title: Komission kertomus neuvostolle - Tempus-ohjelman tähänastisten saavutusten arviointi ja katsaus yhteistyömaiden jäljellä oleviin tarpeisiin

eurovoc_concepts:
Central and Eastern Europe
EU programme
educational exchange
higher education
international cooperation

text: ^ * >. EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 08. 05. 19% KOM(%) 1971opull. KOMISSION KERTOMUS NBUVOSTQLIE TEMPUS-OHJELMAN TÄHÄNASTISTEN SAA VUTUSTEN ARVIOINTI JA KA TSA US YHTEISTYÖMAIDEN JÄLJELLÄ OLEVIIN TARPEISIIN TEMPUS-OHJELMAN TÄHÄNASTISTEN SAAVUTUSTEN ARVIOINTI JA KATSAUS YHTEISTYÖMAIDEN JÄLJELLÄ OLEVIIN TARPEISIIN JOHDANTO SISÄLTÖ I II T E M P U S - O H J E L M AN T Ä H Ä N A S T I S E S TA A R V IO TOTEUTUMISESTA 1. 2. 3. Ohjelman synty Tempus-ohjelman vaikutukset Tempus-ohjelman politiikan muotoilu Tempus-ohjelman tulevat tehtävät Assosioituneet Phare-maat 1. A. B. C. Tempus-ohjelma ja jäsenyyden valmistelu Essenin Eurooppa-neuvosto Suhde Socrates-ohjelmaan Korkeakoulupolitiikkaan liittyvien aloitteiden tukeminen Muutostenhallinnan ja luotettavuuden osoittamisen tarve: korkeakoulujen voimavarojen optimointi Tempus-ohjelman hyödyntäminen Assosioitumattomat Phare-maat Tacis-maat A. B. C. Korkeakoulutuksen tärkeimmät tulevaisuudenhaasteet Strategiset näkökohdat Tacis-maita koskevan Tempus-ohjelman tulevat suunnat tulosten mahdollisimman suuri D. 2. 3. III LOPPUPÄÄTELMÄT e^ TEMPUS-OHJELMAN TÄHÄNASTISTEN SAAVUTUSTEN ARVIOINTI JA KATSAUS YHTEISTYÖMAIDEN JÄLJELLÄ OLEVIIN TARPEISIIN JOHDANTO 1. Huhtikuun 29. päivänä 1993 annetun neuvoston päätöksen (EYVL N:o L 112/34, 6. 5. 1993) mukaisesti Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman (Tempus II -ohjelma) toinen vaihe hyväksyttiin neljäksi vuodeksi 1. päivästä heinäkuuta 1994. Päätöksen 11 artiklassa edellytetään ohjelmaa koskevan osakertomuksen esittämistä 30 päivään huhtikuuta 1996 mennessä. Osakertomus sisältää arvioinnin tulokset sekä mahdollisesti ehdotuksen Tempus II -ohjelman jatkamisesta tai mukauttamisesta 1. heinäkuuta 1998 alkavan jakson osalta. saavutuksista tietoja TEMPUS-ohjelman 2. Osakertomuksella pyritään näin ollen antamaan tähänastisista tarkastelemaan edellytyksiä mahdollisen uuden ohjelmavaiheen aloittamiseksi Tempus II -ohjelman päätyttyä. Perusteena käytetään Tempus-ohjelman tähänastista vaikutusta Phare- ja Tacis-ohjelman yhteistyömaiden korkeakoulutuksen uudistamiseen. ja ARVIO TEMPUS-OHJELMAN TÄHÄNASTISESTA TOTEUTUMISESTA 1. Ohjelman synty 3. Neuvosto hyväksyi Tempus-ohjelman 7. toukokuuta 1990 ja ohjelman alustava koevaihe alkoi 1. heinäkuuta 1990, ja siitä lähtien Tempus on osoittautunut dynaamiseksi ohjelmaksi, joka on jatkuvasti mukautunut toimintaympäristönsä muutoksiin. Ympäristöä ovat muokanneet osaltaan Phare- ja Tacis-ohjelmaan liittyvä kehitys sekä näiden ohjelmien ja Tempuksen yhteydet, yhteistyömaiden tarpeet ja toimintamahdollisuudet sekä neuvoston ja Tempus-ohjelmaa käsittelevän komitean päätösten asettama poliittinen kehys. Lisäksi ohjelman sääntöjä on kehitetty jatkuvasti, kun ohjelmasta saatua kokemusta on käytetty hyväksi tulevien täytäntöönpanovaiheiden yhteydessä. 4. Ohjelman lähestymistavassa voidaan erottaa kolme laajaa vaihetta. Tempuksen alkuvaihetta kuvasti tarve luoda, laajentaa ja syventää yhteyksiä korkeakoulutuksen parissa yhteistyömaissa ja Euroopan unionissa toimivien kumppanien välillä. Tässä yhteydessä liikkuvuus on erityisen merkittävä keino luoda sellaisista tiedemaailman edustajista ja politiikantekijöistä koostuva kriittinen massa, jotka ovat valmiita ja kykeneviä ajamaan koulutuksen uudistuksia yhteistyömaissa. Seuraavassa vaiheessa tämä muutospotentiaali pannaan tähdätään liikkeelle ja kanavoidaan konkreettisiin ja pysyviin muutoksiin korkeakoulutusjärjestelmissä. Tähän alkuvaihetta rakenteellisempaan lähestymistapaan sisältyy kurssien uudistaminen