title: Ehdotus neuvoston päätökseksi tehty yhteisön kalastusalan uudelleenjärjestelyyn tähtäävistä tavoitteista ja yksityiskohtaisista säännöistä 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 2002 kestävän tasapainon löytämiseksi kalavarojen ja niiden hyödyntämisen välillä

eurovoc_concepts:
Community fisheries
common fisheries policy
fishery management
fishery resources
fishing fleet

formats: html pdf pdfa1b print

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 05. 1996 KOM(96) 237 lopull. 96/0142 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI tehty yhteisön kalastusalan uudelleenjärjestelyyn tähtäävistä tavoitteista ja yksityiskohtaisista säännöistä 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 2002 kestävän tasapainon löytämiseksi kalavarojen ja niiden hyödyntämisen välillä (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Yhteisön laivaston uudelleenjärjestelyn tausta Yhteisön kalastuslaivasto hyödyntää kalavaroja liiallisesti siinä määrin, että tiettyjen kalakantojen tila on kriittinen ja huomattavasti kestävän kehityksen periaatteen edellyttämää tasoa heikompi. Tällainen tilanne kyseenalaistaa jopa kalastustoimien jatkuvuuden, heikentää koko unionin alueen kalastusketjua ja vaarantaa kalastuksesta riippuvaisten alueiden talouden tasapainon. Äskettäin kalastuksesta vastaavien ministereiden neuvosto sai komissiolta tiedonantoja kalastuksen hyödyntämisedellytysten uudesta huononemisesta ja niistä toimista, joihin olisi ryhdyttävä mahdollisimman pian alaa koskevan syvän kriisin korjaamiseksi. Olisi tunnustettava, että eräs tilanteesta pääasiallisesti vastuussa oleva tekijä on yhteisön laivaston huomattava ylikapasiteetti, jota toisiaan seuranneet pienentämisohjelmat eivät ole kyenneet riittävästi rajoittamaan. Näissä olosuhteissa on välttämätöntä jatkaa yhteisön laivaston uudelleenjärjestelyä kalavarojen ja niiden hyödyntämisen välisen kestävän tasapainon varmistamiseksi. 2. Alustavat työt: biologiset huomiot ja neuvottelut ammattilaisten kanssa Tarvittavien uudelleenjärjestelyyn määrittämiseksi komissio on toiminut kahdella tavalla: liittyvien toimenpiteiden luonteen ja tärkeyden koonnut yhteen kansainvälisesti tunnettujen riippumattomien asiantuntijoiden ryhmän, jonka tehtävänä oli laatia kertomus tarvittavista toimenpiteistä, jotta kalastuskuolevuus laivastoittain saataisiin kalastuksen kestävää kehitystä vastaavalle tasolle; järjestänyt 35 alueellista ja Euroopan laajuista alan ammattilaisten tapaamista, joissa käsiteltiin alan uudelleenjärjestelyn sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia kalastuksesta riippuvaisilla alueilla sekä kalastusketjun osalta. Asiantuntijaryhmän komissiolle 23. 3. 1996 jättämän kertomuksen päätelmät osoittivat, että useiden kalastuksen lajien osalta kalastuskuolevuutta olisi nopeasti vähennettävä vähintään 20 prosenttia todellisen vaikutuksen aikaansaamiseksi ja aluksi enintään 40 prosenttia vähennyksen ensimmäisten vaikutusten mittaamiseksi. On käynyt ilmeiseksi, että tiettyjä sellaisia kalakantoja, joiden tila arvioidaan kriittiseksi, koskevat toimenpiteet olisi toteutettava välittömästi, heikkoja kantoja koskevat toimenpiteet olisi toteutettava mahdollisimman nopeasti ja tasapainoisten kantojen osalta olisi vähintään estettävä teknisen kehityksen kalastuskuolevuutta lisäävä vaikutus. Alueellisten neuvottelujen yhteydessä kävi ilmi, että laivaston uudelleenjärjestelyä koskevia toimenpiteitä olisi sovellettava eriyietysti ja järkeviä määräaikoja noudattaen, koska niillä on vaikutuksia kaikkiin rannikkoalueiden kalastukseen liittyviin toimiin. Erityisesti kävi ilmi, että pienimuotoista rannikkokalastusta, joka on paikallisesti merkittäviä varoja hyödyntävänä laajasti työllistävä laivaston osa, voitaisiin käsitellä erityistapauksena. Näiden neuvottelujen yhteydessä todettu tiettyjen kalastustoimien erityinen luonne olisi otettava huomioon uudelleenjärjestelyyn liittyviä ohjelmia laadittaessa jäsenvaltioittain siten, että ne saadaan joustaviksi ottamalla huomioon erityiset olosuhteet. 3. Komission ehdotuksen perusteet 3. 1. Yleiset tavoitteet Tavoitteena on saada laivasto merialue merialueelta ja laivaston osa laivaston osalta kooltaan sellaiselle tasolle, joka takaa kalastustoiminnan jatkuvuuden ja parhaan mahdollisen kalavarojen hyödyntämisen. Komission ehdotuksen tarkoituksena on ohjata yhteisön kalastuslaivaston kapasiteettien kehitystä riittävän pitkällä eli kuuden vuoden aikavälillä vaikutusten havaitsemiseksi kalastuksesta riippuvaisilla alueilla noudattaen mahdollisimman tarkasti tieteellisten laitosten suosituksia siten, että kalastuksesta riippuvaisten alueiden talouden tasapaino voidaan taata kalastustoiminnan jatkuvuudella. Tämän vuoksi erotetaan selkeästi seisovat pyydykset, joihin sovelletaan erityissäännöksiä (tekniset toimenpiteet), ja vedettävät pyydykset. annetaan ehdotuksessa jäsenvaltioille mahdollisuus erityisiä Lisäksi pyyntiponnistusten hallinnointiohjelmia, joiden avulla ne voivat vähentää kalastustoimintaa (toinen pyyntiponnistuksen parametri) ja saavuttaa näin niiltä edellytetyn laivaston kapasiteetin vähennyksen. Jos asetuksen (EY) N:o 109/94 4 artiklassa olevia menettelyjä noudattaen ehdotetut ja tutkitut toimenpiteet hyväksytään, jäsenvaltioiden monivuotisten ohjausohjelmien tavoitteet tarkistetaan asetuksen (ETY) No 3760/92 18 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen (hallintokomitea). Nämä erityiset ohjelmat varmistavat edelleen sen, että laivaston osittain määritettyjä pyyntiponnistuksen enimmäismääriä noudatetaan. toteuttaa Seisovia pyydyksiä käyttävien toimenpiteiden soveltamisalaa eri kalastuksen lajeihin liittyvien biologisten rajoitusten sekä alan luonteen ja erityispiirteiden mukaisesti. Tätä varten komissio on tunnistanut viisi kalastuksen lajia tai kalastusryhmää. laivastojen osalta olisi mukautettava Yksityiskohtaiset säännöt kolmannessa monivuotisessa ohjausohjelmassa vahvistettujen laivastoa koskevien tavoitteiden siirtämisestä neljännen monivuotisen ohjelman laivastoa koskeviin tavoitteisiin vahvistetaan jäsenvaltioittain neljännen monivuotisen ohjausohjelman hyväksymistä koskevan asetuksen (ETY) N:o 3699/93 5 artiklan säännösten osana. Näillä yksityiskohtaisilla säännöksillä varmistetaan, että tässä päätöksessä edellytettyjä ponnistuksen enimmäismääriä laivaston osittain noudatetaan. 3. 2. Vedettäviin pyydyksiin sovellettavien toimenpiteiden mukauttaminen kalastuksen tilanteen mukaan 3. 2. 1. Biologisesti ehdottomasti kiireellinen (30 + 10 = 40) Toimenpiteiden mukauttamista on sovellettava ilman myönnytyksiä sellaisiin kantoihin, joiden tila on siinä määrin kriittinen, että niitä uhkaa biologinen romahtaminen, mistä seuraisi vastaavien laivaston osien taloudellinen romahtaminen. Näiden osien osalta komissio ehdottaa tiukkaa pyyntiponnistusten 40 prosentin vähennystä kuuden vuoden aikana ja siitä 30 prosenttia ensimmäisen kolmen vuoden aikana. Tilanne on useimmiten kiireellinen Pohjanmeren ja Itämeren pohjakalakalastuksen osalta; erityistapauksena on Itämeren lohi, jonka kalastuksen lopettamista ehdotettiin, mutta jonka pyyntiponnistuksia vähennetään (30 + 20 = 50) sosiaalisista ja taloudellisista syistä. Toinen erityistapaus on tilansa perusteella biologista hätätoimenpidettä edellyttävän sardiinin kalastus Portugalin avomerellä. Kalastajien oman edun vuoksi komissio pitää velvollisuutenaan puolustaa tätä kantaa ilman myönnytyksiä. 3. 2. 2. Vähemmän kiireellinen (20 + 20 = 40 tai 20 + 10 = 30 tai 15 + 15 = 30) Tällaisen kalastuksen osalta on havaittavissa selviä merkkejä liiallisesta hyödyntämisestä, mutta lajien palautumiskyvyn (pelagiset lajit) tai niiden ekologisen ympäristön erityispiirteiden (bentaaliset lajit) vuoksi lajin selviytymismahdollisuudet ovat paremmat. Näissä tapauksissa komissio ehdottaa tieteellisen tutkimuksen mukaan mukautettuja vähennyksiä, mutta erityiset sosiaaliset syyt voivat olla perusteena neuvotteluille. 3. 2. 3. Pyyntiponnistusten lisääntymisen ennakointi (6 + 6 = 12) Pyyntiponnistusten lisääntymisen ennakoimiseksi kaikilla muilla tasapainoisina pidetyillä kalastuksen aloilla pyydetään kapasiteettia vähennettävän yleisesti 12 prosentilla 6 vuoden ajan teknisen kehityksen kahdeksi prosentiksi arvioidun lisäävän vaikutuksen välttämiseksi. 3. 2. 4. Pyyntiponnistusten pienen lisäämisen salliminen (0 + 0 = 0) Trooppista tonnikalan tai syvänveden kalojen kalastusta koskevien tutkimusten perusteella voidaan maantieteellisestä alueesta riippuen ajatella lievää pyyntiponnistusten lisäämistä siten, että tekninen kehitys huomioon ottaen saataisiin tavoitteet vakautettua. 3. 2. 