and training (Socrates, Leonardo) Zu miscellaneous expenses: missions, translations, publications, intensive courses, etc. ; overheads (a ceiling of 10% of the total). b) Mobility grants for teachers and students. On average, these grants account for 53% of the total costs. Approximately 85% of this amount is provided to beneficiaries from the Eastern European countries for periods of study or training in the Member States of the European Union. 7. 4. Indicative schedule of appropriations Year 1 (6) Year 1 (12) Year 2 (6) Year 2 (12) Year 3 (6) Year 3 (12) 22% 33% 55% 67% 89% 100% 100% 100% National budgets Technical assistance PLANNED FRAUD PREVENTION MEASURES Financial monitoring: by the Commission's departments, in order to check that expenditure has been incurred in accordance with the rules and that the budget has been implemented. Scientific and technical monitoring: by the responsible departments of the Commission with the opinion of the Tempus management committee established by the Council Decision. ELEMENTS OF COST-EFFECTIVENESS ANALYSIS 9. 1. Specific objectives The financial assistance granted under the programme is broken down into three main categories (see also point 7. 2): Joint European projects: - Joint measures for teaching and training, support for staff and student mobility and development of the universities' capacities to conduct cooperation measures linking universities and/or enterprises is of the beneficiary countnes to equivalent partners in the Member States of the European Union. Structural measures Seminars, studies, technical assistance and grants in order to strengthen the capacities for: strategic planning and * institutional development of institutes of higher education * at university or faculty level. Individual grants the teachers, individual mobility of Support for instructors, university administrators and other training experts. These visits can cover the following areas: * * the development of courses and teaching material, the development of staff, notably by periods of retraining and industrial placements, teaching assignments, activities education. the development of higher for supporting * * Assistance to European associations for publications and other information activities, as well as surveys, analyses and monitoring. 9. 2. Grounds for the operation The programme is based on the concept of the provision of external assistance to the universities of the beneficiary countnes by means of cooperation with suitable parmer institutions in the European Union and beyond (G-24). An intrinsic feature of this approach is that it establishes a parallel financial commitment on the part of the participating universities of the European Union, which would not be the case if the Tempus funds were directly invested in the beneficiary countries. In addition, the universities of the European Union provide all the contacts, experience and equipment needed to develop the teaching capacities of the universities in the beneficiary countries in accordance with their own respective academic plans. Following a long period of separation from university life in the West, this cooperation programme designed to transform higher education is greatly prized by the beneficiary countnes. They would be unable to finance such transformation measures themselves during the period covered by the programme. Z6 There is also a need to ensure the necessary transition to the incorporation of the countries of Central Europe into the Socrates and Leonardo Community education programmes. 9. 2. 1. (yost of the measure a) National projects The amount of funding allocated to Tempus - from Phare for the countries of Central and Eastern Europe, and from Tacis for the countries of the former Soviet Union - will be established every year by the beneficiary countries themselves. As far as the Tempus/Phare programme is concerned, the overall amount is expected to fall every year in comparison with the current budget. This is because the measures taken by the Tempus programme in this new period will be concentrated exclusively in the sectors which still require structural change. The mobility measures will be covered by Socrates in all the countries which have access to this programme. As far as the Tempus/Tacis programme is concerned, the budget will be established in accordance with the wishes of the various States of the former Soviet Union and in accordance with the amount of funding available in the Tacis budget as a whole. b) Technical assistance to the Commission The task of providing technical assistance to the Commission is given to the European Training Foundation in Tunn. The budget allocated to the Foundation will have to cover all the operational activities connected to the implementation of the Tempus programme (expenses to cover publications, missions, the organisation of meetings, seminars, talks, etc. ) and will be covered by a specific agreement between the Commission and the European Training Foundation. 9. 2. 2. Spin-offs (the impact of the programme over and above its specific objectives) is essentially a measure The Tempus programme the development of university education. However, the programme produces considerable spin-offs in other areas of university activity. Not only does research derive considerable benefit from Tempus, but there is also an impact on the development of new education structures and new systems of academic qualifications and recognition of qualifications. to support n The evaluation of the programme has also shown that it has considerable benefits for the institutions concerned in the Member States, in particular for the modernisation of their own curricula. The great improvement in mutual understanding between the partner countries and the Union constitutes a sound basis for new contacts and opportunities for cooperation, in particular in economic terms. 9. 2. 3. Multiplier effects (capacity to mobilise other sources of funding) The Tempus budget can cover 100% of the cost of the projects involved. However, several factors have already helped to provide other sources of funding for the joint European projects, in particular: the fact that universities in the European Union do not, in many cases, apply for reimbursement of infrastructure costs or, in some cases, for reimbursement of all their staff costs; the high level of rejection caused by the lack of adequate funding has prompted universities to propose joint funding, which, in the view of DG XXII, shows a high level of commitment on the part of the institutions involved; the involvement of G-24 countries which are not members of the European Union automatically creates new sources of funding, as these countries meet 100% of the costs resulting from their participation. 9. 3. Monitoring and evaluation of the operation 9. 3. 1. Performance indicators selected The performance indicators used for evaluation are the parameters used to define each Joint European project (JEP). In addition, specific indicators are added in order to take account of the wide variety of conditions in which the JEPs are implemented in each partner country. 9. 3. 2. Details and frequency of planned evaluations An evaluation report for Tempus I (1990-1994) and an interim report for Tempus II (1994-1995) will be presented to the institutions of the European Union very shortly. Moreover, the monitoring of the programme is a wide-ranging ongoing process comprising contractual reporting by contractors, visits to specific places by the Commission, and a number of talks and seminars dealing with particular aspects of the implementation of the Tempus programme. £? ISSN 1024-4506 KOM(96) 198 slutlig DOKUMENT SV 16 11 Katalognummer : CB-CO-96-207-SV-C ISBN 92-78-03566-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 23