tai uusiminen, koulutusohjelman kehittäminen ja uudistaminen sekä kehittyneiden opetusmenetelmien toimintaan, jolla enemmän niitä käyttöönotto. Tämä vaihe kehittyy yleensä yhä haastavammaksi, sillä käsiteltävät joista aihealueet kuvastavat yhä korkeakoulumaailmassa on vähän tai ei ollenkaan kokemusta hanketoiminnan pohjaksi. Kolmannessa vaiheessa nämä uudistukset viedään strategiselle tasolle, jolloin ne vaikuttavat korkeakouluun kokonaisuutena ja politiikan toteuttamiseen opetusministeriöissä. Tämä merkitsee tietynasteista ohjelman kohdistamisen ja sääntöjen muuttamista, kun ohjelman "asiakasryhmä" muuttuu ja kun painopisteet muutetaan yhä useammin kapea-alaisista ja alakohtaisista laaja-alaisiksi ja järjestelmäkohtaisiksi. työmarkkinoiden tekoon ja tarpeita, 5. Tätä yleistä taustaa vasten - jossa vaiheet vaihtelevat kunkin maan oman tilanteen mukaan - Tempus-ohjelman kehityksessä voidaan erottaa joitakin merkittäviä piirteitä. Tiivistetysti nämä voidaan esittää seuraavasti: • • • • • • Siirtyminen vaihtojen ja liikkuvuuden pitämisestä päämäärinä sinänsä kohti yhä rakenteellisempia ja strategisempia tavoitteita. koordinaattorien avustuskelpoisten maiden lisääntyminen yhteistyömaissa. Tätä kuvastaa Omistamisen tunteen ja selvimmin yhteistyökumppanien määrän voimakas nousu, jonka myönteisenä tuloksena Tempus-ohjelman suunnittelua ja hallintoa ohjaa läntisten tarjonnan asemesta yhä enemmän kysyntä. Tässä yhteistyömaiden yhteydessä on paikallaan mainita myös Phare-maiden kansallisten Tempus- yksiköiden lisääntyvä ammattimaisuus ja korostuva asema. Yksiköt ovat toimineet yhä tehokkaampina välittäjinä kehitettäessä ja laadittaessa uudistussuunnitelmia. näkökohtien Kansallisten hankkeiden vaikutuksen muotoilussa. Näkökohdat otetaan yhä useammin osaksi yhtenäisiä kansallisia korkeakoulutuksen uudistusstrategioita, ja näissä strategioissa Tempus-ohjelman avulla pyritään vastaamaan erityisesti niihin tarpeisiin, jotka tukevat Phare-ja Tacis-ohjelmien yleisiä maille asetettuja tavoitteita. lisääntyminen Säännöt, jotka kuvastavat tätä entistä strategisempaa lähestymistapaa lisäämällä ylhäältä alas suuntautuvan ulottuvuuden käyttökelpoisuutensa osoittaneeseen perinteiseen alhaalta ylös suuntautuvaan lähestymistapaan. Sellaisten laaja-alaisten kysymysten - esimerkiksi korkeakoulujen ja yritysten yhteyksien - lisääntyvä korostaminen, joiden tavoitteena on ja eri parantaa korkeakoulualan kykyä vastata työmarkkinaosapuolten muuttuviin tarpeisiin. työmarkkinoiden Voimakkaampi keskittyminen Tempus-hankkeitten määrältään yhä suurempien siirrettävien tuotosten kestävyyteen ja levittämiseen. 2. Tempus-ohjelman vaikutukset 6. Tempus-ohjelman vaikutuksia olisi arvioitava ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä asetettuja tavoitteita vasten. Tempus I:lle asetetut tavoitteet keskittyivät yhteistyön kannustamiseen kumppaneiden kanssa yhteisön sisällä, opiskelijoiden ja opetushenkilöstön liikkuvuuteen sekä yhteisön kielten opetus-ja oppimismahdollisuuksiin. Vasta 1. heinäkuuta 1994 aloitettua Tempus II. -ta koskevassa päätöksessä luotiin selvä yhteys Phare- ja Tacis-ohjelmien tavoitteisiin taloudellisten ja sosiaalisten muutosten yhteydessä. Yksittäiset tavoitteet muuttuivat luonteeltaan rakenteellisemmaksi seuraavilla aloilla: koulutusohjelmien kehittäminen ja korjaaminen ensisijaisina pidetyillä aloilla; korkeakouluopetuksen rakenteiden ja korkeakoulujen sekä niiden hallinnon uudistus; ammattikoulutuksen kehittäminen siten, että olisi mahdollista lievittää korkeakoulu- ja opistotasoista erityisalojen ammattihenkilöistä olevaa puutetta talousuudistuksen käynnistämisessä. 