5. Monenvälisiin ja kahdenvälisiin kalastussopimuksiin liittyvät erityistapaukset Sellaisten monenvälisten kalastussopimusten osalta, joihin sisältyy tieteelliset lausunnot kestäviä pyyntiponnistuksia koskevista suuntaviivoista (NAFO/OPANO, Koillis-Atlantin kalastussopimus, ICATT), ehdotetaan edellä mainittuja periaatteita noudattavien määrien ja aikataulujen soveltamista. Yhteisön laivaston hyödynnettävissä olevia kalavaroja koskevien yhteisön ja jonkin kolmannen valtion välillä tehtyjen kahdenvälisten kalastussopimusten osalta määrät ja aikataulut riippuvat paitsi biologisista huomioista myös poliittisista seikoista. Tämän vuoksi kahdenvälisiin sopimuksiin liittyvien laivaston osien kapasiteetit mukautetaan suhteessa sopimuksen kattamiin hyödynnettäviin kalavaroihin sellaisena kuin ne on ilmaistuna sopimuksen määräyksissä. Tätä varten kyseiset laivaston osat tunnistetaan neljättä monivuotista ohjausohjelmaa koskevan asetuksen (ETY) 3699/93 5 artiklaa sovellettaessa annettavien säännösten yhteydessä. 3. 3. Yhteisön vaikutukset laivaston uudelleenjärjestelyä koskevien toimenpiteiden todelliset Vaikka nämä toimenpiteet saattavatkin vaikuttaa ankarilta, niiden vaikutus olisi suhteutettava tuotantokapasiteettiin ja kalastuksesta riippuvaisten alueiden työllisyyteen. On muistettava, että kolmannessa monivuotisessa ohjausohjelmassa pohjakalojen, bentaalisten ja pelagisten kalavarojen osalta sovelletut 20, 15 ja 0 prosentin ohjaavat määrät johtivat ainoastaan noin laivaston kokonaiskapasiteetin vähentämistä koskevista 8 prosentin vähennykseen tosiasiallisista määräyksistä. Sama koskee neljättä monivuotista ohjausohjelmaa, jossa koko rannikkol ai vasto on suhteellisen suojattu samoin kuin useat vähemmän herkkiin kantoihin liittyvät laivaston osat. Koko yhteisön laivaston osalta ohjelmiin liittyvää vähennysten keskimääräistä kokonaismäärää ei kuitenkaan tiedetä ennen kuin komission neljännen monivuotisen ohjausohjelman hyväksymistä koskevien päätösten tavoitteet on muotoiltu täsmällisesti. 4. Uudelleenjärjestelyn vaikutus jkalastusketjuun ja kalastuksesta riippuvaisilla alueilla Jo vuonna 1991 tutkittaessa "kalastusrahaston" osuutta rakennerahastojen uudistuksessa komissio teki unionin alueen edustavimpia kalastuksesta riippuvia alueita koskevan laaja- alaisen sosioekonomisen tutkimuksen(1). Syyskuun 1995 ja maaliskuun 1996 välisenä aikana komissio järjesti 35 eurooppalaista ja alueellista kalastusketjua koskevaa neuvottelua neljännen monivuotisen ohjausohjelman valmistelemiseksi ja alan uudelleenjärjestelyyn liittyvien sosioekonomisten vaikutusten arvioimiseksi. Ensiksikin olisi arvioitava mikä alan tulevaisuus olisi ilman uudelleenjärjestelyjä. Tiettyjen kantojen romahtamisvaara antaa aiheen ennustaa tiettyjen kalastuksesta riippuvaisten alueiden talouden romahtamista. Sellaisten kantojen osalta, joita eivät uhkaa vastaavanlaiset vaarat, hyödyntämisedellytykset luultavasti huononisivat hitaasti alhaisten markkinahintojen kannustaman liiallisen hyödyntämisen seurauksena. Tämän noidankehän katkaisemiseksi tarvittavien tarmokkaiden toimenpiteiden perusteeksi riittää, että tarkastelee alan yleistä taloudellista tilannetta ja työpaikkojen jatkuvaa vähenemistä. (I) 21 alueellista sosioekonomista tutkimusta kalastusalalta (1991/93) ja niiden yhteenveto (1993). Laivaston ylikapasiteetin poistamiseen tähtäävän ohjelman osana hyväksytyt toimenpiteet tarkoittavat joidenkin kalastusalusten toiminnan lopettamista. Näitä aluksia ei korvata toisilla aluksilla. Jäljellejäävät alukset eivät kykene enää hyödyntämään kalavaroja liiallisesti, mutta niiden tilanne paranee ja kokonaistuotannon tulisi kasvaa. Tässä yhteydessä on syytä erottaa taloudelliset vaikutukset sosiaalisista vaikutuksista: Taloudellisesta näkökulmasta uudelleenjärjestelyn vaikutusten odotetaan olevan seuraavat: kalastusyritysten taloudellisen tuloksen selkeä paraneminen, kalastusketjua hyödyttävä eurooppalaisten tuotteiden kilpailukyvyn paraneminen. Sosiaalisesta näkökulmasta lyhyen aikavälin seurauksena on ketjuun liittyvien työpaikkojen määrän väheneminen. Sen sijaan keskipitkällä aikavälillä - tuotannon kasvaessa odotetusti - ketjun loppuvaiheeseen sijoittuvien työpaikkojen määrä palautuu ennalleen. Yhteisön laivaston uudelleenjärjestelystä aiheutuvien sosiaalisten seurausten minimoimiseksi komissio ehdottaa viidenlaisia toimenpiteitä: kapasiteettien vähentämistä koskevien toimenpiteiden ajoituksen porrastaminen, hitaampi toteuttamisaikataulu sellaisten kantojen osalta, jotka eivät ole välittömästi vaarassa, pienimuotoisen kalastuksen erityiskohtelu, kapasiteettienvälientämisenhelpottaminenpyyntiponnistustenhallinnointi-järjestelmien avulla, neuvoston joulukuussa 1995 hyväksymien sosioekonomisten liitännäis-toimenpiteiden täytäntöönpano. 5. Sosioekonomiset liitännäistoimenpiteet Alan uudelleenjärjestelyistä rakennerahastoja liitännäistoimenpiteitä ja erityisesti uuden KORa koskevan asetuksen(2) säännösten avulla. johtuvia kielteisiä vaikutuksia helpotetaan toteuttamalla sosioekonomisia koskevassa sääntelyssä säädettyjä yhteisön PESCA-yhteisöaloitteella(3), jonka määrärahat vahvistettiin äskettäin, ala voi käyttää hyväkseen kaikilla kalastuksesta riippuvaisilla alueilla toimenpiteitä ja rakennerahastojen varoja alan uudelleenjärjestelyn helpottamiseksi. 6. Uudelleenjärjestelyä koskevien toimenpiteiden eriytetyt vaikutukset eri jäsenvaltioissa Tämän ehdotuksen yhteydessä päätettyjen uudelleenjärjestelyä koskevien toimenpiteiden vaikutukset jäsenvaltioiden laivastoihin riippuvat seuraavista tekijöistä: jäsenvaltioiden laivaston luonne, niiden valmius toteuttaa pyyntiponnistuksen hallinnointitoimenpiteitä, niiden tilanne aikaisempiin ohjelmiin verrattuna. (2) (3) Neuvoston 20 päivänä marraskuuta 1995 antama asetus (EY) N:o 2719/95 asetuksen (EY) No 3699/93 muuttamisesta (EYVL N:o L 283, 25. 11. 1995). Tiedonanto 94/C 180/01 tai yhtenäistettyjen toimenpideohjelmien suuntaviivoista kalastusalan uudelleenjärjestelyjä koskevan PESCA-yhteisöaloitteen yhteydessä (EYVL C 180, 1. 7. 1994). jäsenvaltioille kokonaistukien 6. 1. Tilanne laivaston luonne huomioon ottaen: Laivaston luokittelussa hallitsevina erityisesti unionin eteläisissä jäsenvaltioissa olevat pienimuotoinen kalastus ja kiinteät pyydykset ovat luonteettaan sellaisia, että ne vähentävät huomattavasti työpaikkoihin uudelleenjärjestelyjen rajoitusten vuoksi kohdistuvaa painetta. 6. 2. Pyyntiponnistusten hallinnointijärjestelmien täytäntöönpanosta johtuva tilanne: Pyyntiponnistusten täytäntöönpano mahdollistaa myös vähentämällä uudelleenjärjestelyä kalastusaikaa. Työpaikkojen väheneminen voidaan minimisoida sellaisten jäsenvaltioiden osalta, joiden kalastusalan taloudellinen tila oikeuttaa tällaiset toimenpiteet. hallinnointijärjestelmien koskevien ohjelmien tavoitteiden keventämisen 6. 3. Tilanne verrattuna aikaisempiin ohjelmiin: Uudelleenjärjestelyn tavoitteet vahvistetaan monivuotisissa ohjausohjelmissa kapasiteettia koskevina enimmäismäärinä, joita on noudatettava määrättynä ajanjaksona. Näissä ohjelmissa otetaan huomioon aikaisemmin pyydetyt ponnistukset. Tavoitteita kiristetään ohjelmasta jälkeen jääneissä jäsenvaltioissa. Sen sijaan niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat ylittäneet tavoitteensa, niitä kevennetään vastaavasti seuraavassa ohjelmassa. "Kuuliaiset oppilaat", jotka ovat osaltaan tunnollisesti noudattaneet komission aikaisempia laivaston uudelleenjärjestelyä koskevia päätöksiä, saavat näin palkkionsa "tavoiteluottona", jonka avulla lopulliset tavoitteet ovat helpommin saavutettavissa. 7. Yhteisön tukijärjestelmien ja uudelleenjärjestelyjen johdonmukaisuus Neuvosto hyväksyi joulukuussa 1993 asetuksen, jossa varmistetaan kalastuksen osalta kehitettyjen rakenteellisten toimenpiteiden integroiminen rakennerahastojen toimiin. Tätä sääntelyä noudattamalla unioni voi myöntää tukia laivaston kapasiteetin poistamiseen sekä laivaston nykyaikaistamiseen, kalastusalusten rakentaminen mukaan lukien. On selvää, että julkisten määrärahojen ohjaaminen alalle, jonka pääomia pidetään muutenkin liiallisina, lisää osaltaan pyyntiponnistuksia ja vaikeuttaa täten alan tilannetta entisestään. Tässä tilanteessa komissio aikoo ehdottaa neuvostolle piakkoin yhteisön sääntelyn muuttamista sellaisten rakenteellisten toimenpiteiden osalta, jotka eivät vaaranna vuoteen 1999 asti hyväksyttyjä rahoitussuunnitelmia. Alan uudelleenjärjestelyn varmistamiseksi tarvittavien uusien rahoitustarpeiden tunnistaminen voisi oikeuttaa: sosioekonomisten pyyntiponnistusten mukauttamistoimenpiteiden liitännäistoimenpiteiden vahvistamisen vuoteen 1999 asti jakamalla jo olemassa olevien ohjelmien yhteydessä käytössä olevat varat uudelleen, uusien budjettivarojen tunnistamisen vuoden 1999 jälkeen rakennerahastojen seuraavan suunnittelukauden yhteydessä. ja Tavoitteitansa noudattavien laivaston osien rankaisemisen välttämiseksi, neuvostolle voitaisiin tehdä ehdotus laivaston uudistamiseen liittyviin tukijärjestelmiin pääsyä koskevien edellytysten määrittämisestä ennen vuoden 1996 loppua. 