title: Ehdotus neuvoston päätökseksi tehty luvan antamisesta Espanjan kuningaskunnalle jatkaa keskinäisiä kalastussuhteita Etelä-Afrikan tasavallan kanssa koskevan sopimuksen voimassaoloa 7 päivään maaliskuuta 1997 asti

eurovoc_concepts:
South Africa
Spain
fishing agreement
renewal of an agreement

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 28. 05. 1996 KOM(96) 218 lopull. Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI tebty luvan antamisesta Espanjan kuningaskunnalle jatkaa keskinäisiä kaUaitmuntctta Etelä-Afrikan tasavallan km$sa koskevan sopimuksen voimassana 7 päivään maalitfc»vta 1997 asti (komission esittämä) EXPLANATORY MEMORANDUM 1. On 14 August 1979, the Kingdom of Spain signed an agreement on mutual fisheries relations with the Republic of South Africa which entered into force on the 8 March 1982 for an initial period of ten years, and which it was envisaged should subsequently rest in force for an indeterminate period unless it were to be denounced with twelve months notice. Under this fisheries agreement, annual fisheries licences can be granted to vessels flying the Spanish flag. This was the case since 1989. 2. Article 167 (2) of the Act of Accession of Spain and Portugal lays down that the rights and obligations for the Kingdom of Spain following from fisheries agreements concluded with third countries shall not to be affected during the period for which the provisions of such agreements are provisionally maintained. Under Article 167 (3) of the Action of Accession, the Council, acting by a qualified majority on a proposal from the Commission, is to adopt the decisions appropriate for the continuation of fishing activities resulting from such agreements. This may include prolonging them for periods not exceeding one year. 3. In order to avoid interruption in the fishing activities of the Community vessels concerned, the Decision put forward in this proposal authorises Spain to extend the fisheries agreement referred to above until 7 March 199?. I NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty luvan antamisesta Espanjan kuningaskunnalle jatkaa keskinäisiä kalastussuhteita Etelä-Afrikan tasavallan kanssa koskevan sopimuksen voimassaoloa 7 päivään maaliskuuta 1997 asti EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjan ja erityisesti sen 167 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että Espanjan kuningaskunnan hallituksen ja Etelä-Afrikan tasavallan hallituksen välisiä keskinäisiä kalastussuhteita koskeva, 14 päivänä elokuuta 1979 allekirjoitettu sopimus tuli voimaan 8 päivänä maaliskuuta 1982 ensin kymmenen vuoden ajaksi; sopimus on tämän jälkeen voimassa määrittämättömän ajan, ellei sitä sanota irti käyttämällä kaksitoista kuukautta etukäteen tehtävää ilmoitusta, liittymisasiakirjan 167 artiklan 2 kohdassa määrätään, että Espanjan kuningaskunnan kolmansien maiden kanssa tekemien kalastussopimusten oikeuksiin ja velvollisuuksiin ei vaikuteta sinä aikana, jona näiden sopimusten määräykset pidetään tilapäisesti voimassa, saman asiakirjan 167 artiklan 3 kohdan mukaisesti neuvosto tekee ennen Espanjan kuningaskunnan kolmansien maiden kanssa tekemien kalastussopimusten voimassaolon päättymistä niistä johtuvat, kalastustoiminnan säilyttämisen kannalta aiheelliset päätökset, mukaan lukien mahdollisuus pidentää voimassaoloa enintään yhden vuoden kerrallaan; edellä mainitun sopimuksen voimassaoloa on jatkettu 7 päivään maaliskuuta 1996 asti', ja asianomaisten yhteisön alusten kalastustoiminnan keskeytymisen välttämiseksi olisi annettava Espanjan kuningaskunnalle lupa jatkaa mainitun sopimuksen voimassaoloa 7 päivään maaliskuuta 1997 asti, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Annetaan Espanjan kuningaskunnalle lupa jatkaa 7 päivään maaliskuuta 1997 asti keskinäisiä kalastussuhteita Etelä-Afrikan tasavallan kanssa koskevaa, 8 päivänä maaliskuuta 1982 voimaan tullutta sopimusta. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle. Tehty Neuvoston puolesta Puheenjohtaja EYVL N:o L 329, 30. 12. 1995, s. 35 3 ISSN 1024-4492 KOM(96) 218 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 11 Luettelonumero : CB-CO-96-229-FI-C ISBN 92-78-04192-0 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg (f


title: A Tanács határozata (1996. május 28.) az Európai Közösség és a Kereskedelmi Világszervezet egyes tagjai között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló igazgatási megállapodások megkötéséről

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
agreement (EU)
multifibre agreement
textile product
third country
trade agreement (EU)

formats: html pdf print

text: 262 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/24. kötet 31996D0415 1996. 7. 11. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 173/1 A TANÁCS HATÁROZATA (1996. május 28. ) az Európai Közösség és a Kereskedelmi Világszervezet egyes tagjai között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló igazgatási megállapodások megkötéséről (96/415/EK) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 113. cikkére, összefüggésben 228. cikke (2) bekez- désének első mondatával, tekintettel a Bizottság javaslatára, 1. cikk Az Európai Közösség és a mellékletben felsorolt harmadik országok között létrejött, a textiltermékek kereskedelméről szóló igazgatási megállapodásokat a Közösség nevében a Tanács jóváhagyja. mivel a Bizottság kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvek, illetve jegyzékváltás formájában tárgyalásokat folytatott a Kereskedelmi Világszervezet egyes tagjaival a textiltermékek kereskedelméről szóló igazgatási megállapodások megkötéséről, amelyek, mint a WTO Egyezmény 2. cikke (17) bekezdésében foglaltaknak meg- felelő „igazgatási megállapodások”, tartalmazzák a Multifibre Egyezmény (MFA) hatálya alá tartozó textiltermékek kereskedel- mét szabályozó korábbi kétoldalú megállapodások vonatkozó rendelkezéseit; mivel a textiltermékek kereskedelméről szóló igazgatási megálla- podásokat jóvá kell hagyni, textiltermékek A szóló megállapodások szövegét csatolták e határozathoz. kereskedelméről igazgatási 2. cikk A Tanács elnöke felhatalmazást kap, hogy kijelölje az 1. cikkben említett jogilag igazgatási megállapodásoknak a Közösséget kötelező aláírására jogosult személy(eke)t. Kelt Brüsszelben, 1996. május 28-án a Tanács részéről az elnök R. SERRI 11/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 263 MELLÉKLET Az országok felsorolása Argentína Banglades Hongkong India Indonézia Makaó Malajzia Pakisztán Peru Fülöp-szigetek Szingapúr Dél-Korea Srí Lanka Thaiföld


title: REPORT FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT ON THE ESTABLISHMENT OF A SATELLITE- BASED VESSEL MONITORING SYSTEM FOR COMMUNITY FISHING VESSELS

eurovoc_concepts:
fishing area
fishing controls
fishing vessel
research project
satellite communications

text: COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES Brussels, 28. 05. 1996 COM(96) 232 final 96/O140(CNS) Proposal for a COUNCIL REGULATION (BO amending Regulation (EEC) No 2847/93 establishing a control system applicable to the Common Fisheries Policy (presented by the Commission) REPORT FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT ON THE ESTABLISHMENT OF A SATELLITE-BASED VESSEL MONITORING SYSTEM FOR COMMUNITY FISHING VESSELS EXPLANATORY MEMORANDUM The present proposal for a Council Regulation amende Council Regulation (EEC) No 2847/93 establishing a control system applicable to the Common Fisheries Policy (hereinafter referred to as "Control Regulation"), with a view to require the Member States to establish satellite-based fishing vessel monitoring systems. The 1992 Commission proposal for a new Control Regulation provided for the implementation of a continuous position monitoring system of fishing vessels using satellite communications in order to improve effectiveness of fisheries control. However, at that stage, the Council did not accept the Commission proposal. Instead, in the framework of an overall compromise the Council and the Commission agreed to legal provisions which required: - Member States to carry out pilot projects in order to assess the technology to be used for the purpose of fisheries control, - to postpone a decision, until June 1996, on when, whether and to what extent a continuous position monitoring system shall be implemented for fishing vessels. All Member States concerned have carried out, from July 1994 to December 1995, pilot projects for satellite monitoring, involving up to 350 Community vessels. The implementation of pilot projects have demonstrated that satellite-based continuous monitoring of fishing vessels will greatly improve the effectiveness of fisheries control. The conclusions of the implementation of the pilot projects are reflected in the "Report on the establishment of a satellite-based vessel monitoring system for Community fishing vessels". This report is based on the reports submitted by each Member State. Taking into account the experience obtained, the present proposal for a Council Regulation amending Council Regulation (EEC) No 2847/93, provides for the implementation by Member States of satellite-based continuous monitoring systems for tracking fishing vessels flying their flag and which enable them to communicate to the Member States in which waters they are carrying out their activities, the localisation of its vessels. It is provided that such monitoring applies to I all fishing vessels exceeding a certain lenght whilst this obligation should be implemented gradually in the period 1997-1999. Initially vessels operating in sensitive fisheries should be monitored whilst finally all vessels should be covered. Furthermore, the present proposal contains provisions which shall ensure cooperation between the Member States concerned. Finally, in accordance with Article 3 of Regulation (EEC) No 2847/93, it falls to the Council to adopt a decision before 1 July 1996. PROPOSAL FOR A COUNCIL REGULATION ^£ I © Wofr VJÎ^ amending Regulation (EEC) No 2847/93 establishing a control system applicable to the Common Fisheries Policy THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 43 thereof, Having regard to the proposal from the Commission ', Having regard to the opinion of the European Parliament2, whereas fishstocks have been overexploited in recent years and therefore significant efforts on surveillance and control of fishing activities are required to remedy this situation; whereas there is a need to use cost-effective measures and to improve availability and accuracy of effort data, such as by introducing satellite based vessel monitoring systems; whereas, pursuant to Article 3 of Council Regulation (EEC) No 2847/93 4 establishing a control system applicable to the Common Fisheries Policy, the Council can decide for a continuous position monitoring system to be established for Community fishing vessels; O. J. No L 2 6 1, 2 0. 1 0. 