7. Tempus-ohjelman vaikutuksista on saatu tietoa lähinnä ulkopuolisen arvioijan tekemästä arviointikertomuksesta1, arvioon liittyvistä laitoksissa tehtyihin tutkimuksiin perustuvista Euroopan komission julkaisemista maakohtaisista tutkimuksista2, Euroopan rehtorien konferenssin (CRE) rehtorien konferenssien yhteyskomitean kanssa yhteistyössä laatimasta kertomuksesta "Korkeakoulujen välisen itä-länsiyhteistyön vahvistaminen: avustamisesta kumppanuuteen"3 sekä joihin osallistui ulkopuolisia asiantuntijoita. laitosvierailukertomuksista4, 8. Huolimatta lähteiden lukumäärästä niissä on arvioitu Tempus-ohjelman vaikutuksia ja määritetty lisätoimenpiteitä vaativat alat varsin yhdenmukaisesti. Arviointikertomuksessa päätellään, että Tempus-ohjelman tukemia hankkeita voidaan pitää pääpiirteittäin onnistuneina ja tärkeinä keski- ja itäeurooppalaisten yhteistyömaiden korkeakoulutuksen kehittämisen kannalta. Lisäksi todetaan, että vaikka nähtävissä on, että Tempus I vaikutti korkeakoulutuksen merkittävästi kehittämiseen, ainakin jotta korkeakoulutuksen uudistamisessa ja rakennemuutoksessa voidaan päästä sellaiselle saavutus- ja edistystasolle, jolla Tempus-ohjelman mahdollisuuksia hyödynnetään paremmin ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. itäeurooppalaisten joissakin näistä maista yhteistyömaiden tarvitaan lisätoimenpiteitä, keski- ja i) Tempus-ohjelman ensimmäisen vaiheen (1990-91-1993-94) arviointi, loppukertomus, helmikuu 1996; ii) Tempus-ohjelman toisen vaiheen (1994-95-1995-96) arviointi, loppukertomus, huhtikuu 1996. Tekijät: Kasselin yliopiston korkeakoulututkimuskeskus ja GES Maiworm&Over, Gesellschaft fur Empirische Studien bR, Kassel. Tempus-ohjelman maakohtainen tutkimus: Slovakian tasavalta, 1994; tekijä professori R. Gwyn. Bulgariaa, Tsekin tasavaltaa, Unkaria, Puolaa, Romaniaa ja Sloveniaa koskevat Tempus-ohjelman maakohtaiset tutkimukset ovat tekeillä. Syyskuu 1994 Komissio teki vuosina 1992-1994 joukon laitosvierailuja Tempus-ohjelman laaduntarkkailuun ja erityisesti ohjelman eurooppalaisiin yhteishankkeisiin liitty västi sekä tieteellisestä että taloudellisesta lähtökohdasta. Lisätietoja on Tempuksen laitosvierailuohjelman vuosikertomuksessa 1992-1993. 9. CRE:n kertomuksen yleisarvio Tempus-ohjelmasta osana yleistä kansainvälistä korkeakoulutusuudistusten avustamista on hyvin selkeä: Korkeakoulujen välinen itä-länsiyhteistyö on siten hyvin monimutkainen ja monitahoinen asia, ja olisi väärin ajatella, että sitä määrittää yksi ainoa tukija, olipa tämä kuinka voimakas ja suuri hyvänsä. Siitä huolimatta jo tämän hankkeen aikaisessa vaiheessa oli hyvin selvää, että yksi tukiohjelma, Tempus, oli ja on ehdottoman keskeinen erilaisten entisten ja nykyisten yhteistyöohjelmien kannalta. Monille laitoksille Tempus on kaikkien aikojen tärkein kansainvälinen itä-länsiyhteistyötä koskeva ohjelma - paitsi siihen liittyvien ulkopuolisten voimavarojen määrän myös sen kannalta, mitä ulkopuolisesta avusta ajatellaan. Monien mielestä Tempus on todella mitään muuta prosessia Itä-Euroopan korkeakoulutuksen kansainvälistymistä, ja voidaan turvallisin mielin väittää ohjelman päähyötyjiltään saaman arvion olevan erittäin myönteinen. kehittänyt Keski- enemmän avannut ja ja Samoin maakohtaisten tutkimusten mukaan Tempus-ohjelma on luonut suuren määrän toimintaa, korkeakoulutuksen hyvin myönteinen innovaatioprosessiin. vaikutus jolla ollut on 10. Tämä yhteisymmärrys ulottuu laajalti myös erityisempiin Tempus-ohjelman tuloksiin ja vaikutuksiin. Sekä arviointikertomuksessa että maakohtaisissa tutkimuksissa erotetaan omilla tavoillaan prosessin ja hankkeen tulokset (maakohtaisten tutkimusten käyttämät termit). Prosessin osalta arviointikertomus pitää kaikkein tärkeimpänä tuloksena keski- ja itäeurooppalaisten yhteistyökumppanien saattamista osaksi tieteenharjoittajien ja joissakin tapauksissa hallintovirkailijoiden kansainvälistä yhteisöä. Yhteistyökumppanit sopeutuivat tähän kehykseen ja monipuolistuvat osana sitä, liittyivät pieniin ja suuriin verkkoihin sekä pääsivät osallisiksi kykyjään ja asemaansa kohentavasta koulutuksesta ja yleisestä kehitystyöstä. 