8. Oikeudelliset perustat ja aikataulu Edellä kuvattujen varmistamisen mahdollistavien keinojen toteuttamisen varmistamiseksi komissio ehdottaa hyväksyttäviksi seuraavia määräyksiä, joista ainoastaan ensimmäinen koskee tätä ehdotusta: alan uudelleenjärjestelyn tavoitteiden mukaisen - syyskuussa 1996 neuvoston hyväksyntä päätökselle kalastusalan uudelleenjärjestelyn suuntaviivoista keskipitkällä kuuden vuoden (1997/2002) aikavälillä kestävän tasapainon löytämiseksi varojen ja niiden hyödyntämisen välillä asetuksen (ETY) N:o 3760/92(4) 11 artiklan säännösten mukaisesti, viimeistään 31. 12. 1996 komission hyväksyntä 13 päätökselle jäsenvaltioittain tehtävän laivaston osien kapasiteettien enimmäismäärää koskevista kunkin jäsenvaltion ohjausohjelman kaudeksi 1997/1999 neljännen monivuotisen tavoitteista hyväksymisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 3699/93(5) 5 artiklan säännösten mukaisesti, neljännen monivuotisen ohjausohjelman osalta neuvostoa voitaisiin pyytää tutkimaan uusi ajankohtaisia hyödyntämisedellytyksiä vastaava määräys. (4) (5) Yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92 11 artikla (EYVL N:o L 389, 31. 12. 1992). Yhteisön kalastus- ja vesiviljelyalaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä 21 päivänä joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3699/93 5 artikla (EYVL N:o L 346, 31. 12. 1993). 8 Luonnos: NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty yhteisön kalastusalan uudelleenjärjestelyyn tähtäävistä tavoitteista ja yksityiskohtaisista säännöistä 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 2002 kestävän tasapainon löytämiseksi kalavarojen ja niiden hyödyntämisen välillä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/92(1), sellaisena kuin se on muutettuna Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla, ja erityisesti sen 11 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(2), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(3), sekä katsoo, että yhteisön kalastusala olisi järjesteltävä uudelleen sellaisella tavalla, että käytettävissä ja saatavissa olevat kalavarat otetaan huomioon, tämän vuoksi olisi kunkin kalastustoimen erityispiirteet huomioon ottaen vahvistettava yhteisön laivaston uudelleenjärjestelyn tavoitteet ja yksityiskohtaiset säännöt tai kantaryhmään, laivaston osien osalta suhteessa johonkin kantaan yhteisön alusten saatavissa olevien kalavaroja koskevan huolestuttavan yleistoteamuksen perusteella, joka toteamus on vahvistettu komission neuvostolle 22 päivänä huhtikuuta 1996 toimittamassa puolueettomien asiantuntijoiden laatimassa kertomuksessa(4), neuvosto päätti, että todellisen parannuksen aikaansaamiseksi on riittävän pitkällä aikavälillä tarpeen hyväksyä yhteisön laivaston eri osien pyyntiponnistusten ja kapasiteettien mukautuksia koskevat täsmälliset suuntaviivat sellaisella ohjelmoinnilla, joka ottaa huomioon eri kantojen tai kantaryhmien erilaisen tilan sekä sen, että jäsenvaltioita ei estetä kalastamasta tosiasiallisesti käytössä olevia kiintiöitä, (i) (2) (3) (4) EYVL N:o L 389, 31 12. 1992, s. 1 Puolueettomien asiantuntijoiden muodostaman ryhmän kertomus; ryhmän tehtävänä oli toimia Euroopan komission neuvonantajana neljänsien monivuotisten ohjausohjelmien osalta. yhteisön laivaston eri osien pyyntiponnistusten ja kapasiteettien mukautuksia koskevat täsmälliset suuntaviivat sellaisella ohjelmoinnilla, joka ottaa huomioon eri kantojen tai kantaryhmien erilaisen tilan sekä sen, että jäsenvaltioita ei estetä kalastamasta tosiasiallisesti käytössä olevia kiintiöitä, tunnustettava tiettyjen kantojen kriittinen tila; näihin kantoihin sovellettavien olisi toimenpiteiden kiireellisyys oikeuttaa sen, että vastaavien laivaston osien kapasiteettien vähennys on nopeampaa ennemminkin ohjelman alussa kuin sen lopussa, uudelleenjärjestelyä koskevissa tavoitteissa ja yksityiskohtaisissa säännöissä on otettava huomioon kalastuksen lajit ja menetelmät ja niiden vaikutukset kalakantoihin sekä meriympäristöön; tämän vuoksi olisi varmistettava, että vedettävät ja seisovat pyydykset erotetaan toisistaan selkeästi, aluksen tehoja vetoisuus ovat asianmukaisia vedettäviä pyydyksiä ja kierrenuottaa käyttävien laivastojen kalastuskapasiteettiin vaikuttavia tekijöitä, mutta niiden merkitys on vähäisempi seisovia pyydyksiä käyttävien laivastojen osalta; tässä päätöksessä hyväksyttyjen määräysten lisäksi seisovien pyydysten osalta olisi teknisten toimenpiteiden yhteydessä päätettävä määräyksistä, jotka koskevat näistä pyydyksistä johtuvaa kalastuskuolevuutta, seisovien pyydysten osalta viitetilanteet eri jäsenvaltioissa vaihtelevat; olisi päätettävä eri jäsenvaltioiden erityispiirteisiin soveltuvista määräyksistä, on tarpeen ottaa huomioon pelkästään tekniseen kehitykseen liittyvä, vuositasolla yleisesti kahdeksi prosentiksi koko yhteisön laivaston osalta arvioitu kalastuksen tehokkuuden lisääntyminen, komissio järjesti syyskuun 1995 ja maaliskuun 1996 välisenä aikana 35 neuvottelua alueellisten ja eurooppalaisten ammattijärjestöjen ja paikallisten viranomaisten kanssa, joita kalastustoiminnan kehitys pääasiallisesti koskee; tästä laajasta neuvottelusalasta käy ilmi, että vaikka alan uudelleenjärjestely onkin tarpeen, sillä voi olla sosiaalisia vaikutuksia alueilla, joilla kalastuselinkeino tarjoaa useimmat työpaikat, erityisesti lyhyellä aikavälillä ja laivoilla olevien sosioekonomisten säädettyjen lisäksi sosiaalisten seurausten vaikutusalaa olisi liitännäistoimenpiteiden toteuttamisen toimenpiteiden uudelleenjärjestelyä alan pienennettävä toteuttamisaikoj a, porrastamalla työpaikkojen sääntelyssä koskevien yhteisön osalta; toteuttamisaikoja ei ole aiheellista porrastaa, jos kantojen tila on niin kriittinen, että tarvitaan kiireellisiä ratkaisuja, alan luomat työpaikat kalastuksesta riippuvaisilla alueilla olisi otettava huomioon; pienimuotoiseen seisovia pyydyksiä käyttävään rannikkokalastukseen on perusteltua soveltaa liittyy vähäiseen pyydettyyn kalamäärään erityiskohtelua, koska kyseiseen toimintaan verrattuna suuri joukko välittömiä työpaikkoja, tiettyjen laivaston osien, taloudellisten hyödyntämisedellytysten ja tiettyjen kalastustoimien erityisen luonteen perusteella oikeutetuissa tapauksissa, edellytetyt pyyntiponnistusten vähennykset voidaan toteuttaa kyseisten laivaston osien toimintaa vähentämällä, eikä niiden kapasiteettia vähentämällä, jos jäsenvaltio osoittaa kykenevänsä perustamaan ja hallinnoimaan kalastuskohtaisia pyyntiponnistusjärjestelmiä, 10 yhteisön kalastus- ja vesi viljely alaa sekä niiden tuotteiden jalostusta ja kaupan pitämistä koskevien rakenteellisten tukitoimenpiteiden perusteista ja edellytyksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3699/93(5), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 965/96(6) tiedot 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti kalastuslaivaston monivuotisten ohjausohjelmien vähimmäissisällöstä kaudeksi 1997-1999, toimittaneet komissiolle jäsenvaltiot ovat kausi 1997-1999 osuu alan rakennerahastoista saatavan rahoituksen ohjelmakauden loppuun; alan uudelleenjärjestelyn tavoitteita koskevat yksityiskohtaiset säännöt olisi täsmennettävä jo tässä vaiheessa asetuksen (EY) N:o 3699/93 5 artiklan säännösten mukaisesti, tämä ei kuitenkaan ole riittävän pitkä ohjelmakausi alalla tarvittavan uudelleenjärjestelyn varmistamiseksi; tämän vuoksi olisi hyväksyttävä lisätoimenpiteitä toisessa vaiheessa, joka kattaisi vähintään ensimmäisen ajanjakson mittaisen ylimääräisen ajanjakson; tämä päätös ei edellytä sellaista yhteisön liitännäisrahoitusta alan uudelleenjärjestelylle, joka voitaisiin hyväksyä 31 päivän joulukuuta 1999 jälkeen, laivaston kapasiteettien vähentämistavoitteita vahvistettaessa on otettava huomioon aikaisemmin toteutetut ponnistukset; olisi varmistettava, että näiden ohjelmien tavoitteet pannaan täytäntöön asteittain ja tasapainoisesti, ja kapasiteetin vähennysten on oltava sopusoinnussa kantakohtaisen kalastuskuolevuuden ja kalastuskohtaisten ponnistusten osalta vahvistettujen tavoitteiden kanssa, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Kunkin j äsenvaltion laivaston osien kapasiteettia vähennetään kannan tai kantaryhmän 1. osalta edellytetyllä prosenttimäärällä liitteessä tarkoitettujen määräaikojen kuluessa. 2. Jos jokin laivaston osa kalastaa useampaa kantaa tai kantaryhmää, vähennykseen sovelletaan haavoittuvinta kantaa vastaavaa korkeinta pyyntiponnistusten vähennysprosenttia. 3. Kunkin jäsenvaltion laivaston ositus määritetään asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen suhteessa liitteessä oleviin kantoihin tai kantaryhmiin ottaen huomioon kolmannen monivuotisen ohjausohjelman yhteydessä hyväksytty ositus. 