1 9 9 3, p. 1 H whereas experience gained in the application of pilot projects carried out by the Member States in accordance with Commission Regulation (EC) No 897/94 5, laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 2847/93 as regards pilot projects relating to continuous position monitoring of Community fishing vessels, has demonstrated that several satellite-based Vessel Monitoring Systems can be used to determine the position of fishing vessels; whereas satellite-based continuous monitoring of certain categories of Community fishing vessels will improve effort management, surveillance of sensitive areas, crosschecking of logbooks, and monitoring of landings, HAS ADOPTED THIS REGULATION: 1. Article 3 of Council Regulation No 2847/93 is replaced by the following: Article 1 1. Each Member State shall establish a satellite-based vessel monitoring system, hereinafter referred to as "VMS", to monitor the position of Community fishing vessels. "Article 3 The VMS shall apply no later than 1 January 1997 to all Community fishing vessels belonging to at least one of the following categories regardless of their length : vessels operating on the high seas, except in the Mediterranean Sea, vessels operating in the waters of third countries, vessels catching fish for reduction to meal and oil, vessels using driftnets longer than one kilometer, as well as, no later than 1 January 1999, to all other Community fishing vessels exceeding 15 metres in length overall. O. J. No L 1 0 4, 2 3. 0 4. 1 9 9 4, p. 18 r 2. Member States shall ensure that satellite-tracking devices be installed and fully operational on Community fishing vessels flying their flag to which VMS shall apply. The satellite- tracking device shall enable a fishing vessel to communicate by satellite to its flag State, its geographical position and where applicable the effort reports referred to in Article 19b below. In the case of force majeure relevant information shall be communicated by radio via a radio station approved under Community rules for the reception of such information. Member States shall conduct an annual inspection of the satellite-tracking devices installed on board the fishing vessels flying their flag. 3. The masters of the Community fishing vessels to which VMS applies shall ensure that the satellite-tracking devices are at any time fully operational and that the information referred to in paragraph 2 is transmitted. 4. Member States shall establish and operate Fisheries Monitoring Centres, hereinafter referred to as "FMC", which shall monitor fishing activities and fishing effort. The FMC shall be operational no later than 1 January 1997. The FMC of a particular Member State shall monitor the fishing vessels flying its flag, regardless of the waters in which they are operating or the port they are in as well as Community fishing vessels flying the flag of other Member States operating in the waters under the sovereignty or the jurisdiction of that particular Member State. 5. Where its fishing vessels are operating in waters subject to the sovereignty or jurisdiction of another Member State, the flag Member State shall ensure immediate communication of spécifie data related to their position by its FMC to the FMC of the coastal Member State concerned. The flag Member State shall be discharged of this obligation if the fishing vessels flying its flag transmit directly all relevant information to the FMC of the Coastal Member State concerned, on the basis of a protocol to be agreed upon between the flag Member State and the coastal Member State, which shall be transmitted to the Commission. / 6. Each flag Member State shall appoint the competent authorities responsible for the FMC and shall take the appropriate measures to ensure that its FMC has the proper staffing resources and is equipped with computer hard- and software enabling automatic data processing and electronic data transmission. Member States shall provide for back-up and recovery procedures in case of system failure. Member States may operate a joint FMC. 7. The flag Member State shall take the necessary measures to ensure that the data received from its fishing vessels are recorded in computer-readable form for a period of three years. The Commission shall have direct access to these computer files at any time. Due respect shall be given to the prevailing rules concerning data protection. 8. Detailed rules for the implementation of this Article shall be decided in accordance with the procedure laid down in Article 36. " This Regulation shall enter into force on the seventh day following its publication in the Official Journal of the European Communities. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at For the Council The President 1 REPORT FROM THE COMMISSION TO THE COUNCIL AND THE EUROPEAN PARLIAMENT ON THE ESTABLISHMENT OF A SATELLITE-BASED VESSEL MONITORING SYSTEM FOR COMMUNITY FISHING VESSELS S Table of contents I. Introduction 1. Background 2. The International Context II. The pilot projects 1. Evaluation of the pilot projects The issue of data exchange 2. Legal and Evidential Issues 3. III. The appropriateness of a satellite-based VMS for fishery enforcement and management Annex / INTRODUCTION For many and many generations, the stars have been the sole means of navigation over land and on sea. Still in use today as back-up, celestial navigation has been gradually complemented by other navigation techniques. Over the past decades, the world has seen a revolutionary transition to space- based systems. Satellite navigation is probably one of the better known applications of space technology. Today, satellite-based systems are finding new applications in many other areas including air (traffic control systems, approach and landing systems,. ), road (private transport, truck management,. ), rail and survey sectors. The number of users of these systems and the economic benefits increase continuously, due to liberalisation and privatisation initiatives. The technologies developed in different areas can be applied to fisheries monitoring, control and surveillance, as will be demonstrated hereafter. This report is made in response to a formal obligation pursuant to Article 11 of Commission Regulation (EC) No 897/94 which requires the Commission to present a report to the Council regarding the pilot projects carried out by the Member States relating to the continuous position monitoring of Community fishing vessels^). It is partly based on the final reports of the Member States, which were unfortunately transmitted with delay. () OJ No L 104/18 yto 1. Background In 1992, the Commission proposed that a continuous position-monitoring system using satellite communications should be introduced for fishing vessels, in order to improve the effectiveness of surveillance of fishing activities^). Subsequently, the Council decided that Member States were to carry out pilot projects, in cooperation with the Commission, in order to assess the technology to be used and the vessels to be included in the above mentioned system (as provided for by Article 3 of Council Regulation (EEC) No 2847/93 establishing a control system applicable to the common fisheries policy, of 12 October 1993, hereafter called "the Control Regulation"). Commission Regulation (EC) No 897/94 laid down detailed rules for the pilot projects. Thirteen EU Member States (Belgium, Denmark, Germany, Greece, Spain, France, Ireland, Italy, the Netherlands, Portugal, Finland, Sweden and the United Kingdom) have carried out pilot projects for satellite monitoring, involving up to 350 vessels throughout the Community. Three different, commercially available, satellite-based vessel monitoring systems (Argos, Euteltracs and Inmarsat) were used to track the movements of the participating vessels. Several Member States have tested more than one of these systems. The pilot projects were funded with ECU 10 million from the Community budget. The projects started in July 1994 and were due to end in June 1995. ( ') COM(92) 392 final sM On request of a number of Member States, whose projects were overdue, the projects were prolonged to December 1995. A number of Member States continue to use the systems as a means of improving and developing their understanding of this type of technology for fisheries enforcement and conservation purposes. The pilot projects were coordinated by the European Commission. The Commission regularly organised meetings of the Expert Group Fisheries Control with the national officials in charge in the Member States in order to monitor the progress of the projects. The Commission has also been conducting trials since 1992. It has been using its inspection vessel operating in the Northwest Atlantic Fisheries Organisation (NAFO) Regulatory Area (i. e. international waters off Newfoundland) for this purpose. 2. The International Context The management dilemma in commercial fisheries of reconciling the availability of limited fishery resources with the overcapacity in the catching sector has been compounded by the difficulties enforcement agencies face with monitoring large numbers of vessels spread over immense ocean areas. In recent years, many nations have resorted to technological innovations such as monitoring vessel locations by satellite as a means of improving the enforcement and effectiveness of their fishery management regimes. A number of examples are set out below. /K- In April 1990, an international agreement among the United States of America, Canada and Japan required that satellite monitoring be placed on 100% of the Japanese squid and large-mesh driftnet fishing vessels operating in the North Pacific in 1990. Similar agreements were reached between the U. S. and Korea and the U. S. and Taiwan. The U. S. has monitored the operations of nearly 800 fishing vessels on the high seas. More recently a score of U. S. longliners have been equipped with satellite surveillance devices in the Western Pacific pelagic longline fishery. The U. S. are at present preparing a scheme for two specific fisheries in the New England region (groundfish and scallops). On 1 January 1994, Australia officially implemented its first Vessel Monitoring System in a deep sea Orange Roughy trawl fishery with approximately 30 vessels. Further developments include extending the coverage of the system to Tuna longliners and Northern Prawn fishery trawlers for both position and catch reporting. Since 1 April 1994, New Zealand requires certain categories of vessels to carry and operate vessel monitoring equipment. At present around 200 vessels are equipped. Several other countries worldwide have been conducting trials or are considering doing so: Argentina, Canada, Chile, French overseas territories (French Polynesia and New Caledonia), Indonesia, Iran, Japan, Morocco, Norway, Peru, Russia and Taiwan. Both the United Nations agreement for the implementation of the provisions of the UN Convention on the Law of the Sea of 10 December 1982, relating yfz to the conservation and management of straddling fish stocks and highly migratory fish stocks and the Code of Conduct for Responsible Fisheries make explicit reference to the use of vessel monitoring systems (VMS). The Bering Sea Convention foresees that each contracting party shall require its fishing vessels that fish for pollack in the convention area to use real-time satellite position-fixing transmitters while in the Bering Sea. Other regional organisations such as CCAMLR (Antarctic), ICCAT (Atlantic tuna), FFA (South Pacific) and NAFO (Northwest Atlantic) have also taken interest in the subject. NAFO Contracting Parties will carry out pilot projects involving 35% of the fishing fleet operating in the NAFO Regulatory Area during 1996/1997. On 21-22 November 1995, the Commission organised an International Symposium on Fisheries Enforcement in Madrid, Spain. The aim of the symposium was to consider the use of satellite-based technology for monitoring, control and surveillance. Thirteen Member States, four third countries, the FAO and a score of companies have participated. The symposium resulted in a useful exchange of information among participants. Experience outside the European Union has clearly indicated that although satellite monitoring has not replaced conventional enforcement methods, it has made them more efficient and effective. In particular, it has allowed enforcement agencies to identify problems on a priority basis. Other than the use of satellite technology for enforcement purposes there have been many satellite technology innovations that have helped fishermen to operate more efficiently. These applications have included the Global s* Positioning System (GPS) satellites that have allowed fishing vessels to immediately determine their position, course and speed. Other developments include satellite application of remote sensing to fisheries which has facilitated the precise location of highly productive biological zones of certain stocks. Furthermore, telecommunication satellites have improved inter-vessel communications for some fishing fleets and this saves search times in locating the optimal fishing sites as well as providing additional security in the event of emergency. H. THE PILOT PROJECTS Member States have carried out extensive trials with Vessel Monitoring Systems in the course of their respective projects. Globally, more than 300 Community fishing vessels have been equipped with a blue box (30 Argos, 60 Euteltracs and 175 Inmarsat, in addition to Portugal where MONICAP is operational with over one hundred vessels). In 1995, Finland and Sweden set up a joint pilot project with Denmark. Sweden because of the short time frame of their project did not however succeed in finding voluntary participant vessels. All Member States have tested GPS-INMARSAT. Only some Member States tested ARGOS and/or EUTELTRACS. In a complementary project, Greece has also tried out VHF/DSC data communication, the use of which is more limited to territorial waters. The United Kingdom has conducted trials with Automatic Position Recorders (APR), which store data onboard the fishing vessel without transmitting the information in real-time. M The Annex recapitulates the main facts about each project. J6 1. Evaluation of the Pilot Projects This section summarises the principle findings of the Member State reports and the reflections of the Expert Group Fisheries Control which was convened regularly throughout the duration of the pilot projects. The pilot projects proved the reliability of real-time satellite position monitoring equipment on board fishing vessels and established that this type of technology will greatly enhance the efficiency and effectiveness of the existing aerial, surface and land based resources. Although the pilot projects in the Member States revealed a number of technical problems, they also clearly demonstrate that these could be resolved by a joint approach between the project managers and the system providers. It was particularly evident that satellite-based vessel monitoring technology has evolved considerably during the period of the project. This trend is set to continue. The further development of ready-to-use products as well as the improvement in satellite services will greatly assist the realisation of the full potential of a future operational system. The pilot project demonstrated that the quality, robustness and reliability of vessel equipment had improved significantly during the trial period. Ongoing technological progress will continue to offer new functionalities at a lower cost. Prices of mobile equipment are expected to drop significantly with the advent of low earth orbit satellite systems, and the liberalisation and privatisation policies should diminish telecommunication costs. Computer hard- and software is getting cheaper in general. The principle problem encountered was the loss of data through system failures. This problem ^ occurs however only occasionaly and can be resolved by appropriate back-up and recovery procedures. All Member States reported that the Global Positioning System (GPS), integrated in the ARGOS transponders and used in combination with INMARSAT C, is sufficiently precise for fishery enforcement purposes. The positioning function of Euteltracs is evaluated positively as well. 2. The Issue of Data Exchange A significant number of data exchange trials between Member States have been undertaken during the operational phase of the pilot projects. The trials identified the complexity and difficulties of exchanging position data. However, they also provided valuable information on how data exchange may be improved and how a unique solution or other alternatives may be achieved in an operational system. The data exchange format proposed by Denmark and X. 25 data exchange protocol have been accepted as standards for the purpose of the pilot projects. The X. 25 services available are however not the same in each Member State. A number of Member States failed to exchange position reports on a regular basis. In this regard, the technical effort required to establish and operate reliable and effective data communication procedures during the period of the pilot project has apparently been underestimated by the Member States. From the Commission point of view this was the least successful aspect of the pilot project. S* Direct transmission from the fishing vessel to the coastal state has only been tested by two Member States. It can nevertheless be considered to be a valid alternative for communication by the Flag State to the Coastal State. Member States recognize the need to standardise the data exchange procedures and reflect further on the architecture of the future Community system for satellite monitoring. In that context the issues of inter-operability of different mobile satellite communication and tracking technologies with terrestrial networks will have to be addressed in a comprehensive manner. It should be noted that the issue of data communication between Member States is a general issue that is not limited to satellite tracking applications. 3. Legal and Evidential Issues In their reports Member State did not undertake an elaborate assessment of the legal and evidential issues pertaining to the data acquired from a satellite based vessel monitoring system. The Commission is nevertheless aware that the vessels participated in the pilot projects on a voluntary basis and that many issues such as tampering or misuse of the devices for the purpose of cloning (the unauthorised use of a legitimate unit to mislead the authorities as to the correct location of vessels) or of ghosting (the unauthorised disabling of a unit) will not be fully apparent until the system is mandatory for certain categories of vessels. It is therefore essential that the full onus of responsibility for the installation, operation and maintenance of the operational equipment is placed on the vessel and that it will be illegal to be at sea without an operational unit on board. It is also imperative that there will be a full range of appropriate sanctions, as well as incentives, to ensure A that vessels comply with the regulatory requirements. In general, Member States have widely diverging rules of evidence. The admissibility and evidential value of the data provided by a satellite-based vessel monitoring system could to some extent differ in each Member State, such as is the case with other information, e. g. photographs taken during aerial surveillance flights. In order for VMS to operate effectively, co operation between the competent authorities of the Flag State and the Coastal state is required. This may imply that certain Member States will have to introduce rules under their national law in order to enable the evaluation of evidence obtained by satellite-based VMS. m. THE APPROPRIATENESS OF A SATELLITE-BASED VMS FOR FISHERY ENFORCEMENT AND MANAGEMENT The trials demonstrated that a fully operational system will have many benefits for fisheries enforcement. As noted in the Commission Report on Monitoring the Common Fisheries Policy (l) there are at present many serious shortcomings in the effectiveness and efficiency of enforcement. Satellite monitoring of fishing vessels will improve the control of many areas in the current fisheries regime. In particular it will : - improve effort management by providing high-quality effort (') COM (96) 100 final reports; - - improve the monitoring of closed boxes or sensitive areas; allow a more cost effective deployment of patrol vessels and surveillance aircraft as well as a more efficient use of boarding parties at sea; - allow the verification of logbook data and in some instances the validation of catch area reports; - - assist in the detection of illegal or unauthorised landings; allow the monitoring of the advance notification of landing requirement. The diverse nature of EU fisheries requires a complex management and control structure. However, in the long term a satellite based vessel monitoring system may allow simplification of the regulatory framework. In particular, it may provide an incentive for fishermen to comply with the regulations which in turn may result in a reduction of some of the current obligations such as hail requirements. Satellite-based systems will assist the monitoring of fishing effort and will, if combined with other enforcement tools, improve the recording of quota uptake by vessels. From the Community perspective, a satellite based vessel monitoring system will improve the uniform application of the regulatory framework, enhance cooperation between enforcement agencies and ensure greater transparency of the fishery control and enforcement effort in the Member States. U The pilot projects in the Member States revealed that there are also many advantages for the fishing industry. These include, cheaper communication costs, improved safety features in the event of an emergency, confidential messaging services for catch and market information, and improved access to weather, port, and other information. Furthermore, recent experience in the Member States indicates that fishermen are already investing in satellite telecommunications equipment and services. The encouraging results of the pilot projects conducted by the Member States and developments in international fisheries indicate that it is now appropriate to prepare for an operational scheme applicable to Community fishing vessels. The cost of satellite-based VMS will depend mainly on the number of vessels included in the system. It can further be assumed that Member States will prefer maximum flexibility to develop a national system tailored specifically to their needs and to integrate the system with existing monitoring facilities and operations. The hard- and software purchased for the purpose of the pilot projects may be reused whenever possible. Based on an earlier study, the cost of satellite monitoring, including a control center in each Member State for monitoring a fleet of 10. 