11. Tulevaisuuden osalta voidaan väittää, että Tempus-ohjelma on näiden prosessiin liittyvien etujen kautta luonut ja on luomassa kestävän muutoksen ja kehityksen foorumia yhteistyömaiden korkeakouluopetuksen alalla. Tempus-ohjelman luomien verkkojen, taitojen ja asenteiden pitäisi erityisesti hyödyttää assosioituneita maita helpottamalla niiden tiedeyhteisöjen tulevaa aktiivista osallistumista Euroopan unionin eri ohjelmiin. Muiden Phare- ja Tacis-maiden osalta nämä edut auttavat osaltaan juurruttamaan demokraattisia arvoja ja uusia näköaloja niiden korkeakoulujärjestelmiin sekä tarjoavat yhteiskunnan muilla aloilla tehtäviä uudistuksia helpottavia tärkeitä taitoja. 12. Tempus-hankkeitten tuloksista kenties tärkein on ollut uudistusten käyttöönotto korkeakoulujen koulutusohjelmissa mukaan lukien uusien kurssien, opetusaineiston ja -menetelmien kehittäminen. Tämä toiminta on yhä enemmän sidoksissa kansallisiin painopistealueisiin, joihin on tyypillisesti sisältynyt: • monitieteellisten opintojen edistäminen sekä uusien kurssirakenteiden, erityisesti johtavien lyhytkestoisten alempaan korkeakoulututkintoon opintojen ja jatko-opintojen kehittäminen • etusijan antaminen tietyille tieteenaloille, jotka liittyvät taloudellisiin ja demokraattisiin uudistuksiin tai erityisemmin Phare- ja Tacis-ohjelmien alakohtaisiin julkishallinto, ympäristönsuojelu, maatalous ja terveys. liikkeenjohto, ohjelmiin, kuten 13. Tempus-ohjelman vaikutusten myönteiseen arvioon liittyy kuitenkin se, että vaikutukset olivat aluksi suuruudeltaan ja kattavuudeltaan rajoitettuja, ja niitä laajennettiin Tempus II:n yhteydessä. Alkuvaiheessa Tempus I:n aikana suurin osa kehityksestä tapahtui kurssien tai opetusmateriaalin tasolla; saavutuksille oli ominaista valikoiva uudistaminen tai käyttöönotto pikemmin kuin täysin uudet ohjelmat, ja samalla vaikutukset keskittyivät tyypillisesti osasto- tai laitostasolle. Silloinkin, kun useat korkeakoulun laitokset osallistuivat joukkoon eri hankkeita, niiden välillä oli usein vain vähän tai ei ollenkaan institutionaalista uudistamista aikaansaavaa synergiaa. Tempus I:n arviointikertomuksessa todetaan, että Merkittävässä määrässä keski- laitoksia saavutettiin kauaskantoisia uudistuksia koulutusohjelmissa ja uusien luonteeltaan strategisten opetusmateriaalien käytännössä. Koulutusohjelmien kehittämisen ja muun koulutustoiminnan kattavuus ja saavutukset vaihtelivat kuitenkin suuresti. itäeurooppalaisia saatiin usein kehittäminen toteutettua ja 14. Kun otetaan huomioon Tempus Iille neuvoston päätöksellä asetetut tavoitteet, on täysin ymmärrettävää, ettei ohjelman ensimmäisinä kolmena tai neljänä vuonna käynnistyneitten hankkeitten tuloksiin sisältynyt niitä laajempia ulottuvuuksia, joita Tempus II:ssa pidetään selkeästi ensiarvoisina. Syyt instituutioiden strategisen vaikutuksen puutteelle alkuvaiheessa näyttävät ulottuvan tavoitteita laajemmalle, ja ne viittaavat esteisiin, jotka todennäköisesti säilyvät enemmässä tai vähemmässä määrin läpi Tempus II:n. Siten ne ovat merkittäviä, kun mahdollisesti määritellään ohjelman myöhemmässä vaiheessa käsiteltäviä kysymyksiä. Nämä esteet johtuvat siirtymisestä kohti sisäistä äärimmäisten muotojen hajautumista kehittymisestä, mikä on seuraus laitosten vapautumisesta keskitetyn johdon alaisuudesta vuosina 1989-1990. Sekä arviointikertomuksessa että maakohtaisissa tutkimuksissa pidetään tätä laitosten välisen yhteenkuuluvuuden ja strategian puutetta merkittävänä Tempus-hankkeitten vaikutusten laajentumista estävänä tekijänä. Arviointikertomuksessa mainitaan esimerkiksi sekä korkeakoululaitosten itsehallinnon liittyvät saavutukset. Tempus-ohjelmaan sisältyviksi valittuihin uudistuksiin Saavutusten oheistuotteet asianomaisissa laitoksissa jäivät vaatimattomiksi tai useimmiten marginaalisiksi. On mielenkiintoista, että molemmissa arvioissa tarkistetaan tätä näkemystä pienten korkeakoulujen osalta, joissa voimakkaampi laitosidentiteetti ja hallinto on johtanut Tempus-hankkeitten kautta aloitettuihin rakenteellisempiin uudistuksiin. Korkeakoulujen hallintoa käsitellään uudelleen jäljempänä. 