4. Laivaston osa määritetään samanlaista kalastusta harjoittavien alusten yhtenäiseksi ryhmäksi. Osa on monikäyttöinen jos siihen kuuluu vaihtoehtoisesti seisovia, vedettäviä tai muita pyydyksiä käyttäviä aluksia. Aluksen tapahtuu komissiolle komission asetuksen (EY) N:o 109/94(7) ja erityisesti tämän päätöksen liitteessä I olevan taulukon 2 mukaisesti toimitettujen tietojen perusteella. luokittelu monikäyttöalukseksi (5) (6) (7) EYVL N:o L 346, 31. 12. 1993, s. 1 EYVLN:oL 131, 1. 6. 1996, s. 1 EYVL N:o L 19, 22. 1. 1994, s. 5 11 2 artikla Komission asetuksessa (EY) N:o 109/94 vahvistettujen menettelyjen mukaisesti: 1. vedettäviä pyydyksiä ja kierrenuottia käyttävistä aluksista muodostuvien osien kapasiteetti on ilmaistava ainakin bruttorekisteritonneina ja moottorin kokonaistehona (kW), seisovia kiinteitä pyydyksiä tai ajopyydyksiä käyttävistä aluksista muodostuvien osien 2. kapasiteetti on ilmaistava ainakin alusten määränä ja bruttorekisteritonneina, 3. vaihtoehtoisesti sekä vedettäviä että seisovia pyydyksiä käyttävistä aluksista muodostuvien osien kapasiteetti on ilmaistava ainakin bruttorekisteritonneina, moottorin kokonaistehona (kW) ja alusten määränä. 3 artikla Edellä 1 artiklan säännöksiä ei sovelleta kunkin jäsenvaltion sellaiseen laivaston osaan, joka muodostuu kokonaispituudeltaan alle joiden kalastusvarustukseen ei kuulu vedettäviä pyydyksiä. Kyseisen osan bruttorekisteritonneina ja alusten lukumääränä asetuksen (EY) N:o 109/94 mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella ilmaistu kapasiteettien lisääminen on kielletty 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 2002. seitsemän metrin kalastusaluksista, 4 artikla Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava tarvittavat toimenpiteet liitteessä olevien rajojen 1. sisällä ja siinä olevina määräaikoina seisovia pyydyksiä käyttävien laivaston osien pyytämien, asetuksen (ETY) N:o 3760/92 3 artiklan f kohdan mukaisesti määritettyjen pyyntiponnistusten kehityksen hillitsemiseksi. Ehdotetut toimenpiteet, joiden vaikutuksesta edellytetyt kapasiteettien vähennykset johtavat vastaaviin pyyntiponnistusten vähennyksiin, on jätettävä komission hyväksyttäviksi viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 1997. 2. Kukin jäsenvaltio voi asetuksen (EY) N:o 109/94 4 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ehdottaa pyyntiponnistusten rajoittamisohjelmaa, johon sisältyy kalastustoimintaa koskevia sääntelytoimenpiteitä tämän päätöksen 2 artiklassa tarkoitettujen laivaston osien osalta. Jos komissio päättää hyväksyä näin ehdotetun ohjelman, se määrittää hyväksymispäätöksessään missä määrin ja missä olosuhteissa kyseisen ohjelman soveltamisen vaikutukset ovat sellaisia, että kyseisen jäsenvaltion kapasiteetin vähentämisvelvoitteita voidaan keventää asetuksen (EY) N:o 3699/93 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen päätösten yhteydessä. 5 artikla Komissio yksilöi sellaiset laivaston osat, joita koskevat yhteisön tai jäsenvaltioiden hyväksymien, kansainvälisten järjestöjen kalakantojen hallinnointia koskevat suositukset, ja tarvittaessa yhteisön ja kolmansien maiden välillä solmituissa kalastussopimuksissa tarkoitetut laivaston osat, sekä mukauttaa niiden kapasiteetit tämän päätöksen perusteella tekemiensä päätösten yhteydessä kyseisissä suosituksissa vahvistettujen tavoitteiden ja kyseisissä sopimuksissa vahvistettujen kalastusmahdollisuuksien mukaisesti. 12 6 artikla 1. Komissio toteuttaa tässä päätöksessä tarkoitettujen tavoitteiden ja menettelyjen täytäntöönpanon kahdessa vaiheessa, joista ensimmäinen koskee 1 päivän tammikuuta 1997 ja 31 päivän joulukuuta 1999 välistä ajanjaksoa, osana kalastuslaivastojen monivuotisia ohjausohjelmia koskevia, asetuksen (EY) N:o 3699/93 5 artiklan säännöksiä. Laivaston osituksesta ja aikaisemmissa ohjelmissa vahvistettujen tavoitteiden mukaisia osia koskevien tavoitteiden vahvistamisen yksityiskohtaisista säännöistä päätetään tässä yhteydessä. Ensimmäisessä vaiheessa (1997-1999) sovellettavien, tämän päätöksen liitteessä I osien kapasiteettien vahvistetut, 2. olevien prosenttimäärien mukaisesti vähentämistavoitteet on toteutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1999. laivaston 3. Toisessa vaiheessa (2000-2002) sovellettavien, tämän päätöksen liitteessä I olevien prosenttimäärien mukaisesti vahvistetut, laivaston osien kapasiteettien vähentämistavoitteet on toteutettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002. Tätä varten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1999 neuvoston asetuksen (EY) N:o 3699/93 liitteessä II määrätyt tiedot, joita sovelletaan kauteen 1999-2002. Asetuksen (ETY) N:o 3760/92 16 artiklassa perustettu tieteellis-teknis-taloudellinen kalastuskomitea toimittaa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 1999 kertomuksen kalastuksen ja kalakantojen tilan kehityksestä. Näiden tietojen perusteella neuvosto voi perustamissopimuksen 43 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen tarkistaa tämän päätöksen osana vahvistamansa suuntaviivat. Kaikki tämän päätöksen täytäntöönpanoon tarvittavat päätökset tehdään asetuksen 4. (ETY) N. o 3760/92 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 7 artikla Neuvosto vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 3760/92 11 artiklassa säädetyt tavoitteet ja yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat 31 päivää joulukuuta 2002 myöhäisempää ajanjaksoa, viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2002. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 8 artikla Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 13 LIITE Kalastuslaivaston uudelleenjärjestelyn ohjaavat määrät 1 päivästä tammikuuta 1997 31 päivään joulukuuta 2002 Taulukoissa merialueittain annetut prosenttimäärät vahvistavat pyyntiponnistusten vähennykset kalakannoittain ja kantaryhmittäin vaiheessa I (1997-1999), vaiheessa II (2000-2002) ja koko ajanjakson aikana (1997-2002). Näitä prosenttimääriä sovelletaan osakohtaisen kapasiteetin enimmäismääriin 31 päivänä joulukuuta 1996, sellaisina kuin ne on vahvistettu 7 päivänä kesäkuuta 1995 tehdyissä, kaudella 1993-1996 sovellettavia kolmansia monivuotisia ohjausohjelmia koskevissa komission päätöksissä 95/238/EY-95/248/EY(8). Nämä enimmäismäärät muunnetaan laivaston uudelleenmittausta koskevien menettelyjen mukaisesti kerättäessä tiedot aluksella olevasta tehosta ja tarvittaessa tarkistettaessa laivaston ositusta, jos se osoittautuu tarpeelliseksi tässä liitteessä olevien ohjaavien määrien huomioon ottamiseksi. 1. Seisovia pyydyksiä käyttäviin osiin kaikilla merialueilla sekä muihin kuin 2 kohdan taulukoissa oleviin osiin sovellettavat prosenttimäärät kannat kaikki kannat lohta lukuun ottamatta vaihe I (1997-1999) vaihe II (2000-2002) koko ajanjakso yhteensä 6% 6% 12% lohi 30% 20% 50% 2. Vedettäviä pyydyksiä käyttäviin, kierrenuottia käyttäviin tai monikäyttöaluksista koostuviin osiin merialueittain sovellettavat prosenttimäärät: (perustuvat kansainvälisen merentutkimusneuvoston alueiden numerointiin: ICES ja NAFO). Laivaston osiin, jotka eivät liity alla olevissa taulukoissa tarkoitettuihin kantoihin, mutta ovat luetteloituja merialueittain sekä pohjakalojen, bentaalisen ja pel agi sen, teollisen ja syvänvedenlajien kalastuksen lajeittain, sovelletaan yleistä 12 prosentin suuruista kapasiteettien vähennystä kahdessa kuuden prosentin osassa kunkin vaiheen osalta. vaihe I (1997-1999) vaihe II (2000-2002) koko ajanjakso yhteensä Itämeri (m b,c,d) kannat pohjakalat pelagiset 30% 0% (8) EYVLN:oL 166, 15. 7. 1995 40% 0% 10% 0% 14 Kattegat-Skagerrak(IIIa), Pohjanmeri (IV), itäinen Englannin kanaali (VM) ja Länsi- Skotlanti (VI) kannat pohjakalat litteät kalat katkarapu pelagiset Vaihe I (1997-1999) Vaihe II (2000-2002) koko ajanjakso yhteensä 30% 20% 15% 20% 10% 10% 15% 20% 40% 30% 30% 40% Eteläinen mannermaajalusta (VII, ei kuitenkaan \Ha,d, VHIa,b): kannat pohjakalat litteät kalat pelagiset tonnikalaa ja anjovista lukuun ottamatta Irlanninmeri(VIIa) kannat Vaihe I (1997-1999) Vaihe II (2000-2002) koko ajanjakso yhteensä 30% 20% 20% 10% 10% 20% 40% 30% 40% Vaihe I (1997-1999) Vaihe II (2000-2002) koko ajanjakso yhteensä kaikki kannat 30% 10% 40% Espanjan ja Portugalin avomeri (VIIIc et IXa) kannat miekkakala, kummeliturska, made sardiini syvänvedenlajit Vaihe (1997-1999) Vaihe II (2000-2002) koko ajanjakso yhteensä 30% 10% 40% 30% 0% 10% 0% 40% 0% 15 Välimeri kannat Vaihe I (1997-1999) Vaihe II (2000-2002) koko ajanjakso yhteensä pienet pelagiset pohjakalat miekkakala 0% 20% 20% punainen tonnikala 20% 0% 10% 10% 10% 0% 30% ]/o% 30% NAFO, Koillis-Atlantin kalastussopimus kannat Vaihe I (1997-1999) Vaihe II (2000-2002) koko ajanjakso yhteensä kaikki pelagisia lukuun ottamatta 30% TROOPPINEN TONNIKALA 10% 40% kannat Vaihe I (1997-1999) trooppinen tonnikala 0% Vaihe II (2000-2002) 0% koko ajanjakso yhteensä 0% 16 ISSN 1024-4492 KOM(96) 237 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 Luettelonumero : CB-CO-96-259-FI-C ISBN 92-78-0514M Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 17