000 vessels, over five years, is likely to be of the order of 80 to 100 Mecu. The predominant part will be the mobile equipment on board of each vessel. Expenditure would normally be eligible under Council Decision 95/527/EC on a Community financial contribution towards certain expenditure incurred by Az- the Member States implementing the monitoring and control systems applicable to the Common Fisheries Policy(1). (*) O. J. No L 301, 14. 12. 1995, p. 30 Rectified O. J. No L 302, 15. 12. 1995, p. 45 lJ> SYNOPTIC TABLE (situation on 01. 05. 96) ANNEX Member State Community financial contribution (MECU) Number of vessels Minimum Actual Belgium 0,3 10 21 Denmark 0,9 10 10 Control Centre Satellite System Operational starting date (deadline: 01. 10. 94) Receipt final report (deadline: 29. 02. 96) Remarks Dienst voor Zee- visserij, Oostende Fiskeridirektoratet, Copenhagen INMARSAT March '95 - - Cost of connectivity software shared with INMARSAT April '95 26. 03. 96 Netherlands - Loss of INMARSAT data reports - Difficulties in finding voluntary participants - Developed data exchange format for position reporting Germany Greece Spain 0,4 0,8 3,0 15 22 10 20 Bundesanstalt LE, Hamburg Hellenic Coast Guard, Piraeus 124 124 IGPM, Madrid France 0,9 67 45 CROSSA, Etel INMARSAT October '94 04. 03. 96 - Telecom does not support X. 25 fast select mode INMARSAT October '94 13. 03. 96 for international communications - Tested VHF/DSC in a complementary projet - LES does not support individual polling function March ;94 14. 03. 96 - Developed an extension of the Danish data EUTELTRACS INMARSAT ARGOS EUTELTRACS INMARSAT May '95 19. 03. 96 exchange format for event reporting - Continues to use the system for effort reporting - Eutelsat developed technical solution for the integration of the data flows from the three satellite systems - Continues to use the system for effort reporting - Encryption of position reports - In favour of direct transmission to coastal state - Suggests use of central data routing facility - Not yet operational Ireland 0,7 10 10 Naval Base, Cork EUTELTRACS INMARSAT October '94 Italy 0,5 17 (20) Coast Guard, Rome INMARSAT - - - Member State Community financial contribution (MECU) Number of vessels Minimum Actual Control Centre Satellite System Operational starting date (deadline: 01. 10. 94) Receipt final report (deadline: 29. 02. 96) Remarks Netherlands 0,5 14 41 AID, Kerkrade ARGOS EUTELTRACS INMARSAT Portugal 47 104 IGP, Lisbon INMARSAT October '94 20. 03. 96 - Cost of connectivity software shared with Belgium - Loss of INMARSAT data reports - Previous experience with project "Verre Visserijen" - PTT Telecom does not support X. 25 fast select mode - Portugal did not carry out a specific pilot project, since it had prior experience with MONICAP - Satellite-monitoring is an established means of control under national law ^ A Finland Sweden United Kingdom 0,2 0,2 - 5 3 Department of Fisheries, Helsinki F i s k e r i v e r k e t, Gôteborg INMARSAT INMARSAT After accession After accession 05. 03. 96 - Joint project with Denmark and Sweden 07. 03. 96 - Joint project with Denmark and Finland - No voluntary particioants. - Equipped two Coast Guard vessels and one research vessel 0,9 19 29 MAFF, London DAFS, Edinburgh ARGOS EUTELTRACS INMARSAT September •94 22. 03. 96 (draft provisional) - Full integration of satellite systems through customised monitoring system (CTMS) - No participation of Fisheries Organisations - 18 vessels equipped with Automatic Position Recorders ISSN 0254-1475 COM(96) 232 final DOCUMENTS EN 03 n Catalogue number : CB-CO-96-242-EN-C ISBN 92-78-04484-9 Office for Official Publications of the European Communities L-2985 Luxembourg Z6


title: Förslag till rådets förordning om fastställande av stödbeloppet till producenterna i humlesektorn för skördeåret 1995

eurovoc_concepts:
hops
marketing
production aid
supply and demand

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 28. 05. 1996 KOM(96) 226 slutlig 96/0141 (CNS) RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET om produktion och avsättning av humle (skördeåret 1995) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om fastställande av stödbeloppet till producenterna i humlesektorn för skördeåret 1995 (framlagt av Kommissionen) RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET om produktion och avsättning av humle (skördeåret 1995) INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. Inledning 2. 1995-års skörd 2. 1 Situationen på världsmarknaden 2. 1. 1 Produktion 2. 1. 2 Marknadsutveckl i ng 2. 2 Situationen inom gemenskapen 2. 2. 1 Produktionsstruktur 2. 2. 2 Produktion 2. 2. 3 Försäljning och prisbildning 2. 2. 4 Intäkter 2. 2. 5 Produktionskostnader 3. Den gemensamma organisationen av marknaden för humle 3. 1 3. 2 Humlepolitikens viktigaste särdrag Uppmuntra omställningen till andra sorter 4. Slutsatser Tabell 4 (Gemenskapens utrikeshandel med humle och humleprodukter) är inte ännu disponibel. 4 4 4 4 5 5 5 5 6 7 8 8 8 9 10 INLEDNING I enlighet med artikel 11 i förordning (EEG) nr 1696/71 skall kommissionen förelägga rådet en årsrapport om läget i fråga om produktion och avsättning av humle med upplysningar om hur marknaden, priserna och behoven utvecklas. Denna årsrapport är den tjugofemte som kommissionen förelägger och återger de viktigaste händelserna under regleringsåret 1995. Den fokuseras på de viktigaste händelser som ligger till grund för beräkningen av stödet till producenterna för skördeåret 1995. Kommissionen föreslår att man även detta år skall bevilja stöd för att komplettera humleproducenternas inkomster. 2. 1995 ÅRS SKÖRD 2. 1 Situationen på världsmarknaden 2. 1. 1 Produktion (Internationella kommittén Världsarealen för humle är ungefär 86 133 ha varav nästan 68 585 tillhör medlemmarna i CICH för odling av humle) och gemenskapens humleproducerande medlemsstater (se tabell 1). Även i Kina och i f. d. Sovjetunionen finns en betydande produktion, men exakta uppgifter om omfattningen saknas och endast grova uppskattningar föreligger. Genomsnittsarealen för humle i CICH och EG har minskat med ungefär 0,7 %. Minskningen är störst i Australien (- 6,9 %), i Slovakien (- 8,33 %) och Irland (- 40,69 %); i Ukraina förväntas en minskning på 6,80 %. Bland de fa länder där arealen ökar, bör särskilt Portugal nämnas (+21,40 %). Arealminskningen världen över uppgår till ungefär 0,30 %. Den totala världsproduktionen år 1995 var 2 562 412 Ztr vilket är klart mer (144 885 Ztr eller 5,99 %) än år 1994. Kvalitetsmässigt är produktionen bättre: halten alfasyror är 6,7 % och produktionen av alfasyror uppgår till 8 584 ton. 1995 års skörd kan inte jämföras med 1993 års rekordsiffror men är ändå ur avkastningssynpunkt klart större än genomsnittet för de senaste fem åren. Världsproduktionen av humle är för stor i förhållande till bryggeriernas behov. Därför hade medlemsstaterna i CICH lagt fram ett förslag om att lägga ned 5 000 till 10 000 hektar, vilket hittills inte har skett. Även om elproduktionen i Europa har minskat varje år sedan 1990, har den inte gjort det i de andra världsdelarna, särskilt i Asien och ännu mindre i Kina, som nu är den näst största elproducenten i världen efter Förenta staterna. Världsproduktionen av öl för år 1996 uppskattas till 1 270 miljoner hektoliter. Vid en sådan volym behövs normalt sett 8 255 ton alfasyror om humletillsättningen är 5,9 g/«/hl, vilket innebär att den producerade kvantiteten humle i princip är för stor (ett överskott på 329 ton) i förhållande till behoven. Det bör uppmärksammas att bryggerierna skall ha tillgång till 6,5 g/hl för att kunna tillsätta 5,9 g alfasyra/hl öl med hänsyn till svinn vid lagring och bearbetning av humle. Det skall tilläggas att behovet av alfasyror har minskat som en följd av tendensen att brygga mindre beska ölsorter samt på grund av teknologiska framsteg. Bryggerierna lär dock förfoga över lager som räcker för fortsatt produktion under flera månader. 2. 1. 2 Marknadsutveckling Priserna på tyskt humle har ökat i förhållande till föregående skörd och hela 1995 års skörd är såld. Även om de genomsnittliga amerikanska priserna har sjunkit täcker de ändå i tillräcklig utsträckning produktionskostnaderna, eftersom avkastningen är betydligt större än i Europa (2,05 ton/ha mot 1,43 ton /ha) och procenthalten alfasyra betydligt högre (9,37% mot 5,76%) (Se tabell 1) och 95% av den amerikanska produktionen har sålts på terminsmarknaden. Slutandet av terminsavtal har, även om detta system för närvarande volymmässigt är på tillbakagång visat sig vara ett bra system, även om det under krisperioder inte fungerar optimalt (se tabellerna 2 och 5). Något som särskilt oroar vissa medlemsstater inom CICH är att prisbildningsprocessen för de aromatiska sorterna grundar sig mer på innehållet av alfasyror än på själva aromen. 22 Situationen inom gemenskapen 2. 2. 1 Produktionsstruktur Strukturförändringarna i sektorn för humle har fortsatt på samma sätt som i jordbrukssektorn i övrigt. Det finns för närvarande 5 043 gårdar som producerar humle inom gemenskapen (se tabell A i bilaga). Antalet har alltså minskat med ungefär 4,80 % jämfört med 1994, medan humlegårdarnas genomsnittliga odlingsareal har ökat från 5,2 till 5,5 ha per gård. I Tyskland har mer än 300 gårdar slutat producera humle. Antalet länder som producerar humle har ökat genom Österrikes anslutning. 2. 2. 2 Produktion Gemenskapens odlingsareal 1995 var 27 499 ha vilket är 149 ha (0,54 %) mindre än 1994 (se tabell 1 i bilaga). Den största delen finns i Tyskland (21 885 ha eller 80 %). Där har arealen dock minskat med 45 ha jämfört med 1994 eller 0,21 %. För närvarande upptas 57,99 % av odlingsarealen av de aromatiska sorterna, framförallt Hersbrucker (som utgör 31,18% av odlingsarealen för aromatisk humle trots en arealminskning om 527 ha jämfört med 1994). Bland de aromatiska sorter som arealmässigt ökat mest finns särskilt följande: Hallertauer Tradition (+ 257 ha), Perle (+117 ha) och Spalter Select (+ 115 ha). De beska sorterna utgör 41,37 % och de övriga 0,63 %. Den del av odlingsarealen som år 1995 användes för de beska sorterna har minskat något till förmån för de aromatiska sorterna. Bland de beska sorterna förblir den klart mest odlade Northern Brewer (på 4 280 ha vilket är en minskning med 638 ha jämfört med 1994), följd av Hallertauer Magnum (på 1 874 ha), Target (på 1 541 ha) och Brewer's Gold (på 1 160 ha). Även för dessa två senare sorter är arealen på tillbakagång och utgör 141 respektive 182 ha. Den allmänna trenden när det gäller de beska sorterna är att superalfa-sorterna är på uppgång, eftersom de är mer eftersökta på marknaden, som t. ex. sorterna Hallertauer Magnum och Nugget. Odlingsarealen för Nugget har ökat med 38,8 % jämfört med skördeåret 1994 och Magnum med ungefär 40,7 %. Kvantitetsmässigt är 1995 års skörd vida överlägsen 1994 års (13,41 %). Med 840 085 Ztr är medelavkastningen per hektar 1,43 t/ha eller 31 Ztr. Kvalitetsmässigt är produktionen medelmåttig och genomsnittshalten alfasyra över hela gemenskapen 5,76 % för de tre kategorierna av sorter, dvs. motsvarande 2 419 ton alfasyra -82 kg per hektar - för 1996 års ölproduktion. 