15. Tempus ILssa otettiin erityisesti huomioon tarve luoda laitoksiin kokonaisuudessaan kohdistuvaa vaikutusta. Lähtölaukauksena pyrkimyksille käyttää Tempus-ohjelmaa kestävän laitostasoisen kehityksen edistäjänä on toiminut vastikään lausuttu vaatimus, jonka mukaan yhteistyömaiden korkeakoulujen on esitettävä, kuinka suunniteltu hanke laitosten sopii niiden kehittämisstrategioihin osallistumista Tempus-hankkeisiin voimistava tekijä on se, että paikalliset korkeakoulut voivat sopimuspuolina useimmissa yhteistyömaissa. toimia hankekoordinaattoreina kaikissa laitostasolla. Toinen keskisuurten ja Tempus II:n arviointikertomuksessa arvioidaan seuraavasti: toteutettuja mukautustoimenpiteitä Korkeakouluopetusta antavien keskisuurten laitosten toiminta on muuttunut asteittain Tempus II:n aikana. Erityisiä yhteisiä eurooppalaisia hankkeita (JEP) tuettiin laitoshallinnon kehittämiseksi. Lisäksi yritykset nivoa Tempus-ohjelman toimintoja osaksi laitosstrategiaa olivat entistä yleisempiä. todetaan uusien laitteiden olevan KIE-maiden 16. Laitteitten, kirjojen ja kausijulkaisujen saaminen vaikuttaa olevan suuresti arvostettu Tempus-hankkeitten tulos, vaikka se onkin pikemminkin keino kuin tavoite itsessään. laitosten Arviointikertomuksessa ylpeydenaihe. Uusien laitteitten hankinta hyväksyttiin luonnollisesti ainoastaan silloin, kun voitiin osoittaa sen tukevan asiaankuuluvaa opetustoimintaa tai perusrakenteita, esimerkiksi mikrotietokoneet hallinnollisissa hankkeissa, kielistudiot kieliin liittyvissä hankkeissa tai kopiokoneet opetusmateriaalin ja yhteistyökumppaneiden kanssa käytävän yhteydenpidon helpottamiseksi. Sekä arviointikertomuksessa että maakohtaisissa tutkimuksissa vahvistetaan, että mainitunlainen yhteys opetukselliseen toimintaan oli todellinen. Jälkimmäisessä viitataan mikrotietokoneiden hankinnan hyödylliseen vaikutukseen koulutusohjelmien kannalta ja yleisemmin kopiokoneiden, puhelinten ja telekopiolaitteitten merkitykseen parantuneiden viestintäyhteyksien kannalta. Arviointikertomuksessa todetaan: Kun joissain tapauksissa niillä (uusilla laitteilla) oli läheinen yhteys vastaaviin opetuksellisiin toimenpiteisiin, useimmissa tapauksessa niitä pidettiin joka tulevan tapauksessa hyödyllisinä kansainvälisen yhteistyön, tutkimukseen liittyvien perusrakenteiden jne. kannalta. Täysin yhtä mieltä oltiin siitä, että rakenteellinen kehitys on tärkeä osa tukea. yleisesti opetustoiminnan laadun, - 17. Monet näistä samoista arvioista koskevat myös kirjojen ja kausijulkaisujen hankkimista. Maakohtaisissa tutkimuksissa todetaan: Korkeakoulun kirjaston laatu on koko korkeakoulun laadun tärkeä osoitin. Tempus-ohjelman osuus on ollut merkittävä: sen avulla laitokset ovat voineet täydentää tai pohjoisamerikkalaisilla joita edellisen hallinnon aikana ei ollut saatavissa ja jotka eivät jo kustannussyistä olisi olleet niiden ulottuvilla vieläkään ilman ohjelman antamaa tukea. kirjavarastojaan monilla, länsieurooppalaisilla teoksilla, usein Samoin kuin laitteiden kohdalla tässäkin tapauksessa hyötyä tuli sekä opetuksen ja oppimisen menetelmien että niiden sisällön osalle. On kuitenkin syytä lisätä, että kunhan tämä "vaje" on merkittävältä osin saatu korjattua, on voimakkaammin korostettu kansallisten tarpeiden mukaisten paikallisesti laadittavien julkaisujen ja muun aineiston (erityisesti tapaustutkimusten) kehittämistä. tuettiin länteen suuntautuneita joista 60 %:lla 18. Henkilöstön liikkuvuuden seurauksena saavutettiin niin prosessiin