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) vuonna 1996 suoritettavista lisämaksuista naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 4 b artiklan 6 kohdassa ja 4 d artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen palkkioiden osalta sekä kyseisen asetuksen 4 i artiklan 4 kohdan muuttamisesta

eurovoc_concepts:
animal disease
beef
common organisation of markets
financial aid
financial loss

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 05. 1996 KOM(96) 242 lopull. 96/0148 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) vuonna 1996 suoritettavista lisämaksuista naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 4 b artiklan 6 kohdassa ja 4 d artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen palkkioiden osalta sekä kyseisen asetuksen 4 i artiklan 4 kohdan muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Kymmenen Yhdistyneessä kuningaskunnassa ilmenneen Creutzfeld-Jacobin tautitapauksen ilmoitettiin 20 päivänä maaliskuuta 1996 saattaneen aiheutua ennen vuotta 1988 tapahtuneesta altistumisesta BSE. lle (Bovine Spongiform Encephalopathy). Kyseisenä vuonna toteutettiin toimenpiteet, joilla kiellettiin tiettyjen nautaeläinten osien käyttö ruoaksi. Tämä ilmoitus aiheutti välittömästi häiriöitä naudanlihamarkkinnoilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä myös muissa jäsenvaltioissa, joissa BSE on harvinainen tai tuntematon. On toteutettu toimenpiteitä kuluttajien suojelun parantamiseksi, luottamuksen palauttamiseksi ja naudanlihamarkkinoiden tukemiseksi. Vaikka näillä toimenpiteillä on ollut huomattava ja myönteinen vaikutus, naudanlihamarkkinoiden tasapaino ei ole vielä palautunut. Kun kuluttajien käyttäytymisessä tapahtuneen muutoksen pitkäaikaiset vaikutukset voidaan arvioida, komissio aikoo tehdä ehdotukset, joiden tarkoituksena on sopeuttaa naudanlihan tuotanto paremmin kuluttajien vaatimuksiin. Näitä ehdotuksia täydentävät tarkoituksenmukai set etiketöintiä ja tukea koskevat ehdotukset. Tällä välin tunnistetaan yleisesti lyhyen ja keskipitkän aikavälin tarve naudanlihan tuottajille annettavasta tulotuesta. Neuvostossa käytyjen perinpohjaisten keskustelujen jälkeen komissio on sitoutunut tekemään asianmukaisen esityksen tätä tarkoitusta varten. Neuvostossa käydyt keskustelut osoittivat, että yleisesti tunnistetaan tällaisen toimenpiteen välttämättömyys täyttää seuraavat perusteet: a) Tukea on voitava antaa välittömästi. Tämä merkitsee sitä, että sikäli kuin vain mahdollista, tuen on perustuttava olemassa olevaan tietoon ja niihin hallinnollisiin rakenteisiin, jotka ovat jo olemassa naudanlihajärjestelmässä jo aiemmin suunniteltuja palkkioita varten. b) Tästä huolimatta toimenpiteen on mahdollistettava joustavuus, jotta jäsenvaltiot voivat kiinnittää huomion tiettyihin erityisongelmiin, joita olemassa oleviin palkkioihin liittyvät toimenpiteet eivät kata. c) Tuen antamisessa on kunnioitettava unionin talousarvioon sisältyviä mahdollisuuksia. Mitä tulee myönnettävän tuen määrään komissio katsoo, että kaikkein tarkoituksenmukaisin lähestymistapa on tarkastella 20 päivän maaliskuuta 1996 jälkeen BSE-kriisin takia tapahtuneen hinnanlaskun vaikutusta ja arvioida tämä hinnanlaskun suuruus tämän vuoden loppuun mennessä. Komissio myöntää, että tällainen arvio ei voi olla tarkka. Markkinoiden häiriintyminen on vaikeuttanut nykyisten hintojen mittaamista, ja näkökannat hintojen todennäköisestä suuntauksesta loppuvuoden osalta ovat ristiriitaisia. Komissio pystyy esittämään parhaana arvionaan, että hintojen aleneminen johtaa tänä vuonna noin 650 miljoonan ecun tulojen menetykseen. Tämä luku vastaa myös parasta arviota, jonka komissio pystyy esittämään vuoden 1996 talousarviossa olevan liikkumavaran sisällä ottaen huomioon arvioidut suhdanteisiin liittyvät säästöt muilla aloilla sen jälkeen, kun ensin on vähennetty naudanliha-alalla jo aiheutuneet lisäkustannukset. Mitä tulee maksutapaan komissio katsoo, että kaikkein tarkoituksenmukaisin väline, jonka avulla suurin osa tästä tuesta voidaan antaa, ovat olemassa olevat urospuolisista eläimistä maksettavat palkkiot ja emolehmäpalkkiot. Tämän perusteella komissio ehdottaa 25 ecun lisäosaa emolehmäpalkkioihin ja 21 ecun lisäosaa urospuolisista eläimistä maksettaviin palkkioihin. Ero näiden kahden lisäosan välillä heijastaa emolehmien tuottajien myymien vasikoiden hieman suurempaa hinnanlaskua kuin mitä on tapahtunut nuorten sonnien hinnoissa. Jotta maksut voidaan suorittaa mahdollisimman pian, komissio ehdottaa, että nämä lisäosat myönnetään vuoden 1995 palkkioiden maksun osalta jäsenvaltioiden hallussa tällä hetkellä olevien tietojen perusteella. Kuitenkin niissä tapauksissa, joissa tuottajat myöhemmin hakevat vähemmän palkkiota vuoden 1996 osalta, osa nyt suoritetuista maksuista on perittävä takaisin, ja tällä tavoin takaisin perityt summat on jaettava niille tuottajille, joiden oikeutetut palkkiohakemukset vuoden 1996 osalta ovat suuremmat kuin vuoden 1995 osalta. Tämän toimenpiteen kulut arvioidaan 534 miljoonaksi ecuksi (B). Komissio ehdottaa, että tämän summan ja 650 miljoonan ecun kokonaissumman välinen jäämä (116 ecua (B) vastaa 112,1 ecua (A)) on jaettava jäsenvaltioille Eurostatin julkaisemien jäsenvaltioiden muiden karjojen kuin lypsylehmäkarjojen kokoa käsittelevien tietojen perusteella. Nämä summat tulevat jäsenvaltioiden käyttöön osana kansallisia tukijärjestelmiä sellaisissa tapauksissa, joissa jäsenvaltioiden kannan mukaan tarvitaan täydenny stukea auttamaan ratkaisemaan ongelmat, joihin palkkioiden lisääminen ei ole täysin tuonut ratkaisua. Tällaisten kansallisten tukijärjestelmien hyväksyminen perusteena on se, että nämä järjestelmät eivät saa ylittää edunsaajien arvioitua tulojen menetystä. Tämän ehdotuksen yhteydessä komissio ehdottaa teknistä muutosta vasikoiden jalostusjärjes- telmään. Yksikään jäsenvaltio ei ole käyttänyt tätä vuodesta 1992 lähtien jäsenvaltioille vaihtoehtoisesti tarjolla olevaa järjestelmää ennen kuin hiljattain Yhdistynyt kuningaskunta ja Portugali alkoivat soveltaa sitä vasikoiden kysynnän äkillisen vähenemisen vuoksi. Nykyisten säännösten mukaan järjestelmää sovelletaan vain korkeintaan kymmenen päivän ikäisiin vasikoihin. Tietyissä olosuhteissa tätä ikärajaa on vaikea kunnioittaa, ja komissiolle ehdotetaan mahdollisuutta sallia hieman korkeampi ikäraja, jos tarkoituksenmukaista valvontaa noudatetaan. Lopuiksi komissio painottaa tämän ehdotuksen käytännöllistä ja talousarvioon liittyvää kiireellisyyttä. Ehdotettu lisäys urospuolisista eläimistä maksettaviin palkkioihin ja emolehmä palkkioihin sekä osallistuminen täydentäviin kansallisiin tukijärjestelmiin ovat oikeutetut EMOTRn rahoitukseen ainoastaan nykyisen varainhoitovuoden aikana suoritettujen maksujen osalta. NEUVOSTON ASETUS (EY) annettu vuonna 1996 suoritettavista lisämaksuista naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 4 b artiklan 6 kohdassa ja 4 d artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen palkkioiden osalta sekä kyseisen asetuksen 4 i artiklan 4 kohdan muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, sekä katsoo, että asetuksessa (ETY) N. o 805/683 säädetään palkkioista, joita maksetaan urospuolisten nautaeläinten ja emolehmien osalta ja joiden tarkoituksena oli korvata tuottajille alan uudistuksen yhteydessä tapahtuneen interventiohinnan laskun seuraukset, EYVL N:o EYVL N:o EYVL N:o L 114, 28. 6. 1986, s. 24. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 2 3 naudanlihamarkkinat ovat häiriytyneet vakavasti kuluttajien huolestuttua BSEn (Bovine Spongiform Encephalopathy) vuoksi; alan tulevaisuuden varmistamiseksi on turvauduttava lisävoimavaroihin; nopean maksatuksen varmistamiseksi ja tavoitellun taloudellisen vaikutuksen saavuttamiseksi tällaiset voimavarat on yleisesti ottaen asetettava saataville maksuina, jotka lisätään kalenterivuoden 1995 osalta palkkioihin oikeutetuista eläimistä maksettaviin palkkioihin, koska tarvittavat tiedot ovat jo saatavilla; tuottajat ovat kuitenkin oikeutettuja tällaisiin lisämaksuihin vain siinä määrin kuin kalenterivuoden 1996 osalta palkkioon oikeutettujen eläinten lukumäärä ei laske kalenterivuoteen 1995 verrattuna, liian suuret maksut vähennetään tuottajan kalenterivuoden 1996 palkkioista tai jos tämä ei ole mahdollista, ne maksetaan takaisin kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle; tällaisten liian suurten maksujen yhteissumma jaetaan tuottajille, joiden oikeus palkkioihin kalenterivuoden 1996 osalta on suurempi kuin kalenterivuoden 1995 osalta määräsuhteessa tuottajien lisäoikeuksiin, palkkiota saaville tuottajille maksettavat lisämaksut eivät ehkä täysin ratkaise tiettyjen tuottajien ongelmia riippuen jäsenvaltion erityisestä tuotantorakenteesta; jäsenvaltioille on annettava mahdollisuus suorittaa maksuja tällaisille tuottajille; tätä tarkoitusta varten jäsenvaltion saatavilla olevan rahasumman on heijastettava jäsenvaltion nautakarjan kokoa, lukuun ottamatta lypsylehmiä, ja asetuksessa (Ei Y) N:o 805/68 säädetään jalostuspalkkiosta, jota voidaan maksaa tuotannosta ennen kymmenen päivän ikää poistetuista sonnivasikoista; kokemus on osittanut, että aika vasikan maatilalta pois siirtämisen ja vaaditun tuotannosta poistamisen välillä on erittäin lyhyt; komissiolle on tämän vuoksi annettava mahdollisuus nostaa kymmenen päivän ikärajaa tietyissä olosuhteissa, ON ANTANUT SEURAAVAN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Tuottaja, jonka oikeus asetuksen (ETY) N:o 805/68 4 b artiklan mukaiseen naudanlihan erityispalkkioon kalenterivuonna 1995 pidettyjen eläinten suhteen on vahvistettu, on oikeutettu 21 ecun lisämaksuun jokaisen saamansa palkkion osalta, jollei 3 kohdan säännöksistä muuta johdu. Lisämaksu suoritetaan mahdollisuuksien mukaan yhdessä 4 b artiklan 6 kohdassa tarkoitetun palkkion kanssa. 