2. 2. 3 Försäljning och prisbildning Generellt sett är genomsnittspriset för humle som säljs på terminsmarknaden 197 ecu/Ztr eller 2,60 ecu/Ztr högre än för 1994 års skörd, dock med skillnader mellan medlemsstater: från 132 ecu/Ztr i Portugal till 287 ecu/Ztr i Irland som båda har sålt hela sin produktion på terminsmarknaden fria tabell 6). Genomsnittspriset kontantmarknaden är lägre än under föregående regleringsår (140 ecu/Ztr jämfört med 149 ecu/Ztr år 1994). Även här finns det stora prisskillnader mellan medlemsstaterna: från 116 ecu/Ztr i Spanien till 201 ecu/Ztr i Förenade kungariket. för humle på den (se Av 1995 års skörd såldes 82 % med terminskontrakt (se tabell 5 i bilaga). Belgien ligger klart under genomsnittet med 36 %. De högsta genomsnittspriserna såväl på termins- som på kontantmarknaden, noterades för de aromatiska sorterna (210 ecu/Ztr respektive 157 ecu/Ztr) varvid de dyraste sorterna var Challenger, Goldings, Hallertauer, Spalter och Tettnanger. Även för vissa sorter som odlas i Förenade kungariket noterades priser över gruppgenomsnittet, nämligen Fuggles, Progress och WVG, samt för Strisselspalt i Frankrike som noterade ett genomsnittpris på terminsmarknaden av 222 ecu/Ztr. Varieteten med de lägsta priserna är utan tvekan Hersbrucker som upptar närmare 31 % av odlingsarealen för aromatiska sorter (termin 187 ecu/Ztr, kontant 80 ecu/Ztr). För de beska sorterna är genomsnittspriset på terminsmarknaden 179 ecu/Ztr och på kontantmarknaden 125 ecu/Ztr. De sorter som generellt sett har fått de högsta priserna är Hallertauer Magnum och Northdown. För de övriga sorterna ligger priserna över genomsnittet i gemenskapen, både på terminsmarknaden och på kontantmarknaden. Detta beror på de relativt höga priser som betalades för de experimentella sorterna i Österrike och i Förenade kungariket och på de relativt höga priserna för varieteten Zenith på kontantmarknaden i Förenade kungariket. I fyra av de åtta humleproducerande länderna ligger priset under gemenskapens genomsnitt (för samtliga sorterna), nämligen Belgien, Tyskland, Spanien och Portugal, med låga värden på kontantmarknaden i Spanien (116 ecu/Ztr) och på terminsmarknaden i Portugal (132 ecu/Ztr). Av de 840 085 Ztr som producerats i gemenskapen under 1995 förblir enligt officiella uppgifter endast 4 420 Ztr osålda (0,53 %). Irland, Österrike och Portugal har sålt hela sin produktion, på terminsmarknaden, till genomsnittspriser på 287 ecu/Ztr respektive 274 ecu/Ztr och 132 ecu/Ztr (se tabell 5), följda av Frankrike som har sålt 94 % av sin produktion på terminsmarknaden till ett genomsnittspris av 217 ecu/Ztr. Producenterna hade förväntat sig högre priser på den fria marknaden. Ett strukturellt underskott hos vissa sorter har uppträtt i Förenade kungariket när det gäller produktionen av vissa sorters öl av typ "English ales". Av denna anledning har sådden av sorter som Goldings och Fuggles utökats. Den varietet som redan från och med 1993 års skörd har betingat de lägsta priserna är den aromatiska varieteten Hersbrucker, som innan dess var mycket uppskattad av amerikanerna, men som nu klart tappar fart på grund av att den amerikanska inköpspolitiken ställts om till förmån för andra sorter som Spalter Select och Hallertauer Tradition. För varieteten Hersbrucker betalades endast 152 DM/Ztr, dvs. ca. 80 ecu/Ztr på den fria marknaden, men för de två nya sorterna betalades omkring 374-388 DM/Ztr, dvs. 167-172 ecu/Ztr, vilket fortfarande är mer än genomsnittet i gemenskapen för de aromatiska humlesorterna. Man verkar vara mycket återhållsam med att sluta terminsavtal för de kommande åren om det gäller kortare perioder, mindre kvantiteter och priser som är lägre än åren innan, eftersom bryggarna är medvetna om att de fortfarande kommer att finna humle på den fria marknaden. Lösningen för att få priserna att stiga är att minska odlingsarealen världen över, vilket amerikanerna föreslagit, helst arealen för superalfa- sorterna, eftersom humlemarknaden har blivit en råvarumarknad för alfaprodukter. 2. 2. 4 Intäkter Under 1995 ökade intäkterna kraftigt jämfört med 1994. Medelintäkten per hektar för humleodlingar i full produktion ligger på 6 037 ecu/ha, jämfört med 5 255 ecu/ha för skördeåret 1994 (+ 14,88%). På gemenskapsnivå har de högsta intäkterna noterats för de aromatiska sorterna (6 271 ecu/ha i full produktion, vilket betyder en ökning på 10,39 % jämfört med året innan); i Belgien, Frankrike, Österrike och Förenade kungariket har intäkterna för dessa sorter dock minskat. De mest lönsamma aromatiska sorterna är, i Frankrike, varieteten Strisselspalt (intäkter om 7 272 ecu/ha i full produktion) och, i Förenade kungariket, sorterna Challenger (7 223 ecu/ha i full produktion), Goldings (7 614 ecu/ha i full produktion) och WVG (7 215 ecu/ha i full produktion). De aromatiska varieteter i Förenade kungariket för vilka intäkterna är lägre än genomsnittet inom gemenskapen för denna grupp av sorter är Bramling Cross och Fuggles. Förutom i Spanien är det i Tyskland som ökningen av intäkterna är störst (17,24%), där intäkterna för samtliga odlade aromatiska sorter ökat. Vad gäller de beska sorterna har intäkterna likaså ökat (+ 21,85 %) till 5 716 ecu/ha i full produktion; ifråga om dessa sorter har intäkterna ökat i samtliga producentländer, i vissa till och med mycket kraftigt, som t. ex. i Tyskland (+34,68%), Irland (+ 17,82%) och Portugal (+83,26%). Denna ökning härrör i Tyskland från den kraftiga ökningen av intäkterna för sorten Northern Brewer (+ 72,80 %), som odlas på 4 211 ha samt sorten Brewer's Gold på terminsmarknaden ökat med 8,44% för denna grupp av sorter i Tyskland. I Förenade kungariket beror denna ökning på att priserna på terminsmarknaden för varieteten Target (+11,69%), som odlas på 1316 ha. I stort har priserna (som upptar ungefär 1 242 ha) ökat jämfört med året innan, samtidigt som avkastningen var hög. Samma sak gäller för terminspriserna i Belgien i kombination med en betydligt högre avkastning än 1994. 1 Portugal beror intäktsökningen på att en del av den areal som ställts om till nya sorter har uppnått full produktion. För de övriga sorterna, vilka i huvudsak odlas i Tyskland (95 ha) och, i ringa omfattning, i Belgien (2 ha), Förenade kungariket (68 ha) och Österrike (9 ha) har medelintäkten ökat med 19,05 %. Då dessa sorter bara odlas på små arealer är påverkan på producenternas totala medelintäkter försumbar. 2. 2. 5 Produktionskostnader Med 9 136 ecu/ha ligger produktionskostnaderna för humle mycket nära kostnaderna för (+ 0,08%). Belgien har de högsta produktionskostnaderna förra regleringsåret (12 182 ecu/ha), medan Spanien har de lägsta (5 667 ecu/ha). Fluktuationerna inom medlemsstaterna har inte överstigit + 8,27 % (Tabell D i bilagan), uppåt eller neråt. 3. DEN GEMENSAMMA ORGANISATIONEN AV MARKNADEN FÖR HUMLE 3. 1 Humlepolitikens viktigaste särdrag Den gemensamma organisationen av marknaden för humle upprättades redan 1971 genom i syfte att förbättra produktkvaliteten och skydda förordning (EEG) nr 1696/71 producenternas levnadsstandard. Eftersom gemenskapen medvetet har avstått från att upprätta en gemensam extern ordning och ett interventionssystem, är gemenskapens humlesektor starkt utsatt för konkurrensen på världsmarkaden. Huvudpunkterna i grundförordningen, som sedermera preciserades i särskilda förordningar från rådet eller kommissionen, handlar om avsättningen av humle enligt ett certifieringsförfarande och en ordning om "förutfastställelseavtal", erkännandet och främjandet av producentsammanslutningar samt utbyte med tredje land. Förordningen föreskriver även en ordning om stöd för humle som produceras inom gemenskapen. Gemenskapens finansiella stöd avser i huvudsak två åtgärder. Den första åtgärden gäller ordningen för arealstöd till producenter med otillräckliga inkomster. Den har påkallats regelbundet (under regleringsåret 1994 var arealstödet 495 ecu/ha för de aromatiska sorterna, 532 ecu/ha för de beska sorterna och 368 ecu/ha för de övriga och de experimentella sorterna). Den andra åtgärden gäller det särskilda stödet enligt förordning (EEG) nr 2997/87 för att uppmuntra producenterna att odla de sorter som bättre tillgodoser marknadens behov (i detta sammanhang hänvisas även till punkt 3. 2). I övrigt medverkar gemenskapen till främjandet av nya producentsammanslutningar som är under bildande, i den mån som det finns nationella anslag till det. Denna åtgärd är för närvarande endast av ringa betydelse eftersom nästan alla humleproducenter i gemenskapen redan anslutit sig till erkända producentsammanslutningar. Detta utesluter dock inte att nya sammanslutningar kan bildas till följd av en omstrukturering eller omorganisation. 32 Uppmuntra omställningen till andra sorter Den obalans mellan tillgång och efterfrågan som har funnits under flera år vad gäller de flesta beska sorterna och de svårigheter som detta medför för humleproducenterna i vissa regioner i gemenskapen har varit anledningarna till att rådet antagit särskilda åtgärder för att stödja sektorn 1987. Genom förordning (EEG) nr 2997/87 infördes ett särskilt stöd om 2500 ecu per hektar (begränsat till 1000 hektar per medlemsstat) till erkända producentsammanslutningar som för att ersätta de beska sorterna med åtar sig att genomföra ett omställningsprogram aromatiska eller superalfa-sorter. I juni 1989 antog rådet förordning (EEG) nr 1809/89 om ändring av förordning (EEG) nr 2997/87 för att öka antalet producenter som kan få stöd inom ramen för programmet för varietetsomställning. Enligt de nya kriterierna kan det särskilda stödet beviljas i hela gemenskapen och inte enbart i vissa regioner som förut. Även de restriktiva bestämmelserna upphävdes enligt vilka producentsammanslutningar enbart kunde delta i omställningsprogrammet under förutsättning att deras totala areal inte hade ökat under perioden 1986-1988. Genom att förlänga programmet till slutet av 1994, fast det från början skulle avslutas den 31 december 1990, får producentsammanslutningarna mer tid för att genomföra sina omställningsprogram. Förordning (EEG) nr 423/95 ändrades ännu en gång genom att tidsfristen för att genomföra omställningsåtgärderna förlängdes med två år (dvs. till slutet av 1996) för Spanien, Portugal och Belgien och med ett år för Förenade kungariket. Denna ändring blev nödvändig för Spaniens del sedan många odlare vars odlingsareal för humle vid den tiden omfattades av ett jordskiftesprogram, visat intresse för programmet för omställning av sorter. Det var dock inte möjligt att genomföra båda åtgärderna dvs. jordskiftet och sedan varietetsomställningen tre andra medlemsstaterna beror ändringen på bristen på odlingsmaterial (Portugal) och de dåliga klimatiska förhållandena (Belgien och Förenade kungariket). tidsfristen. För de inom den utsatta Gemenskapens program för varietetsomställning välkomnades av humleodlarna. Samtliga producentstater förutom för varietetsomställning som presenterats har redan blivit omprövade upprepade gånger, bl. a. för att ta hänsyn till begäran om att låta nya markområden omfattas av dem(se tabell E i bilaga). Irland har tillämpat det. En del av de program I de program som presenteras av de olika medlemsstaterna planeras i första hand nedläggning av traditionella beska sorter som Brewer's Gold och Northern Brewer, som får det allt svårare på värlsmarknaden att konkurrera med de amerikanska superalfa- sorterna, liksom - vad gäller Tyskland - nedläggning av den aromatiska varieteten Hersbrucker för vilken det saknas avsättningsmöjligheter. 