liittyviä etuja kuin erityisiä hankkeiden tuloksia. Liikkuvuus on ollut määrällisesti merkittävää: yhteisten eurooppalaisten hankkeitten (JEP) perusteella henkilöstölle myönnettiin arviolta 57 000 apurahaa, vierailuja. idästä Arviointikertomuksessa puhutaan laaja-alaisista hyödyistä, joita ovat olleet muissa maissa oleviin yhteistyökumppaneihin, heidän toimintaansa ja ajattelutapaansa tutustuminen, verkkojen luominen, kohtuullinen kykyjen parantuminen sekä muihin viestintätyyleihin ja -käyttäytymiseen mukautuminen. Maakohtaisissa tutkimuksissa mainitaan, että yhteisiin eurooppalaisiin hankkeisiin liittyvä henkilöstön (samoin kuin opiskelijoiden) liikkuvuus ja kaikki, mitä se on tuonut muassaan, on - vaikka se onkin pikemmin keino kuin päämäärä - yksi Tempus-ohjelman suurista menestyksistä. Monista tämän asian hyödyistä uusien hankkiminen mainittakoon opetusmenetelmien omaksuminen, kokemusten saaminen moderneista koulutusohjelmien kehittämisstrategioista sekä hankkeen sisällä toimimiseen ja niiden hallinnointiin liittyvien taitojen hankkiminen. Hankkeitten kehittämiseen ja hallinnointiin liittyvät taidot ovat osoittautuneet erityisen arvokkaiksi toimintaa "mahdollistaviksi" työkaluiksi, sillä niillä on ollut suuri merkitys sille, että yhteistyömaat tuntevat hankkeet entistä enemmän omakseen pystyessään asteittain omaksumaan sopimuspuolen aseman. Aivan yhtä tärkeänä tekijänä on näistä eduista puhuttaessa mainittava myös se, että on omaksuttu uusia näkökulmia ja asenteita muutoksiin ja uudistuksiin ja saatu itseluottamusta asettaa olemassa olevat rakenteet ja käytännöt kyseenalaisiksi. Tähän myönteiseen analyysiin lienee liitettävä yksi varauma: vastahankittuja taitoja ei onnistuttu hyödyntämään täysimääräisesti vierailijoiden palattua laitoksiinsa. Tämäkin on seurausta laitostason pirstaloitumisesta, jota käsitellään jäljempänä. ajantasaistaminen, erikoisalatietojen ja 19. Myös opiskelijoiden liikkuvuuden määrä on ollut huomattavan suuri: Tempus- ohjelman yhteisten eurooppalaisten hankkeitten yhteydessä myönnettiin lähes 27 000 apurahaa. Arviointikertomuksessa todetaan, että opiskelijavaihtoa pidettiin yleensä hyvin hyödyllisenä niiden kannalta, jotka tosiasiassa matkustavat ulkomaille, mutta sen yhteyksiä muuhun uudistustoimintaan kaikkiaan vähäisempinä. Epäilemättä vaihdolla ei ole ollut kovin paljon suoria yhteyksiä koulutuksen uudistamiseen ja muutokseen, mutta ja asenteista samoin kuin vahvistuneesta opiskelijoiden uusista näkökulmista itseluottamuksesta ja asettaa vallitsevat olot kyseenalaiseksi aiheutuneita epäsuoria vaikutuksia ei pidä aliarvioida. Yksi Tempus- ohjelman laitosvierailuohjelmaan osallistuneiden asiantuntijoiden seminaarin päätelmistä kuului seuraavasti: lausua mielipiteensä ja kyvystä Kaikki asiantuntijat pitävät opiskelijoiden liikkuvuutta kannattavana toimintana, sillä ulkomailla saatu koulutus voi todella osaltaan nopeuttaa pedagogisia muutoksia, niin opetusmenetelmien ja -tekniikkojen kuin ohjelmien osalta. Opiskelijoiden liikkuvuuden katalyysaattorivaikutus selittyy sillä, että palatessaan ulkomaanvierailuitaan opiskelijat vaikuttavat laitoksissa sekä opiskelijatovereiden että ja pakottavat siten henkilöstön harkitsemaan muutoksia henkilöstön asenteisiin tärkein koulutusohjelmaan ja opetusmenetelmiin. Tempus I -ohjelmaa ajatellen opiskelijoiden liikkuvuuteen kohdistuva kritiikki on kenties se, että turhan usein opiskelijoiden kotilaitokset eivät tunnustaneet EU-maissa suoritettuja opintoja. Tempus II :n yhteydessä käsitellään tätä kysymystä. Tempus ILssa opiskelijavaihtohankkeiden osuus yhteisten eurooppalaisten hankkeitten toiminnassa on asteittain pienentynyt, ja ne liittyvät nyt ainoastaan uusiin toimenpiteisiin, joilla helpotetaan tulevaa liikkuvuutta ja yhteistyötä opintosuoritusten tunnustamista ja hyväksi lukemista koskevien järjestelmien kautta. 