2. Tuottaja, jonka oikeus asetuksen (ETY) N:o 805/68 4 d artiklan mukaiseen emolehmä palkkioon kalenterivuonna 1995 pidettyjen eläinten suhteen on vahvistettu, on oikeutettu 25 ecun lisämaksuun jokaisen saamansa palkkion osalta, jollei 3 kohdan säännöksistä muuta johdu. Lisämaksu suoritetaan mahdollisuuksien mukaan yhdessä 4 d artiklan 7 kohdassa tarkoitetun palkkion kanssa. 3. Oikeus 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin lisämaksuihin edellyttää palkkio-oikeuden vahvistamista kalenterivuodeksi 1996 vähintään samalle lukumäärälle kasvatettuja eläimiä kuin miltä kyseiselle tuottajalle maksettiin lisämaksuja kalenterivuoden 1995 osalta. 4. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että tuottajille tehdään lisämaksujen maksamisen yhteydessä selväksi, että heidän oikeutensa näihin maksuihin on riippuvainen 3 kohdassa vahvistetusta edellytyksestä. 2 artikla 1. Jos niiden eläinten lukumäärä, joiden osalta palkkio-oikeus vahvistetaan kalenterivuoden 1996 osalta, on pienempi kuin se lukumäärä, jonka osalta tuottajalle maksettiin lisämaksuja 1 artiklan mukaisesti, se osa lisämaksuista, johon tuottaja ei ollut oikeutettu, vähennetään hänen asetuksen (ETY) N:o 805/68 mukaisesta palkkio-oikeudestaan kalenterivuoden 1996 osalta. 2. Jos tuottaja ei hae asetuksen (ETY) N:o 805/68 mukaisesta palkkiota kalenterivuoden 1996 osalta tai jos palkkiot, joihin hän on oikeutettu, eivät riitä 1 kohdassa tarkoitetun vähennyksen suorittamiseen, tuottajan on maksettava takaisin 1 artiklan mukaisesti suoritetut lisämaksut, joihin hän ei ollut oikeutettu. 3 artikla Tuottajat, joiden oikeus palkkioihin kalenterivuoden 1996 osalta koskee useampia eläimiä kuin heidän oikeutensa kalenterivuoden 1995 osalta, ovat oikeutettuja uusiin lisämaksuihin. Tällaiset maksut suoritetaan vain: siinä määrin kuin lisämaksut, jotka on suoritettu tuottajille, jotka eivät ole niihin oikeutettuja, saadaan takaisin, ja määräsuhteessa kalenterivuoden 1996 osalta saatujen palkkioiden lisämäärään. 4 artikla Jäsenvaltiot voivat: a) käyttää liitteessä vahvistettuja määriä suorittaakseen naudan'iha-ai alla maksuja markkinatilanteen vuoksi huomattaviin vaikeuksiin joutuneille tuottajille, joiden vaikeudet eivät ole täysin ratkenneet 1 -3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden avulla, ja b) maksaa kansallista tukea tällaisille tuottajille a alakohdan mukaisten maksujen lisäksi siinä määrin kuin tällainen kansallinen tuki ei johda arvioidun tulonmene tyksen ylittämiseen. 5 artikla Sovellettava muuntokurssi on 1 päivänä tammikuuta 1996 voimassa oleva maatalouskurssi. 6 artikla Tässä osastossa määriteltyjä toimenpiteitä, 4 artiklan tarkoittamaa kansallista tukea lukuunottamatta, on pidettävä asetuksen (ETY) N:o 729/70 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina interventiotoimenpiteinä, joiden tarkoituksena on tasapainottaa maataloustuotteiden markkinoita. Yhteisö rahoittaa jäsenvaltioille 1 artiklassa ja 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista maksuista aiheutuneet kulut ainoastaan silloin, kun jäsenvaltiot ovat suorittaneet tällaiset maksut viimeistään 15 päivään lokakuuta 1996 mennessä. 7 artikla Lisätään asetuksen (ETY) N:o 805/68 4 i artiklan 4 kohtaan seuraava luetelmakohta: "- voi antaa jäsenvaltiolle luvan maksaa 1 kohdassa tarkoitetun palkkion tuotannosta ennen 20 päivän ikää poistetuista eläimistä sellaisen asianmukaisesti perustellun hakemuksen perusteella, jossa vahvistetaan riittävät valvontatoimenpiteet. " 8 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen säännösten noudattamisen varmistamiseksi. 9 artikla Yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen soveltamisesta annetaan asetuksen (ETY) N:o 805/68 27 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 10 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut määrät Miljoonaa ecua Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 4,5 2,5 19,3 0,7 7,7 29,0 9,5 9,0 0,3 5,0 2,9 1,7 1,4 2,3 16,3 10 RAHOUUSSELVITYS 1. BUDJETTIKOHTA: Bl-21 PÄIVÄMÄÄRÄ : 22. 5. 1996 MÄÄRÄRAHAT: 5 458 milj. ecua 2. TOIMENPITEEN NIMI: Neuvoston asetus vuonna 1996 suoritettavista lisämaksuista naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 4 b artiklan 6 kohdassa ja 4 d artiklan 7 kohdassa tarkoitettujen palkkioiden osalta 3. OIKEUSPERUSTA: 43 artikla 4. TOIMENPITEEN TARKOITUS: Naudanlihan tuottajien tulotukea koskevat kiireelliset toimenpiteet 12 KUUKAUDEN JAKSO milj. ecua KULUVA VARAINHOITO VUOSI (96) milj. ecua 650 SEURAAVA VARAINHOITO VUOSI (97) milj. ecua 5. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 5. 0 MENOT: - EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) - KANSALLISISTA TALOUSARVI OISTA - MUILTA ALOILTA 5. 1 TULOT: - EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) - KANSALLINEN TASO 1998 milj. ecua 1999 milj ecua 2000 milj. ecua 2001 milj. ecua 5. 0. 1 MENOARVIO 5. 1. 1 TULOARVIO 5. 2 LASKENTAMENETELMÄ: 10 274 239 emolehmää 12 478 897 urospuolista nautaeläintä Lisämaksut x 25 ecua/eläin x 1,030 (DT) = x 21 ecua/eläin x 1,028 (DT) = 112,1 milj. ecua (A) x 1,030 (DT) = 265 milj. ecua (B) 269 milj. ecua (B) 116 milj. ecua (B) 650 milj ecua (b) 6. 0 RAHOITUSMAHDOLLISUUS TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA: ei 6. 1 RAHOITUSMAHDOLLISUUS TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISENÄ MÄÄRÄRAHASIIRTONA ei 6. 2 TÄYDENTÄVÄN LISÄTALOUSARVION TARVE kyllä 6. 3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT HUOMAUTUKSIA: Kyseinen toimenpide voidaan rahoittaa vuoden 1996 päälinjauksen rajoissa. 11 ISSN 1024-4492 KOM(96) 242 lopullinen ASIAKIRJAT FI 03 Luettelonumero : CB-CO-96-266-FI-C ISBN 92-78-05218-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg )U


title: Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL portant prolongation de la période pour la prise de mesures transitoires en vertu de l' article 3 du règlement (CE) n° 3290/94 relatif aux adaptations et aux mesures transitoires nécessaires dans le secteur de l' agriculture pour la mise en oeuvre des accords conclus dans le cadre des négociations commerciales multilatérales du cycle d' Uruguay

eurovoc_concepts:
GATT
Uruguay Round
agricultural product
preferential agreement
trade agreement

text: COMMISSION DES COMMUNAUTES EUROPEENNES Bruxelles, le 29. 05. 1996 COM(96) 233 final Proposition de REGLEMENT (CE) DU CONSEIL portant prolongation de la période pour la prise de mesures transitoires en vertu de l'article 3 du règlement (CE) n° 3290/94 relatif aux adaptations et aux mesures transitoires nécessaires dans le secteur de l'agriculture pour la mise en oeuvre des accords conclus dans le cadre des négociations commerciales multilatérales du cycle d'Uruguay (présentée par la Commission) EXPOSE DES MOTIFS En ce qui concerne les accords conclus dans le cadre de l'Uruguay Round, les engagements de la Communauté dans le domaine de l'agriculture ont été mis en œuvre principalement par le règlement (CE) n° 3290/94. A son article 3, ce règlement prévoit que la Commission, statuant selon la procédure du comité de gestion, puisse prendre jusqu'au 30 juin 1996 les mesures transitoires nécessaires pour faciliter le passage de l'ancien au nouveau régime, l'application des mesures prises étant limitée à cette même date. La Commission a fait usage de ce pouvoir pour assurer une transition harmonieuse vers le régime instauré suite à l'Uruguay Round dans les organisations communes des marchés concernées. Elle a également eu recours audit article 3 afin d'assurer que les engagements pris par la Communauté dans certains accords préférentiels avec des pays tiers (p. ex. Convention de