4. SLUTSATSER Mot bakgrund av denna analys föreslår kommissionen att ett inkomststöd skall beviljas till odlarna för 1995 års skörd. Jämfört med 1994 års skörd innebär förslaget en minskning av den genomsnittliga stödnivån till producenterna för de tre grupperna av sorter. Med hänvisning till artikel 12a i förordning (EEG) nr 1696/71 föreslår kommissionen vidare att arealer odlade med experimentella sorter skall få samma stöd som varietetsgruppen "övriga". Möjligheten att bevilja produktionsstöd till experimentella sorter infördes år 1990 genom rådets antagande av förordning (EEG) nr 1780/90. Denna förordning är tillämplig på de marker som används för odling av experimentella sorter av humle i samarbete med ett forskningsinstitut och syftar till att uppmuntra urvalet som måste vara fortgående om man vill bibehålla gemenskapens konkurrenskraft vad gäller humleodling. 10 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING ŒGï om fastställande av stödbeloppet till producenterna i humlesektorn for skördeåret 1995 11 MOTIVERING Kommissionen föreslår rådet att, på grund av rapporten om produktion och avsättning av humle för skördeåret 1995, som är bifogad i bilaga, anta förslaget till förordning om fastställande av stödbeloppen till producenter av humle enligt följande. 444 ecu/ha aromatiska sorter 416 ecu/ha beska sorter övriga sorter 298 ecu/ha experimentella sorter 298 ecu/ha. I förslaget tas hänsyn till de relativa förändringar i intäkter och kostnader som uppkommit för de olika grupper av sorter i jämförelse med förra skörden och beviljas samma stöd till de experimentella sorterna som till gruppen "övriga". De genomsnittliga produktionskostnaderna är ungefar desamma som för skörden året innan (en ökning på endast 0,08 %), men för de tre grupperna av sorter ökade genomsnittsintäkten per hektar till 6 271 ecu/ha (+ 10,39 %), respektive 5 716 ecu/ha (+ 21,85 %) och 5 175 ecu/ha (+ 19,05 %). Enligt förslaget skall det därför ske en proportionell minskning av stödet till de tre grupperna av sorter. I jämförelse med skörden året innan har stödnivån för samtliga sorter minskat med 14,88 procent (från 510 ecu/ha till 434 ecu/ha). Förslaget innebär en kostnad för garantisektionen vid EUGFJ, som uppskattas till 12,2 miljoner ecu. 12 Förslag till RÂDETS FÖRORDNING (EGÏ om fastställande av stödbeloppet till producenterna i humlesektorn för skördeåret 1995 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1696/71 av den 26 juli 1971 om den gemensamma organisationen av marknaden för humle (1), ändrad genom Anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige och genom förordning (EG) nr 3290/94 av den 22 december 1994 (2) om nödvändiga anpassningar och åtgärder inom jordbrukssektorn för genomförande av de avtal som slutits inom ramen för handelsförhandlingarna i Uruguay rundan, särskilt artikel 12. 7 i denna, med beaktande av kommissionens förslag (3), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (4), och med beaktande av följande: Enligt artikel 12 i förordning (EEG) nr 1696/71 kan stöd beviljas till humleproducenter för att tillförsäkra dessa en skälig inkomst. Stödbeloppet fastställs per hektar och varierar beroende på varietetgrupperna, på genomsnittsintäkten för de arealer som är i full produktion jämfört med föregående skördar, på marknadssituationen och på kostnadsutvecklingen. ( l ) E G T n rL 175,4. 8. 1971, s. 1. (2) EGT nr L 349, 31. 12. 1994, s. 105. (3) EGT nr C (4) EGT nr C 13 Enligt artikel 12a i denna förordning kan stöd beviljas till producenter för arealer som används för odling av experimentella jordstammar för att uppmuntra färdigutvecklingen av nya sorter. Vid granskningen av resultaten för 1995 års skörd framgår behovet av att fastställa ett stödbelopp för de grupper av sorter som odlas inom gemenskapen. Producentstöd skall även beviljas för arealer som ägnas åt experimentella jordstammar. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE Artikel 1 1. För skördeåret 1995 beviljas ett stöd till humleproducenter i gemenskapen för de grupper av sorter som omnämns i bilagan samt för experimentella jordstammar. 2. Stödbeloppet fastställs till de nivåer som anges i bilagan. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i På rådets vägnar 14 BILAGA Stöd till humleproducenterna för skördeåret 1995 Sorter Belopp i ecu/ha Aromatiska Beska Övriga Experimentella jordstammar 444 416 298 298 15 TABELL A Humleodlingar i gemenskapen - antal och storlek 1995 Antal anläggningar Humleodlingarnas totala areal (ha) Areal per humleodling (ha) 1994 1995 1995-1994 1994 1995 1995-1994 1994 1995 i 1995-1994 Belgien Tyskland Spanien Frankrike Irland Österrike Portugal Förenade Kungariket 90 3. 282 1. 447 153 2 81 31 211 86 3. 122 1. 379 136 2 82 31 205 -4 -160 -68 -17 0 1 0 -6 384 21. 930 1. 156 670 13 238 100 3. 157 374 21. 885 1. 102 670 8 244 121 3. 095 -10,05 -45 -54 -0,29 -5,29 5,71 21,4 -61,72 4,3 6. 7 0,8 4. 4 6,5 2,9 3,2 15,0 4,3 7,0 0,8 4,9 3,91 3,0 3,9: 15,1 0,1 0,3 0,0 0,5 -2,6 0,0 0,7 0,1 EG 5. 297 5. 043 -254 27. 648 27. 499 -149. 24 5. 2 5. 5 0. 2 I I ; iordbruksomrak- 7 [ ningskurse' [ • janua: A v i s t a m a r k n a d en 1983* 1984: 1985 1986 1987 1988 1989! 1990? 1991 j 19921 19931 1994^ 1995 j ) Terminsmarknaden*) 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 2,65660 2,51457 2,30751 2,30397 2,17266 2,09725 2,07609 2,07609 2. 05586 2,05586 1,96992 1. 94962 1. 94962 2,65660 2,51457 2,30751 2,30397 2,17266 2,09725 2,07609 2,07609 2,05586 2,05586 1,96992 1,94962 1,94962 Kontrakt s om har slutits i förväg 1996 1997 1998 1999 2000 1,90616 1,90616 1,90616 1 90616 1,90616 , TABELL B Genomsnittliga priser för humlesorter i Tyskland 1983-2000 Hahertauer Tetfri anger Hersbrucker Norther Brewer Brewer's Gold DM/Ztr. ECU/Ztr. DM/Ztr. ECU/Ztr. DM/Ztr. ECU/Ztr. DM/Ztr. ECU/Ztr. DM/Ztr. ECU/ztr. 316 347 465 308 569 538 515 1-301 492 477 357 508 546 448 458 457 468 466 473 472 484 491 502 506 510 521 526 531 532 534 530 118,95 138,00 201,52 133,68 261,89 256,53 248,06 626,66 239,32 232,02 181,23 260,56 280,05 168,64 182,14 198,05 203. 13 214,48 225,53 227,35 233,13 238,83 244,18 256,86 261,59 267,23 275,95 278,57 279,10 280,14 278,05 500 405 495 330 590 545 546 1. 500 527 508 470 518 544 535 550 546 540 525 527 521 521 524 523 529 524 532 555 559 565 567 568 188,21 161,06 214,52 143,23 271,56 259. 86 262. 99 722. 51 256. 34 247. 10 238. 59 265,69 279,03 201. 39 218. 73 236,62 234,38 241,64 251,28 250,95 250,95 254,88 254,39 268,54 268,77 272,87 291,16 293,26 296,41 297,46 297. 98 170 197 301 226 541 512 410 989 345 327 68 165 152 418 415 403 406 404 403 398 394 377 364 354 355 356 339 337 334 334 335 63,99 78. 34 130,44 98,09 249,00 244. 13 197. 49 476. 38 167. 81 159,06 34,52 84. 63 77,96 157,34 165,04 174. 65 176,22 185,95 192. 16 191. 71 189. 78 183. 38 177,05 179,70 182,09 182,60 177,84 176. 80 175,22 175,22 175,75 262 176 245 150 198 337 301 1358 408 451 144 236 273 380 388 385 410 405 398 378 380 376 358 361 330 353 359 355 354 356 347 98. 62 69. 99 106. 18 65,11 91,13 160,69 144,98 654,11 198,46 219,37 73,10 121,05 140,03 143,04 154,30 166,85 177,95 186,41 189,77 182,07 183,04 182. 89 174,14 183,26 169,26 181,06 188,34 186,24 185,71 186,76 182,04 174 108 109 58 141 220 208 1. 006 298 300 75 120 133 358 364 352 345 329 299 276 275 256 261 271 271 270 258 252 246 255 216 65,50 42,95 47. 24 25. 17 64. 90 104. 90 100,19 484. 56 144,95 145. 92 38. 07 61. 55 68. 22 134. 76:1 144,76; 152,55^ 149. 74;! 151. 43; 142,57 j 132,941 132. 46 |i 124,52 jj 126,95: 137,57; 139,00 ii 138,49" 135,35| 132. 20 1 129,06 j 133,78 i| 113,32 j! *) Prisnoteringarna är ett genomsnitt av de kontrakt som har ingåtts under de föregående åren för den aktuella skörden. TABELL C Inkomst i ecu/hektar för humleodlingar i full produktion41 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994**) 1995 1995/94 (%) PER SORTGRUPP Aromatisk Bitter Annan PER LAND Belgien Tyskland Spanien Frankrike Irland Österrike Portugal Förenade kungariket 5. 586 4. 491 4. 196 5. 562 4. 633 4. 093 5. 663 5. 644 5. 365 5. 854 5. 415 3. 382 5. 339 4. 328 3. 948 4. 908 3. 939 3. 569 5. 681 4. 691 4. 347 6. 271 5. 716 5. 175 10,39% 21,85% 19,05% 4. 368 5. 238 3. 173 6. 170 5. 943 2. 452 5. 001 3. 995 5. 307 4. 473 5. 572 5. 283 4. 329 4. 577 11. 158 5. 616 4. 456 7. 450 10. 817 3. 322 5. 615 5. 931 5. 456 4. 441 5. 512 7. 901 1. 715 7. 212 6. 602 4. 818 2. 605 6. 320 9. 055 1. 495 5. 404 4. 908 3. 939 3. 569 6. 794 7. 109 1. 203 4. 803 5. 139 4. 935 5. 308 8. 346 6. 519 9. 313 1. 697 6. 548 4. 980 6. 079 4. 578 6. 978 7. 681 7. 620 3. 110 6. 203 -3,09% 23,18% -13,75% -16,39% 17,82% -18,18% 83,26% -5,27% PER LAND OCH HUMLESORT Aromatisk humle Bitter humle Annan 1994**) 1995 1995/94 % 1 9 9 4 ") 1995 1995/94 % 1994**) 1995 1995/94 % Belgien Tyskland Spanien Frankrike Irland Österrike Portugal Förenade kungariket 5. 091 5. 250 1. 910 8. 757 3. 980 6. 155 2. 760 7. 258 -21,82 17. 24 44,50 -17. 12 9. 249 7. 626 -17,55 8. 244 6. 890 -16,42 5. 175 4. 421 5. 311 5. 132 6. 519 1. 697 5. 506 5. 292 5. 954 4. 579 4. 448 7. 681 10. 157 3. 110 5. 688 2,26 34. 68 -13. 78 -13. 33 17. 82 83. 26 3. 31 2. 443 4. 115 2. 321 5. 694 -4. 99 38,37 12. 129 7. 452 -38,56 3. 936 4. 045 2. 77 *) För de nya odlingarna under 1995 och 1994 har beräkningarna gjorts på grundval av 40 och 65 % av inkomsterna från humleodlingar i full produktion. **) Siffrorna har, efter införandet av omställningen den 1 februari 1995. multiplierats med 1,207509 för att möjliggöra en jämförelse med 1995 års siffror. i* TABELL D Produktionskostnad per hektar i nationell valuta (M. N. ) och i ecu Jordbruk- Ar Gödning Insektsmedel Energikost Byggnader"*) Kostnader för Kapitalräntor Arbetskraft Diverse Totalt UtvscMingi M. N. ECU M. N. WEWm M. N. ECU M. N. ECU M. N. ECU M. N. ECU M. N. ECU M. N. ECU M. N. E CU riMd1994 nader utrustning jémförMls* 40,8337 1994 12. 134 297 34. 357 39. 5239 1995 11. 323 286 34. 357 wåm \:mm& 10. 296 252 17. 875 438 125. 301 3. 069 40. 462 991 179. 488 4. 396 50. 323 1,232 470. 236 11616 t % 10. 413 263 18. 700 473 129. 6111 3,279 40. 462 1,024 186. 282 4. 71S 50. 323 1,273 481. 471 | 12. 162 5,78 674 I 6581 i 83. 000 i 346 1. 954 mmm\ 345 1. 750 \mmm 3. 062 1. 571 827 424 3. 219 1. 651 1. 803 925 5. 610 2. 877 436 224 17. 585 9. 020 2. 899 1. S21 885 464 3. 2721 1. 717 1. 775 931 5. 760 3. 022 450. 236 17. 4491 9. 154 1,49 517 56. 500 wmzsz 115. 812 722 I 7. 0401 44 68. 125 425 32. 093 200; 475. 556 2. 965 60. 000 374 898. 126 5,599 sområknings- kurser #) + ") 1. 94962 1994 1,90616 1995 i 160,399 ! 1994 i 165,198] 1995 86. 643 j 524 58. 164 m^ssz 121. 543 i i 736 7. 377 i 45 71. 346[ t 432 32. 629 198 495. 806 3. 001 62. 660 379 936. 1681 5. 667 1,21 293 3. 