20. Kunkin edellä mainituista tuloksista kohdalla mietitään niihin liittyvän toiminnan jatkuvuutta yksittäisen Tempus-hankkeen kestoa pidempään. Tätä asiaa on ohjelmassa käsitelty kolmella tavalla: • • • (JEP) hakijoita pyydetään Yhteisten eurooppalaisten hankkeitten ehdottamaan hankesuunnittelunsa yhteydessä suunnitelmia toiminnan jatkamiseksi tulevaisuudessa, ja hakijoille tehdään selväksi, että näitä suunnitelmia koskevaa arviota käytetään yhtenä perusteena arvioitaessa hakemuksen kokonaislaatua. Lisäksi Tacis-maissa toteutettavat JEP- hankkeet hyväksytään ainoastaan sen jälkeen, kun vuoden kestävä valmisteleva vaihe on saatettu menestyksekkäästi loppuun. Mainitulla vaiheella on tarkoitus selvittää ne erityiset tarpeet, joita on syytä käsitellä, ja valmistella toteuttamiskelpoinen hankesuunnitelma. On otettu käyttöön yhteiseen eurooppalaiseen verkkoon (JEN) liittyvä toiminta (JEP-hankkeen rajoitettu rahoitus), jolla erityisesti vastataan jatkuvuuskysymykseen. Edellisiä epäsuorempaa, mutta lopultakin kenties tärkeämpää on ollut se, että kannustamalla JEP-hankkeitten puitteissa tapahtuvaa yhteyksien luomista yrityksiin ja niille tarjottavien palvelujen kehittämistä on laitoksissa saatu aikaan mahdollisuuksia tulevan rahoituksen hankintaan, jolloin niillä on omia voimavaroja paitsi laitteistojen ja julkaisuvarastojen ylläpitoon myös kansallisen ja kansainvälisen yhteistyön jatkamiseen. täydentävän toiminnan jälkeisen 21. Lopuksi voidaan todeta, että JEP-hankkeet ovat osoittautuneet vaikutuksiltaan ja menestykseltään mittaviksi, erityisesti kun niitä arvioidaan Tempus I:n tavoitteita vasten. Arviointikertomuksen mukaan useimmat tarkkailijat näyttävät olevan yhtä mieltä siitä, että todellisten menestystarinoiden osuus on suuruudeltaan merkittävä ja että hyödyllisiä muutoksia oli nähtävissä useimmissa itse hankkeisiin osallistujilta, kuinka tyytyväisiä he kaikkiaan olivat oman JEP-hankkeensa saavutuksiin, tapauksissa. Kysyttäessä • • yli 90 % yhteistyömaiden vastaajista ja lähes 80 % EU-maiden vastaajista ilmoitti olevansa hyvin tyytyväisiä. 3. Tempus-ohjelman politiikan muotoilu rahoituksellisen kokonaiskehyksen 22. Tempus-ohjelmaan liittyviä poliittisia päätöksiä tehdään eri tasoilla. Kussakin yhteistyömaassa kaksi merkittävää tapahtumaa muokkaa politiikkaa: Tempus-hankkeitten kansallisten painopisteitten ja tavoitteitten määrittely (Tempus II -ohjelmaa koskevan neuvoston päätöksen 5 artiklan mukaisesti) sekä Tempus-ohjelmalle Phare- ja Tacis- ohjelmien varojen myöntäminen. Kansallisen tason tärkeimpiä politiikantekijöitä ovat opetusministeriöt ja Phare/Tacis-yhteensovittajat; politiikantekoon voivat osallistua myös muut ministeriöt. Phare-maiden kansallisilla Tempus-yksiköillä on merkittävä tehtävä koko prosessin edistäjinä ja tiedeyhteisön osuuden yhteensovittajina. Eri toimijaosapuolten väliset suhteet ovat sangen monimutkaisia, eikä niistä alkuvuosina ollut helppo saada käsitystä. Tähän liittyen arviointikertomuksessa kiinnitetään huomiota Tempus-ohjelman politiikan muotoutumisprosessin rutiinistumiseen ja vakiintumiseen. Verrattuna Tempus Leen kansallisen politiikan tason päätoimijöiden osuus oli arvioijien mukaan ohjelman muotoilun kannalta merkittävämpi. tarkoitettujen puitteissa 23. Useimmat Phare-maat ovat perustaneet Tempus-ohjelmaa varten neuvoa-antavia tai hallintotoimikuntia, joissa kaikki asiaankuuluvat tahot ovat edustettuina. Tempus I:n arviointikertomuksessa todetaan, että liittyvien Tempus-ohjelmaan hallintotoimikuntien tärkeimpien Tempus-ohjelmaa koskeviin poliittisiin perustaminen kaikkien päätöksiin osallistuvien osapuolten keskustelu- ja yhteistyöfoorumiksi on osoittautunut tarpeellisen yhteensovittamisen kannalta hyväksi valinnaksi. Näiden toimikuntien toiminnan edellytyksenä on kaikkien osapuolten yhteistyöhalu. neuvoa-antavien