Lomé, Accords d'association avec les pays mediterraneans etc. ) soient respectés en attendant l'adaptation de ces accords aux résultats de l'Uruguay Round. Etant donné que l'aménagement de certains de ces accords qui est actuellement en cours n'est pas susceptible d'aboutir avant le 30 juin 1996, il est proposé au Conseil de prolonger d'un an la période pendant laquelle la Commission peut prendre des mesures transitoires. L Proposition de RÈGLEMENT (CE) N° / DU CONSEIL portant prolongation de la période pour la prise de mesures transitoires en vertu de l'article 3 du règlement (CE) n° 3290/94 relatif aux adaptations et aux mesures transitoires nécessaires dans le secteur de l'agriculture pour la mise en oeuvre des accords conclus dans le cadre des négociations commerciales multilatérales du cycle d'Uruguay LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu la traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) n° 3290/94 du Conseil, du 22 décembre 1994, relatif aux adaptations et aux mesures transitoires nécessaires dans le secteur de l'agriculture pour la mise en oeuvre des accords conclus dans le cadre des négociations commerciales multilatérales du cycle d'Uruguay1, et notamment son article 3 paragraphe 2, vu la proposition de la Commission, considérant que l'article 3 du règlement (CE) n° 3290/94 autorise la Commission de prendre les mesures nécessaires pour faciliter le passage du régime existant avant la mise en oeuvre des résultats des négociations du cycle d'Uruguay à celui résultant des adaptations de la législation agricole prévues au règlement précité; que ces mesures transitoires ne peuvent être prises que jusqu'au 30 juin 1996, leur application étant limitée à cette date; qu'il est apparu que certaines des questions qui font actuellement l'objet de mesures transitoires ne pourront pas être réglées de manière définitive avant la date précitée; qu'il s'agit notamment de l'adaptation de certains arrangements conclus avec des pays tiers; qu'il est dès lors nécessaire de proroger d'un an la période pendant laquelle la Commission peut prendre des mesures transitoires; A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT : Article premier La période prévue à l'article 3 paragraphe 2 du règlement (CE) n° 3290/94 est prolongée jusqu'au 30 juin 1997. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Il est applicable à partir du 1er juillet 1996. JO n° L 349 du 31. 12. 1994, p. 105. 1 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le Par le Conseil t ISSN 0254-1491 COM(96) 233 final DOCUMENTS FR il 03 N° de catalogue : CB-CO-96-244-FR-C ISBN 92-78-04497-0 Office des publications officielles des Communautés européennes L-2985 Luxembourg S


title: Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om tillægsbetalinger i 1996 til præmierne i artikel 4b, stk 6, og artikel 4d, stk 7, i Rådets forordning (EØF) nr. 805/68 om fælles markedsordning for oksekod og om ændring af samme forordnings artikel 4i,stk. 4

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 29. 05. 1996 KOM(96) 242 endelig udg. 96/0148 (CNS) Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om tillægsbetalinger i 1996 til praearieine i artikel 4b, stk. 6, og artikel 4d, stk. 7, i Rådets forordning (EØF) nr. 805/68 om den falles maifeedtonming for oksekød og om andring af samme forordnings artikel 41, stk. 4 (forelagt af Kommissionen) 4% i' :',4 *'lv" «i ;; M - v si1*! 'Il £ • i Begrundelse Meddelelsen den 20. marts 1996 om, at 10 tilfælde af Creutzfeld-Jacobs sygdom i Det Forenede Kongerige eventuelt skyldes, at de pågældende havde været udsat for bovin spongiform encephalopati (BSE) før 1988, hvor der blev indført foranstaltninger til at forbyde anvendelsen af særligt slagteaffald af kvæg til konsum, skabte omgående uro på oksekødsmarkederne, ikke kun i Det Forenede Kongerige, men også i andre medlemsstater, hvor BSE er sjælden eller ukendt. Der er blevet vedtaget en række foranstaltninger for at forbedre forbrugerbeskyttelsen, genopertte tilliden og støtte oksekødsmarkedet. Selv om disse foranstaltninger har haft betydelig og positiv virkning, er oksekødsmarkedet fortsat trykket. Når først virkningen af ændringen i forbrugernes adfærd på længere sigt kan bedømmes, har Kommissionen til hensigt at fremsætte forslag, der har til formål at tilpasse oksekødsproduktionen til efterspørgslen. Disse forslag vil blive suppleret med relevante forslag om mærkning og salgsfremme. I mellemtiden erkendes det generelt, at det er nødvendigt omgående og på kort sigt at yde indkomststøtte til oksekødsproducenterne. Efter intensive drøftelser i Rådet har Kommissionen forpligtet sig til at fremsætte et hensigtsmæssigt forslag med henblik herpå. Drøftelserne i Rådet har afsløret, at det generelt anerkendes, at denne foranstaltning må opfylde følgende kriterier: a) Den skal kunne anvendes som hasteforanstaltning. Dette indebærer, at den så vidt muligt bør baseres på de eksisterende data og administrative strukturer for anvendelse af de præmier, der allerede er forudset i den fælles markedsordning for oksekød. b) Ikke desto mindre bør foranstaltningen give en vis fleksibilitet, således at medlemsstaterne kan løse visse specifikke problemer, som ikke er omfattet af en foranstaltning, der er knyttet til de eksisterende præmier. c) Den skal ligge inden for Unionens budgetmæssige muligheder. Hvad angår det støttebeløb, der skal ydes, mener Kommissionen, at den mest hensigtsmæssige fremgangsmåde er at se på virkningen af den prisreduktion, der er sket siden den 20. marts som følge af BSE-krisen, og at fremskrive denne reduktion til dette års udgang. Kommissionen erkender, at et sådant skøn ikke kan være præcist. Uroen på markedet har gjort det vanskeligt at måle de nuværende priser, og der er modstridende opfattelser af, hvordan priserne vil udvikle sig i den resterende del af indeværende år. Kommissionens bedste skøn er, at prisreduktionen vil medføre et indtægtstab i år på omkring 650 000 ECU. Dette tal svarer også til det bedste skøn, Kommissionen kan foretage over råderummet i 1996- budgettet på baggrund af de konjunkturmæssige besparelser, der er forudset i andre sektorer, efter at de omkostninger, der allerede påløber i oksekødssektoren, er trukket fra. Hvad angår betalingsmetoden mener Kommissionen, at det mest velegnede middel til at yde størstedelen af denne støtte er de eksisterende handyr- og ammekopræmier. På dette grundlag foreslår den tillæg til præmien for ammekøer på 25 ECU og til handyrpræmien på 21 ECU, idet forskellen mellem de to tillæg afspejler den noget større nedgang i prisen på kalve, der sælges af ammekoproducenterne, end den, der er konstateret for prisen på unge handyr. For at gøre det muligt at foretage betaling snarest muligt foreslår Kommissionen, at disse tillæg ydes på grundlag af de data, som medlemsstaterne allerede har vedrørende betaling af 1995-præmierne. Men i tilfælde, hvor producenterne senere indgiver ansøgninger om færre præmier for 1996, bør en del af de betalinger, der foretages nu, tilbagebetales, og de således tilbagebetalte beløb bør fordeles blandt de producenter, hvis godkendte ansøgninger for 1996 omfatter højere beløb end ansøgningerne fra 1995. 1 Omkostningerne ved denne foranstaltning anslås til 534 mio. ECU (B). Kommissionen foreslår, at forskellen mellem dette tal og det samlede beløb på 650 mio. ECU (116 ECU (B) svarende til 112,1 ECU (L)) fordeles mellem medlemsstaterne på grundlag af størrelsen af deres kødkvægbestande som offentliggjort i Eurostat. Disse beløb vil kunne anvendes af medlemsstaterne som et bidrag til nationale støtteordninger i tilfælde, hvor det efter medlemsstaternes skøn er nødvendigt at give en vis supplerende støtte for at hjælpe med at løse problemer, som ikke fuldstændigt løses ved forhøjelsen af præmierne. Kriteriet for, at sådanne nationale støtteordninger kan godkendes, er, at de ikke må overstige modtagernes forventede indtægtstab. Samtidig med fremsættelsen af dette forslag foreslår Kommissionen en teknisk ændring af forarbejdningsordningen for kalve. Denne ordning, der har foreligget som en valgmulighed for medlemsstaterne siden 1992, er først taget i brug for nylig, hvor Det Forenede Kongerige og Portugal begyndte at anvende den på grund af det bratte fald i efterspørgslen efter kødkalve. Efter de nuværende bestemmelser gælder ordningen kun for kalve på 10 dage eller under. Under visse omstændigheder kan det være svært at overholde denne aldersgrænse, og det foreslås, at Kommissionen får beføjelse til at tillade en lidt højere alder med den fornødne kontrol. Til slut vil Kommissionen understrege dette forslags praktiske og budgetmæssige uopsættelighed. Den foreslåede forhøjelse af handyr- og ammekopræmierne og bidraget til supplerende nationale støtteordninger vil kun kunne finansieres af