061 i 463 8. 795 1. 331 3. 952 598 22. 658 3. 428 6. 171 934 54. 175 [ 0,196 1. 940 6,61023 1994 i 6,61023! 1995 1. 367 ! I 207 6. 231 1. 486f 225 5. 388 «m ^mms\ 2. 203 533 I 3. 0821 466 0,80863! 1994 100 124 1. 242 1. 536 450 556 450 556 0,829498 ! 1995 100 121 1. 500 i M &i 518 €24 405 486 250 13,7190 1994 6. 585 480 7. 662 558 20. 169 1. 470 7. 099 517 21. 487 8. 850 i ; 230 1. 339 3. 978 602 19. 841 3,002 6. 391 967 51. 219 ! 7,748 -5,46 1. 148 1. 420 2. 500 3. 092 380 470 6. 500 8. 038 856 1032 2. 600 3. 134 380 458 6. 609 7. 967 -0,88 16. 235 1. 183 36. 675 2. 673 22. 757 1. 659 138. 669 10. 108 284 301 1. 566 401 7. 701 574 21. 220 1. 583 7. 0481 526 21. 256 1. 585 15. 980 1. 192 36. 931 2. 754 23. 225 1. 732 138. 734 10. 347 2. 36 | 13,4084 j 1995 5. 373 j ! 160,399! 1994 53. 520 334 189. 660 1. 162 92. 000 574 36. 000 224 90. 000 561 0 407. 000 2. 537 213. 820 1. 333 1. 082. 000 6. 746 165,198 ; 1995 53. 520 324 189. 660 : il 148 92. 000 557 36. 000 218 90. 000 545 I. 0 438. 000 2. 651 203. 894 1. 234 1. 103. 074 6. 677 -1,01 B D Es Fr IM Oe P j I | ] I _D UK 0,7897! 1994 263 333 1. 000 W$B& 262 332 843 1. 067 1. 520 1. 925 2. 409 3. 051 1. 753 2. 220 713 903 8. 763 [ 11. 097 0,856563 1995 289 337 694 m-mö: 276 322 885 1. 033 1. 554 1. 814 2. 338 2. 730 1. 855 2. 166 828 967 8. 719 | 10. 179 -8,27 EG 1994 1995 p. 1994 = 1. 1. 1995 p. 1995= 1. 1. 1996 Underhåll och avskrivning / switch-over 1,207509 9. 130 j 9,136: 0,071 TABELL E Program för omställning till andra sorter som medlemsstaterna har infört i enlighed med bestämmelserna i förordning (EEG) nr 2997/87 (Läget i mars 1996) Omställning till följande sortgrupper (hektar) Aromatisk (ha) Super-Alfa (ha) Totalt (ha) Belgien Tyskland Spanien Frankrike Irland Österrike Portugal Förenade kungariket EG 44,31 432,10 125,00 306,90 908,31 222,88 567,90 230,00 45,00 121,40 693,10 267,19 1000,00 230,00 170,00 o,oo 0,00 121,40 1000,00 1880,28 2788,59. , ! I ! j l lo 27. 648 27. 499 -149 -0,54% 740. 756 840. 085 99. 329 13,41% 1,43 2. 419 5. 76% 82 27. 251 -247 TABELL 1 Humleodlingarnas areal, produktion av humle och alfasyra per produktionsland 1995 Areal Produktion Alfa Arealprognos I I II III Land ha 1994 ha 1995 ha (+/-) 1995/94 V VI VII Zentner 1994 Zentner 1995 Zentner +/- 1995/94 VIII Zentner +/- % 1995/94 Utbyte IX t/ha X Produktion i t on 1995 XI Procent 1995 IV ha (+/-) 1995/94 ("I/O -2,62% -0. 21% ^. 6 7% -0,04% -40,69% 2,34% 21,40% -1. 96% Belgien Tyskland Spanien Frankrike Iriand Osterrike Portugal Forenade kunaarike EG-15 U. S. A. Australien Nya Zeeland Jugoslavien*) Slovenien Tjeckien Slovakien Ukraina Polen Bulgarien Totalt CICH (-EG) Totalt CICH (+EG) Rumanien Ryssland Argentina Kina Japan Sydafrika ! j ' i i ! ! | ! i ! i ! ! i j | i ! I 384 21. 930 1. 156 670 13 238 100 3. 157 374 21. 885 1. 102 670 8 244 121 3. 095 (»-I) -10 ^5 -54 -0 -5 6 21 -62 (Vl-V) (VU/V) rVI/ll/20) 11. 233 568. 686 41. 366 22. 093 331 6. 316 1. 937 88. 794 12. 069 681. 081 33. 845 22. 075 206 6. 716 2. 533 81. 560 836 112. 395 -7. 521 -18 -125 400 596 -7. 234 7,44% 19,76% -18,18% -0,08% -37. 76% 6,33% 30,77% -8. 15% 1,61 1,56 1,54 1,65 1. 34 1,38 1,04 1. 32 (X/fVI/20)) 7,95% 5,33% 8,27% 2,45% 9,71% 6,55% 9. 47% 8. 71% 48 1. 814 140 27 1 22 12 355 17. 164 1. 131 345 576 2. 420 10. 200 1. 200 5. 400 2. 341 645 17. 479 1. 053 355 600 2. 370 10. 070 1. 100 5. 033 2. 401 625 315 -78 10 24 -50 -130 -100 -367 60 -20 1. 84% -6,90% 2,90% 4,17% -2,07% -1,27% -8,33% !j -6,80% 2,56% -3,10%J - 676. 395! 54. 140 i 15. 310 14. 100 70. 820 184. 400 21. 000 71. 850 48. 000 10. 430 715. 338 50. 980 15. 129 15. 235 76. 200 198. 260 20. 700 75. 686 65. 290 10. 126 38. 943 -3. 160 -181 1. 135 5. 380 13. 860 -300 3. 836 17. 290 -304 5,76% -5,84% -1,18% 8,05% 7,60% 7. 52% -1,43% 5,34% 36,02% -2,91% 41. 422 69. 070 41. 086 68. 585 -336 -485 - 0 , 8 1% -0,70% 1. 166. 445 1. 907. 201 1. 242. 944 2. 083. 029 76. 499 175. 828 6,56% 9,22% 2. 170 3. 510 461 7. 050 565 720 2. 200 3. 500 461 7. 050 535 640 30 -10 0 0 -30 -80 1,38% -0,28% 0,00% 0,00% -5,31% -11,11% 34. 540 32. 000 8. 500 340. 000 22. 080 26. 400 40. 000 45. 000 7. 500 340. 000 20. 600 24. 200 5. 460 13. 000 -1. 000 0 -1. 480 -2. 200 15,81% 40,63% -11,76% 0,00% -6,70% -8,33% 2,05 2,42 2,13 1,27 1. 61 0,98 0,94 0,75 1,36 0,81 1. 43 1,43 0,91 0,64 0,81 2,41 1,93 1,89 3. 351 262 99 30 214 317 31 117 152 35 4. 607 7. 026 100 81 19 935 71 123 9,37% 10,26% 13. 09% 3,99% 5,60% 3. 20% 3,00% 3,08% 4,67% 6,81% 7,41% 6,75% 5,00% 3,60% 5,07% 5,50% 6,89% 10,17% Varlden totalt 86. 393 86. 133 -260 -0,30% 2. 417. 527 2. 562. 412 144. 885 5,99% 1,49 8. 584 6,70% *) Estimationer Källa: Medlemsstaterna + International Hop Growers' Convention (IHGC) + Horst Report XII Utbyte kg/ha 1995 (IX*1000 •xn 128 83 127 40 130 90 99 115 XIII ha 1996 360 21. 800 1. 054 716 8 246 45 3. 023 XIV Utveckiing ha 1996-95 fXIIMI) -14 -85 -48 46 0 2 -77 -72 192 248 279 51 90 31 28 23 63 55 106 96 45 23 41 133 133 192 100 17. 880 1. 030 372 j 600 2. 370 9. 500 1. 000 4. 033 2. 551 505 39. 841 j 67. 092 I i j 401 -23 17 0 0 -570 -100 -1. 000 150 -120 -1. 245 -1. 492 j I TABELL 2 UPPSKATTAD TERMINSFÖRSÄLJNING 1996-2000 Zentner = 50 kg Land 1996 1997 1998 1999 2000 och senare Belgien Tyskland Spanien Frankrike Irland Österrike Portugal Förenade kungariket 1. 595 431. 779 32. 130 22. 381 170 4. 100 4. 000 58. 294 1. 360 348. 646 32. 160 20. 953 4. 100 4. 600 44. 451 1. 100 260. 898 32. 160 20. 428 *) 4. 000 4. 600 32. 380 500 174. 400 *) 18. 713 *) 4. 000 *) 22. 720 100 113. 318 *) 16. 110 *) 500 *) 17. 840 EG-15 554. 449 456. 270 355. 566 220. 333 147. 868 Nya Zeeland USA Australien Polen Tjeckien Slovakien Slovenien Serbien Ungern Ukraina Bulgarien 13. 332 540. 906 35. 000 45. 000 110. 000 10. 000 50. 000 *) *) *) *> 11. 410 371. 423 25. 000 45. 000 80. 000 10. 000 36. 000 *) #) *) *) 7. 072 303. 284 25. 000 45. 000 60. 000 8. 000 25. 000 ') *) *) *) 3. 247 134. 491 20. 000 45. 000 60. 000 8. 000 15. 000 *) ') *) ') 2. 972 92. 507 *) *) *) 7. 000 10. 000 *) *) *) Totalt CICH (-EG) Totalt CICH (+EG) 804. 238 1. 358. 687 578. 833 1. 035. 103 473. 356 828. 922 285. 738 506. 071 112. 479 260. 347 *) Uppgifertna inte finns eller att de inte har lämnats av produktionsländerna Källa: International Hop Growers' Convention (IHGC) + Medlemsstaterna VL Ar AREAL PRODUKTION UTBYTE PRIS I TYSKLAND TABELL 3 VÄRLDSPRODUKTION AV HUMLE 1973- 1995 I VI VII VIII IX (% alfa) V*20/ll*100 (kg/ha) V'1000/1 DM/Ztr = 50kg kontrakt DM/Ztr = 50 kg kontant I II III (ha) (Ztr = 50 kg) (t) iro. 05 VI (t/ha) lll/l V (alfa t) 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 ! ! ,| ! ii t f i| I; |l ! ! I il ji ji i j ! :i |j jj ii ii il 2. 366. 020 2. 223. 520 2. 270. 040 2. 135. 200 2. 355. 920 2. 200. 173 2. 359. 848 2. 378. 772 2. 652. 833 2. 966. 785 2. 651. 851 2. 472. 791 2. 419. 725 2. 372. 455 2. 366. 497 2. 407. 032 2. 435. 121 2. 286. 671 2. 618. 744 2. 478. 345 2. 817. 586 2. 417. 527 2. 562. 412 81. 247 82. 083 80. 527 78. 206 79. 262 80. 230 81. 224 86. 348 92. 434 95. 532 92. 688 88. 701 86. 700 85. 699 87. 274 90. 044 91. 653! 92. 864! 91. 512! 91. 503! 90. 185; 86. 393 86. 1331 !• ! 118. 301 111. 176 113. 502 106. 760 117. 796 110. 009 117. 992 118. 939 132. 642 148. 339 132. 593 123. 640 120. 986 118. 623 118. 325 120. 352 121. 756 114. 334 130. 937 123. 917 140. 879 120. 876 128. 121 1. 46 1,35 1,41 1,37 1,49 1,37 1,45 1,38 1,43 1,55 1,43 1,39 1,40 1,38 1. 36 1,34 1,33 1,23 1,43 1,35 1,56 1,40 1,49 7. 468 6. 627 7. 230 6. 137 7. 066 6. 374 7. 348 7. 046 7. 997 8. 805 7. 543 8. 165 6. 990 7. 528 8. 414 7. 382 7. 549 6. 860 8. 773 7. 913 9. 862 7. 494 8. 584 6,31 5,96 6,37 5,75 6,00 5,79 6,23 5,92 6,03 5,94 5,69 6,60 5,78 6,35 7. 11 6,13 6,20 6,00 6,70 6,39 7,00 6,20 6,70 91. 92 80,74 89,78 78,47 89,15 79,45 90,47 81. 60 86,52 92,17 81,38 92,05 80,62 87,84 96. 41 81,98 82,36 73,87 95,86 86,48 109,35 86,75 99,66 ] SENOMSNITT PRIS I USA X $ / lb (11b = 453,59 gr) 331 331 331 327 319 297 324 341 377 390 405 409 401 410 405 398 387 384 375 367! 364 i 359j! 371 II 365 II 207 235 221 264 128 290 533 1. 400 606 167 210 191 245 151 301 378 326 1. 190 391 382 133 227! 261: 367 I 0,75 0,80 0,83 0,85 0,90 0,90 0,98 1. 51 1,51 1,74 1,93 2. 10 2,03 1,78 1. 51 j 1,40 I 1,38! 1,47 1,60 1,74 1,76 1,81 | 1,74 | 1,441| ij ! ' Genomsnitt 86. 889 2. 444. 168 122. 208 1,41 7. 615 6,22 87,60 ii Index 95 ;| (1973 = 100) Index 95 i| i| (1982 = 100) 106% 108% 108% 102% 115% 106% 108% 112% 126% 232% 90% 86% 86% 96% 97% 113% 108% 95% 156% 100% TABELL 5 Humleproduktion och genomsnittpriser utanför kontrakt och under kontrakt 1980-1995 Produktion Genomsnittspriser 1 Utanför kontrakt* 50 kg 2 Under kontrakt 50 kg 3 Under kontrakt % 2/(2+1) 4 Utanför kontrakt ECU/50 kg 5 Under kontrakt ECU/50 kg 67. 385 154. 754 363. 795 223. 549 195. 478 173. 339 202. 218 161. 850 119. 035 169. 083 70. 306 235. 415 103. 879 390. 867 142. 973 149. 815 723. 983 768. 155 763. 131 744. 142 728. 662 718. 124 667. 937 634. 361 632. 255 641. 429 644. 352 679. 700 622. 778 639. 633 594. 831 685. 850 91% 83% 68% 77% 79% 81% 77% 80% 84% 79% 90% 74% 86% 62% 81% 82% 469 226 65 92 70 92 63 123 159 135 469 165 168 66 123 140 133 163 177 183 190 173 170 168 170 164 167 167 160 158 161 197 EG A. 1980 - 1995 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 B. 1995 Belgien Tyskland Spanien Frankrike Irland Österrike Portugal Förenade kungariket ') Ej sålda kvantiteter ingår inte. 1994 1995 1994 1995 7. 699 130. 949 2. 409 1. 204 7. 554 4. 371 550. 122 32. 013 19. 186 206 6. 716 2. 533 70. 705 36% 81% 93% 94% 100% 100% 100% 90% 111 120 52 152 0 0 0 212 119 138 116 143 0 0 0 201 142 156 124 206 213 282 63 185 173 195 144 217 287 274 132 230 i<\ Grupp A/I TABELL 6: AREAL (HA) MEDLEMSSTATERNAS REDOVISNINGAR PRODUKTION (50 kg - 1 Zantnar) T HUMLE 1995 INKOMSTER (ECU) Aromatisk humle Totalt Nya arealer Nya Arealer Full Produk Utbyts Sort Ursprung B+C+D 1995 1994 1994 » re tion Produktion (B'0,4)+ (C*0,65) • D 50kg/ha F /A 37 44 1. 142 888 37 46 22 1 341 308 3 80 402 :*8S 50 1. 055 0 jiiiäi 1 1. 133 3 0 3 4. 958 10 210 67 o 3. 705 0 39 173 ~mm «Aurora OE Bramling Cross UK EG EG Challenger Fuggles Goldings iHaltertauer B FR UK UK B OE UK B D FR mm EG Wäfä Sees fflHallert. Tradition B D FR OE Hersbrucker Spät B D OE Mueller »Mailing Perle Progress ISaaz [Spatter iSpalter Select IStrisselspalt "ettnanger WVG w®. EG EG SSe:; EG må EG ~mm. EG EG OE B D ES OE D OE FR UK EG SUMMA B AROMATISKA 0 SORTER ES FR OE UK EG 37 43 14 1 335 279 3 80 343 48 852 o mm o 613 0 0 må 3 4. 944 10 4 « 6i 209 66 0 3. 268 0 34 mm 20 1 269 0 'W& 0 281 0 5 295 3 80 372 49 944 0 1 888 1 0 « 91 3 4. 951 10 4m 210 67 o 3. 513 0 37 58 85 135 39 m 1 161 o liai o 251 3 må o 156 SitäB 30 165 1. 367 1 1. 368 589 1. 061 106 81 13. 663 0 593 235 1. 376 15. 948 93 260 m 25 29 "B 20 0 114 838 18 25 2 877 0 18 6 127 1. 030 162 1. 014 1 554 1. 019 52 71 12. 090 0 555 228 1. 135 14. 080 163 1. 220 1 572 1. 040 80 76 12. 938 0 575 233 1. 264 15. 085 H Termin 1. 142 833 335 29 8. 678 iH 5. 785 59 2. 312 8. 636 åöÉÖÉ 368 21. 640 0 Msm 8 26 938 8 Mim 45 129. 390 254 WÊÊÊ. 3906 1. 794 101. 871 4 960 2. 976 0 145 3. 141 37 756 22 ¥ 3 * * 7* 18048 20 735 1754 Ä il 815 345. 522 4 18. 077 6. 492 28. 661 399. 570 Avista Ej satt Tsrmin Avista F - (H+l) N#H Q 'l 55 65 0 434 426 744 Hi 1. 095 4. 607 4 23 6. 655 W&i& 11 20. 910 mm 2 4 62 22. 821 imm 61 m 347 5. 027 wm 695 1 162 225 1. 253 63. 991 0 699 0 2. 061 68. 004 290. 296 221. 961 67. 703 8. 286 2. 336. 136 1. 615. 357 12. 766 676. 658 2. 591. 009 6 7 5 60 5. 914. 740 0 5 9 6 2. 0 00 1. 397 5. 483. 246 0 2. 088 7. 952 24. 165554 64. 407 672. 120 468. 289 18. 918. 839 638 265. 782 tfi 1 8 5 5 5* 833. 805 o 30. 047 WÊÊÈ 866. 751 7. 942. 752 5. 743 7 * 48 4 «5 4. 004. 452 5. 787. 038 507. 435 \ 157. 078 69. 780. 786 638 4. 013. 376 1. 773. 263 8. 105. 702 83. 830. 843 13. 998 12. 662 0 101. 335 124. 831 o o 237. 124 116. 227 1. 317511 539 2. 414 1. 110537 0 0 806 1. 667. 394 0 1W8500 352. 607 0 4. 118. 450 0 0 4. 118. 460 47. 940 11. 477 o 99. 941 862. 377 0 862377 110. 369 332533 69. 084 - 143. 586 9. 860. 451 0 110. 908 0 594. 314 10. 709. 258 13 10 415 0 10 0 415 0 30 455 31 19 19 25 27 20 29 30 0 18 16 30 25 30 27 o 34 14 25 ÉÉ 18 37 16 21 31 21 33 21 19 25 30 14 32 28 22 29 M Totalt K + L* (J * 0. 7 * O) 290. 296 235. 959 80. 365 8. 286 2. 438. 452 1. 741. 214 12. 766 676. 658 2. 829. 248 183. 487 7. 231. 951 539 7 4 1 5 8 70 3. 811 6. 593. 483 0 2. 088 8. 758 25. 832. 648 64. 407 1. 024. 727 4 6 8 5 89 23. 037. 289 638 265. 782 23 303. 708 8 8 4 5 10 11. 477 30. 047 tâÊÈ&. 968. 708 8. 805. 129 5. 743 8. 810 872 4. 160. 902 6. 119571 576. 734 300. 664 79. 642. 315 638 4. 170. 312 1. 773. 263 8. 706. 071 94. 590. 204 gSENOMSNITSPRIS (Ej 50 KG INKOMSTER (ECU) ha Termin Avista Total odlad FuN produktion S /R T /R M /A M /E 254 267 2 02 283 2 69 WÊÊ 279 2 15 293 300 WÊ 183 273 0 183 204 0 261 177 187 254 172 261 0 186 166 277 280 o 207 276 210 261 wm 222 279 289 193 202 166 222 273 283 210 7. 816 5. 118 3. 725 7. 082 7. 154 5. 657 3. 696 8. 505 7. 037 3. 682 6. 855 4. 145 H i ll 3. 682 5. 819 0 4. 641 2. 507 5 5 10 6 5 53 4. 880 6. 979 o 6 5 18 2. 277 6. 794 :6:223( 5. 111 6. 924 3. 339 WÊSÈ 5. 871 6. 441 5. 469 mm 7. 067 5. 767 5. 420 3. 7Ö5 5. 829 2. 277 7. 033 7. 555 6. 326 5. 931 255 196 0 2 33 293 oj 01 3198 11$ 106 286 I29J Wm 1061 167 oj OJ mm 761 80 0 143 0 180 0 0 iaäi 271 189 0 288 172 0 159 286 307 115 154 0 159 0 288 157 7. 853 5. 338 4. 737 7. 082 7 5 23 7. 404 5. 895 3. 775 8. 505 7. 614 Wm 3. 733 7. 663 5. 282 J :::^46»l 4. 737 7. 423 0 4. 641 ] 2. 5071 5. 2181 6. 2531 * 2 i a| 4. 888 7. 019 o 6. 558 2. 760 7. 090 i«iiS63: 6. 555 6. 963 3. 339 3,900 5. 927 7. 216 5. 469 7 5 72 5. 884 7. 215 3. 980 6. 155 2. 760 7. 258 7. 626 6. 890 6 5 71 6. 216 59 2. 312 9. 385 IM! 1. 463 26 247 4 30; 33. 593 j Oj 8! 56 150. 3001 2541 *5S*1$: 6 3 68 1. 794 124692 4 960 3. 1661 61 145 må 3 498 42 783 22 Hi 19. 157 21. 897 1. 980 2. 068 409. 523 4 19. 191 6. 492 30. 752 468. 029 Grupp B/II AREAL (HA) PRODUKTION (50 kg - 1 Zentner) INKOMSTER (ECU) SENOMSNITSPRIS (El INKOMSTER (ECU) TABELL 6: MEDLEMSSTATERNAS REDOVISNINGAR - HUMLE 1995 (fortsättning 1) Bitter humle A Totalt B - N yä arealei areaiei Arealer före Sort Ursprung B » C »D 1995 1994 1994 Produk tion Ful Produktion (B*0,4)+ (C0. 65) • D Utbyte SOkg/ha F /A H Tennin Avista "ETsaT T e n n in Avista T o t a l t— 50 KG N T e r m in I Avista ha total odlad I—FÛT I produktion Ï K + L + Q *l (J * 0. 7 * O) S /R T /R M /A M /E (Brewer's Gold pullion Chinook tealena äH-3 Leones I H -7 Leones ^Hallertauer Magnum HNorthdown [INorth. Brewer Nugget £ pmega prion Target fVeoman SUMMA BITTRA SORTER B D FR » EG FR EG FR EG ES EG EG ES 4 1. 140 16 mm 47 737 300 13 1. 850 5 6 Wffiå 18 7 352 1 4 1 504 4 2 B D ES FR IRL UK B D FR UK B 0 ES FR P UK B D FR OE UK B FR UK B D ES FR IRL OE P UK WÈ- iSEöS m EG EG 8 360 387 61 4511 6 3 wm 8 666 60 27 121 WÈÈ 110 182 101 16 0 o 137 57 2 11 iså 19 SEGï 1. 242 wm 10 Må mm EG 291 8. 127 1. 102 77 8 0 121 1. 651 11. 376 22 663 63 5 11 16 780 3 124 1 6 20 m 56 515 20 13 20 33 657 4 1. 135 15 ii 47 717 300 4 994 ::>8Q6: 8 330 •m 57 4. 171 6 3 mm 5 407 1 19 91 110 121 85 13 0 1. 223 1 4 42 213 6. 949 1. 018 59 8 0 91 1. 602 9. 940 4 1. 138 16 »i 47 1 730 300 9 1. 424 2 3l wm 8 3 48 59 4. 1 94 6 3 wm 7 5 42 25 24 108 110 156 93 15 0 1. 233 1. 496 23 5 43 258 7. 549 1. 057 69 8 0 108 1. 630 10. 679 115 49. 942 9 02 2. 047 22 29593 4. 105 3 87 51. 367 44 100 206 10. 362 1. 564 134. 807 166 33 226 22. 590 400 1 159 2. 533 80 3993 6 9 64 4. 154 443 1 38. 413 4$m 702 92 991 mm 9. 957 268. 900 3 3. 8 42 2. 8 84 206 1 2. 533 49. 900 368. 222 44 28 40 14 15 29. 916 589 600 22 27. 895 4. 105 o 40. 039 9 62 27 2 9] 206 9. 897 581 109. 402 50 33 83 16. 291 35 2. 533 50 3134 2. 502 2 852 310 1 26 36 38 41 ! 27 i 391 31 M 387 11. 328 35 38 432 ÉÉÉ 983 25 405 106 0 143 6. 299 346 30 859 4462 1. 302 133 31. 100 4 268 376 40 578 964 3. 556 202. 234 32. 009 1. 109 206 1 2 533 41. 659 283. 306 •mM 326 52 355 6. 4 01 66. 666 2. 409 505 5. 085 81. 066 100 20. 026 106 1. 447 F-W*n o o 206 N *H 1. 518 4. 237. 483 58. 619 0 91. 283 3. 523 7. 449 1. 397. 290 1 2 5 25 wmm 106. 276 2. 028 -630 3. 925. 948 679. 619 o 8. 128. 957 1. 495 9. 814 2 1 4. 8 33 55. 525 1. 877. 937 5. 826 5. 818 8. 967 5. 634. 773 87. 474 197. 559 3. 523 4. 094. 064 679. 619 55. 525 10. 006. 894 7. 321 15. 633 wmuM o 53 59. 220 2. 733. 812 0 120. 538 5 9 5 20 2. 864. 701 101. 286 20. 260. 055 8. 598 9. 632 107. 526 3. 6 3 8. 5 01 1 1. 1 24 0 :::20. 379jri] * 7 5 7 * * S* 0 0 54 1. 055 0 1 o o -o o 3. 045 MOM 0 0 -576 1571 0 0 0 3. 156 3. 851 14. 686 2. 914. 357 0 5. 513 335. 406 WÊtém 9. 865 603. 401 414. 260 535. 640 48. 222 261 5. 257. 459 6 5 5 5. 8 43 j 65. 608 6. 656 82. 652 154:916 597. 358 36. 771. 176 4. 607. 062 140. 945 59. 220 261 335. 406 8. 093. 420 50. 604. 847 1 2. 2 48 862. 487 57. 598 8. 163 0 8. 0 90 109. 507 5 4 8 5 57 1 8 1. 0 08 16. 863 0 640. 277 1. 386. 406 3 7. 1 29 6. 633 50. 977 « 4 7 38 m 768. 134 8. 173. 006 2 7 8. 2 57 6 0. 8 26 0 0 0 8 1 9. 8 82 10. 100. 106 2 0 8. 8 13 23. 898. 556 20. 454 9. 632 54. t3T. 4S4 26. 933 3. 7 7 6. 8 45 63. 852 1 0 0. 5 02 335. 406 4. 3 0 * 5 37 17. 955 712. 907 962. 517 716. 648 65. 086 261 6. 2 1 7. 5 01 ïwum 102. 737 13. 289 139. 459 2 5 5 4 8 5! 1. 365. 492 4 4. 9 4 4. 1 81 4. 8 3 8. 7 20 309. 005 5 9. 2 20 261 335. 406 9 5 6 9. 5 04 61. 040. 778 101 142 100 152 157 141 166 0 2 03 166 158 287 276 174 185 172 292 177 179 0 157 132 197 193 166 188 155 261 169 175 166 143 må 168 182 144 127 287 261 132 194 179 75 70 115 mm 73 2. 045 4. 943 5. 593 mm 4 5 03 4. 404 2. 059 4. 9501 5. 6231 mm 4 5 03 4. 404 106 144 166 166 151 0 279 109 143 105 0 mm 85 137 166 118 0 ËH 270 127 123 139 127 0 150 114 129 144 'må 120 123 116 121 0 0 0 161 125 5. 555 2 5 65 4. 437 5. 409 1. 494 2. 567 7. 681 7. 968 mm 3. 450 5. 675 3 5 57 3. 853 wm 3. 405 5. 654 1. 067 3. 735 2. 763 mm 5. 792 6. 4811 5. 298; 7. 096; 3. 971 i 10. 157 5. 006 6. 166 i 4. 293 2. 947 3. 206; msm 4. 693 5. 530 4. 392 4. 025 7. 681 10. 157 2. 763 5. 616 5. 366 j 5. 612 2 5 65 6. 071 7. 025 3. 351 4. 488 WÊÊ 7. 681 8 5 32 må 3. 553 5. 699 3. 303 3. 853 1 3. 986 6. 963 2. 539 4 5 30 3. 110] 5. 792 6. 481 6. 1 83 7. 693 4. 3 31 10. 157 5. 0 4 41 s. aaol 4. 400 2. 947 3. 2 0 9| 3. S82^ 5. 2 92 5. 954 i 4. 5 79 I 4. 4 48 7. 681 j 10. 157 | 3. 1 10 5. 6 88 5. 716 Grupp C/Ill AREAL (HA) PRODUKTION (50 kg = 1 Zentner) INKOMSTER (ECU) EWÖMSNITSPRlS (É 50 KG ha TABELL 6: MEDLEMSSTATERNAS REDOVISNINGAR - HUMLE 1995 (fortsättning 2) ANDRA Totalt B Nya areaJei N ya a r e a l er Arealer före 1995 1 9 94 1994 Sort Ursprung B+C*0 »Record Produk tion Ful Produktion (B*0,4)+ (0*0,65) • D Utbyte 50kg/ha F /A 2B 44 mm EG HZenrth Andra. UK 0 inklusive OE experimentella UK sorter S Ä S s l i Ö S Sl 18 WM * ' ' S U M MA A N D RA S O R T ER B D OE UK EG 2 95 9 68 174 o 2 0 18 21 7 8| Ml 12 9 48 ! Éli 2 90 9 51 SäSSSSSfiSSSg >?:•; 2 86 9 32 1 28 1 52 2. 310 £&* 86 348 223 823 139» 44 2. 658 223 909 3. 834 31 24 28 25 13 22 H Termin Avista Ej salt Tennin Avista Totalt Termin Avista Total odlad areal FuH produktion F-w*n N *H OM (J * 0. 7 * O) S /R T /R M /A M /E K + L + o 2. 063 -2JB6& 83 303 223 302 929Î 0 2. 366 223 385 2. 975 44 247 ÉÉl 405 46» 44 292 408 744 0 0 115 t» 0 0 0 115 115 0; 4 0 9. 1 02 i 4. 3 17 3 7. 1 89 4. 317 446. 291 1 8. 7 01 ! 59. 768 65. 600 ! 65. 332 i «OJ*»! 644 7. 011 0 101. 575 406. 587 0; 468. 870 ! 65. 600 84. 033 618. 504 4. 317 44. 201 0 102520 150. 738 19. 346 66. 780 65. 600 187. 082 319,4621 4. 317 513. 0711 65. 600 206. 407 7 8 5. 5 41 0 1 96 m 225 197 294 216 33Q m 0 198 294 218 208 98 1 51 mi 215 156 0 251 2*1 96 151 0 250 202 2. 321 5. 649 »aw 6. 909 4. 174 7. 321 2. 851 2. 3 21 5. 7 18 6. 909 5. 542 7. 452 3. 879 4J624 2. 3 21 5. 4 01 7. 3 21 3. 0 17 4. 5 09 2. 321 5. 694 7. 452 4. 045 5. 175 • iWMMwSääatei^ Sväs?5 T O T AL S U M MA a 373. 95 31 57 286 335 12. 069 32 4. 3 71 7. 6 99 754. 436 9 1 6. 0 37 1. 6 7 0. 4 73 2 1. 8 8 5 , 00 1. 366 1. 3 94 1 9. 1 25 20. 5781 681. 061 31 550. 122 1 3 0. 9 49 10 1 0 7. 0 2 0. 8 32 1 8. 0 7 7. 6 58 125. 099. 456 ES FR IRL OE 63 25 1. 1 0 2. 00 669. 71 7 , 71 2 4 3. 71 1 2 1 , 40 UK 3. 095,28 148 20 31 20 178 1. 019 1. 0 5 71 3 3. 8 45 814 644 j 22. 075 237 91 241 108 206 6. 716 2. 533 2. 769 2. 944 81. 560 31 33 27 26 21 26 31 3 2. 0 13 2. 409 •576 4. 607. 700 278557 4. 839. 357 1 9. 1 86 1. 204 1. 685 4. 1 5 4. 3 21 1 7 1. 7 34 206 6. 716 2. 5 33 59. 220 1. 8 3 9. 1 24 335. 406 4. 494. 367 59. 220 1. 8 3 9. 1 24 335. 406 70. 705 7. 554 3. 3 01 16583. 155 1. 516. 416 18563. 410 6 8 5. 8 50 1 4 9. 8 15 4. 4208 1 3 5. 0 5 4. 1 93 2 0. 9 6 0. 1 02 156. 447. 176 bordbruksornrakninqslcurBer 1. 1. 1 9 96 EG 2 7. 4 9 8. 75 1. 643 1. 7 07 2 4. 1 48 2 5. 9 15 8 4 0. 0 85 ffîi^ïiïiïïixàmiï&ïMïïïïïït&ifà 119 138 4. 467 4. 980 5. 716 6. 079 116 4. 391 143 6. 7 11 4. 578 6. 978 7. 681 ! 7. 6 81 7. 546 i 7. 620 0< 2. 763 i 3. 1 10 201 5. 900 6503 1 4 01 5. 6 89 6. 0 3 71 173 195 144 217 287 274 132 230 197 REDOVISNING AV BUDGETKONSEKVENSERNA BUDGETPOST: 181 ÅTGÄRD: ANSLAG: 18 miljoner ecu Förslag till rådets förordning om fastställande inom humlesektorn av stödbeloppet till producenterna för skördeåret 1995. RÄTTSLIG GRUND: Artikel 43 i fördraget ÅTGÄRDENS MÅL: Fastställande av stöd per hektar för vissa grupper av humlesorter för skördeåret 1995. BUDGETKONSEKVENSER PERIOD PÅ 12 MÅNADER INNEVARANDE RÄKENSKAPSÅR (96) miljoner ecu FÖLJANDE RÄKENSKAPSÅR (97) miljoner ecu 5. 0 5. 1 UTGIFTER - GEMENSKAPENS BUDGET (EXPORTBIDRAG OCH STÖD) - NATIONELLA BUDGETAR - ANDRA SEKTORER INKOMSTER - GEMENSKAPENS EGNA MEDEL (AVGIFTER/TULLAR) - NATIONELLT 12,2 6,1 6,1 1998 1999 2000 5. 0. 1 5. 1. 1 UTGIFTSPROGNOS INKOMSTPROGNOS 5. 2 BERÄKNINGSSÄTT: Aromatiska sorter Beska sorter Övriga ha ecu/ha miljoner ecu 444 416 298 15 948 x 11 376 x x 174 27 498 7,08 4,73 0,05 11,87 (dk) 1 030 = 12,2 miljoner ecu (B) 6. 0 6. 1 6. 2 6. 3 FINANSIERING MÖJLIG GENOM ANSLAG UNDER BERÖRT KAPITEL I INNEVARANDE BUDGET JA FINANSIERING MÖJLIG GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I INNEVARANDE BUDGET BEHOV AV TILLÄGGSBUDGET ANSLAG SOM SKALL FÖRAS IN I KOMMANDE BUDGETAR JA ANMÄRKNINGAR: Den nya åtgärden innebär en besparing på 2,7 miljoner ecu för skördeåret 1995 jämfört med prognoserna i 1996 års budget. m ISSN 1024-4506 KOM(96) 226 slutlig DOKUMENT SV 03 Katalognummer : CB-CO-96-236-SV-C ISBN 92-78-04424-5 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg zn