EUGFL med hensyn til betalinger, der foretages i det indeværende budgetår. Z RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. af om tillægsbetalinger i 1996 ti) præmierne i artikel 4b, stk. 6, og artikel 4d, stk. 7, i Rådets forordning (EØF) nr. 805/68 om den fælles markedsordning for oksekød og om ændring af samme forordnings artikel 4i, stk. 4 RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 42 og 43, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til forordning (EØF) nr. 805/683 udbetales der handyrpræmie og ammekopræmie til producenterne som kompensation for følgerne af, at interventionsprisen blev nedsat ved reformen af sektoren; markedet for oksekød er blevet ramt af alvorlige forstyrrelser som følge af forbrugernes frygt for bovin spongiform encephalopati (BSE), og af hensyn til sektorens fremtid vil der blive stillet supplerende midler til rådighed; med henblik på hurtig udbetaling og for at opnå den ønskede økonomiske virkning bør midlerne generelt stilles til rådighed i form af tillægsbetalinger til præmierne for præmieberettigede dyr for kalenderåret 1995, da de nødvendige data allerede foreligger; producenterne er imidlertid kun berettiget til tillægsbetalingerne, i det omfang det antal dyr, for hvilket de er præmieberretiget for kalenderåret 1996, ikke er mindre end for kalenderåret 1995; EFT nr. L EFT nr. L EFT nr. L 114 af 28. 6. 1968, s. 24. Forordningen senest ændret ved -3 beløb, der er betalt for meget, skal modregnes i producentens ret til præmie for kalenderåret 1996, eller, hvis det ikke er muligt, tilbagebetales til myndighederne i den pågældende medlemsstat; det beløb, som de for meget udbetalte midler udgør, bør tildeles producenter, som er berettiget til præmier for et større antal dyr i kalenderåret 1996 end året før, i forhold til det øgede antal; tillægsbetalingerne til producenter, som har modtaget præmie, løser måske ikke fuldstændigt visse producenters problemer afhængigt af den enkelte medlemsstats særlige produktionsstruktur; medlemsstaterne bør kunne foretage udbetalinger til sådanne producenter; det beløb, som de enkelte medlemsstater har til rådighed til dette formål bør afspejle størrelsen af dens kvægbestand bortset fra malkekøer; ifølge forordning (EØF) nr. 805/68 udbetales der en forarbejdningspræmie for spæde tyrekalve, der fjernes fra produktionen, inden de er ti dage gamle; erfaringen har vist, at der kun er meget kort tid mellem det tidspunkt, hvor en kalv kan fjernes fra en bedrift, og det tidspunkt, hvor den skal fjernes fra produktionen; derfor bør Kommissionen under visse omstændigheder kunne give tilladelse til, at aldersgrænsen på ti dage forhøjes - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 1. En producent, hvis ret til den særlige handyrpræmie i henhold til artikel 4b i forordning (EØF) nr. 805/68 er godtgjort for dyr, han har opfedet i kalenderåret 1995, er berettiget til en tillægsbetaling på 21 ECU til hver præmie, som han modtager, jf. dog stk. 3. Tillægsbetalingen skal så vidt muligt finde sted samtidig med betalingen af den præmie, som er nævnt i artikel 4b, stk. 6. 2. En producent, hvis ret til ammekopræmie i henhold til artikel 4d i forordning (EØF) nr. 805/68 er godtgjort for dyr, han har holdt i kalenderåret 1995, er berettiget til en tillægsbetaling på 25 ECU for hver præmie, som han modtager, jf. dog stk. 3. Tillægsbetalingen skal så vidt muligt finde sted samtidig med betalingen af den præmie, som er nævnt i artikel 4d, stk. 7. v[ 3. Retten til tillægsbetalingerne, som er nævnt i stk. 1 og 2, er betinget af, at det godtgøres, at producenten er præmieberettiget for mindst lige så mange dyr for kalenderåret 1996 som for kalenderåret 1995, på grundlag af hvilket han har modtaget tillægsbetalinger. 4. Medlemsstaterne træffer alle de foranstaltninger, der er nødvendige for, at producenterne, når de modtager tillægsbetalingerne, bliver informeret om, at deres ret til disse betalinger er underkastet betingelsen i stk. 3. Artikel 2 1. Hvis det præmieberettigede antal dyr for kalenderåret 1996 er mindre end det antal, som en producent har modtaget tillægsbetalinger for i henhold til artikel 1, skal den del af tillægsbetalingerne, som han ikke var berettiget til, modregnes i hans ret til præmier i henhold til forordning (EØF) nr. 805/68 for kalenderåret 1996. 2. Hvis en producent ikke ansøger om præmier i henhold til forordning (EØF) nr. 805/68 for kalenderåret 1996, eller hvis de præmier, som han er berettiget til, ikke er store nok til, at den modregning, som er nævnt i stk. 1, kan foretages, skal han tilbagebetale de tillægsbetalinger, som han har modtaget i henhold til stk. 1 og ikke var berettiget til. <f Artikel 3 Producenter, der for kalenderåret 1996 har ret til præmier for et større antal dyr end for kalenderåret 1995, er berettiget til yderligere tillægsbetalinger. Betalingerne kan kun finde sted: i det omfang der tilbagebetales eller inddrives tillægsbetalinger fra producenter, som ikke var berettiget til dem, og i forhold til det yderligere antal præmier, som er modtaget for kalenderåret 1996. Artikel 4 Medlemsstaterne kan: a) anvende de beløb, der er fastsat i bilaget, til betalinger til kvægproducenter, som står over for akutte problemer som følge af markedssituationen, der ikke fuldstændigt løses ved de foranstaltninger, som er nævnt i artikel 1 - 3, og b) betale statsstøtte til sådanne producenter ud over de beløb, som er nævnt i litra a), såfremt denne støtte ikke overstiger de anslåede indkomsttab. Artikel 5 Som omregningskurs anvendes landbrugsomregningskursen pr. 1. januar 1996. Artikel 6 Med undtagelse af den i artikel 4 omhandlede statsstøtte anses de foranstaltninger, som er indført ved denne forordning, som værende interventionsforanstaltninger med henblik på at stabilisere landbrugsmarkederne inden for den i artikel 3, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 729/70 nedlagte betydning. EF finansierer kun medlemsstaternes udgifter til betalinger G som nævnt i artikel 1 og artikel 4, stk. 1, litra a), hvis betalingerne har fundet sted senest den 15. oktober 1996. Artikel 7 I artikel 4i, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 805/68 indsættes følgende led: "« på grundlag af en behørigt begrundet ansøgning, der omfatter passende kontrolforanstaltninger, bemyndige en medlemsstat til at betale den præmie, der er nævnt i stk. 1, for dyr, som fjernes fra produktionen, inden de er tyve dage gamle. " Artikel 8 Medlemsstaterne træffer alle de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at denne forordning overholdes. Artikel 9 Eventuelle gennemførelsesbestemmelser til denne forordning vedtages efter fremgangsmåden i artikel 27 i forordning (EØF) nr. 805/68. Artikel 10 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. i Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand ? BILAG Beløb nævnt i artikel 4, stk. 1, litra a) ECU (mio. ) Belgien Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østrig Portugal Finland Sverige 4,5 2,5 19,3 0,7 7,7 29,0 9,5 9,0 0,3 5,0 2,9 1,7 1,4 2,3 Det Forenede Kongerige 16,3 °i FINANSIERINGSOVERSIGT DATO: 22. 5. 1996 1. BUDGETPOST: Bl-21 BEVILLINGER: 5 458 mio. ECU 2. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Rådets forordning om tillægsbetalinger i 1996 til præmierne i artikel 4b, stk. 6, og artikel 4d, stk. 7, i Rådets forordning (EØF) nr. 805/68 om den fælles markedsordning for oksekød 3. RETSGRUNDLAG: Artikel 43 4. FORMAL: Hasteforanstaltninger i form af indkomststøtte til kvægproducenterne 5. FINANSIELLE VIRKNINGER 12-MANEDERS- PERIODE (mio. ECU) INDEVÆRENDE REGNSKABSAR (1996) (mio. ECU) FØLGENDE REGNSKABSAR (1997) (mio. ECU) 650 5. 0 UDGIFTER, SOM AFHOLDES - OVER EF-BUDGETTET RESTITUTION/INTERVENTION - OVER DE NATIONALE BUDGETTER - AF ANDRE 5. 1 INDTÆGTER - EF's EGNE INDTÆGTER (AFGIFTER/TOLD) - NATIONALE KILDER 1998 (mio. ECU) 1999 (mio. ECU) 2000 (mio. ECU) 2001 (mio. ECU) 5. 0. 1 OVERSLAG - UDGIFTER 5. 1. 1 OVERSLAG - INDTÆGTER 5. 2 BEREGNING: 10 274 239 malkekøer 12 478 897 handyr Supplerende beløb x 25 ECU/dyr x 1,030 (DK) x 21 ECU/dyr x 1,028 (DK) 112,1 mio. ECU (L) x 1,030 (DK) 265 mio. ECU (B) 269 mio. ECU (B) 116 mio. ECU (B) 650 mio. ECU (B) 6. 0 ER FINANSIERING MULIG GENNEM BEVILLINGER OPFØRT UNDER DET JA/NEJ PÅGÆLDENDE KAPITEL I DET LØBENDE BUDGET? 6. 1 ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER I DET JA/NEJ LØBENDE BUDGET? 6. 2 ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT? 6. 3 SKAL DER OPFØRES BEVILLINGER PA FREMTIDIGE BUDGETTER? BEMÆRKNINGER: Denne foranstaltning kan finansieres inden for retningslinjerne for 1996 J/V/xNCw JA/NEJ 1b ISSN 0254-1459 KOM(96) 242 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 Katalognummer : CB-CO-96-266-DA-C ISBN 92-78-05210-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg 11