tai 24. Tempus-ohjelman alkuvuosina pääosapuolten osallistuminen politiikan muotoiluun ei ollut aina asianmukaisesti tasapainossa. Opetusministeriöiden asemaa rajoitti joukko eri tekijöitä. Korkeakoulut ja erityisesti tiedekunnat toteuttivat vasta saamaansa itsehallinto- oikeutta ilman korkeakouluopetusta varten koskevaa tehokasta lainsäädäntöä. Itse ministeriöt olivat rakenteellisesti tai henkilöstöltään varsin epävakaita. Tilanne on kehittynyt vuosien varrella, ja Tempus II:n arviointikertomuksessa on havaittu, että opetusministeriöiden toiminta on muuttunut entistä ennakoivammaksi ja että Tempus- ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia yritetään selvästi nivoa paremmin yleiseen kansalliseen korkeakouluopetusta koskevaan politiikkaan. 25. Tempus-ohjelman painotuksien ja tavoitteitten määrittely on yhä enemmän vaikuttanut tuettujen hankkeitten laajuuteen ja ilmeeseen. Painotusten voidaan katsoa lisänneen Tempus-ohjelman perinteiseen alhaalta ylös suuntautuvaan lähestymistapaan ylhäältä alas suuntautuvan ulottuvuuden ja siten jossain määrin saattaneen yhteistyömaiden opetusalan, taloudelliseen ja sosiaaliseen muutokseen liittyvän politiikan osaksi ohjelmaa. Painotukset on laadittu asteittain ottaen huomioon yleiset Phare- ja Tacis-ohjelmien tavoitteet ja jossain määrin myös Phare- ja Tacis-ohjelmien alakohtaiset politiikat. Erityisesti Tacis- maissa ensisijaisiksi määriteltyjen alojen laajuutta ja määrää rajoitti Tempus-ohjelmalle osoitettujen määrärahojen rajallisuus. 26. Tempus II:n arviointikertomuksessa todetaan, että useimpiin kansallisiin etusija- alueisiin on sisällytetty yhä yksityiskohtaisempia määrittelyjä, jotka muodostuvat niiden ulkopuolisista lisäehtoja ja -suosituksia koskevista lausunnoista, ja että lisäksi kansalliset painotukset muuttuvat tietyssä määrin vuosittain. Tieteenaloihin liittyvät painotukset muodostetaan useimmiten tasapaino- ja vuorotteluharkinnan perusteella. Temaattiset ja rakenteelliset painotukset muuttuvat poliittisen kehityksen mukaan. Politiikan muutokset näkyvät usein myös painotusten muotoilussa. * * * * 27. Kaikkia Tempus-ohjelman jatkamiseen liittyviä toimia on tarkasteltava asiaankuuluvaa rahoituksellista ja poliittista taustaa vasten. Sekä Phare- että Tacis-ohjelman rahoitus on sovittu 31. joulukuuta 1999 saakka, ja koska Tempus-ohjelman rahoitus sisältyy näihin ohjelmiin, ohjelman mahdollinen jatkaminen on suhteutettava tähän budjettikehykseen. Viimeinen Tempus II:n hakemustenjättöpyyntö koskee vuosia 1997-1998, ja se sisältyy vuoden 1997 talousarvioon. Viimeiset yhteiset eurooppalaiset hankkeet (JEP) alkavat 1. syyskuuta 1997. Tässä osakertomuksessa keskitytään sen vuoksi pitämään vuosia 1998 ja 1999 uuden Tempus-ohjelmavaiheen tosiasiallisena ajankohtana. Samalla määritetään ne tekijät, joiden perusteella voitaisiin jatkaa joitakin Tempus-ohjelmaan liittyviä toimintoja yli vuoden 1999, mikäli rahoitus voidaan järjestää. 28. Poliittisen ja toiminnallisen tilanteen johdosta yhteistyömaat on jaettava tiettyihin ryhmiin harkittaessa Tempus-ohjelman tulevaisuutta. Tämä erottelu näkyy tämän osakertomuksen rakenteessa. 29. Ensimmäiseen ryhmään kuuluvat Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, jotka valmistautuvat yhdentymään Euroopan unionin sisämarkkinoihin Essenin Eurooppa- neuvoston joulukuussa 1994 hyväksymän jäsenyyden valmistelua koskevan strategian mukaisesti. Kuten toukokuussa 1995 kokousta seuranneessa valkoisessa kirjassa todetaan, yhtenäismarkkinoihin yhdentymisprosessin myötä muun muassa syntyy uusia taito- ja pätevyysvaatimuksia assosioituneiden maiden työvoimalle, ja tämä puolestaan vaikuttaa niiden koulutusjärjestelmiin. Perusteet Tempus-ohjelman jatkamiseksi tämän maaryhmän osalta on määritettävä siten, että jatkaminen tuo Phare-ohjelmaan todistettavasti selvää lisäarvoa, jota suunnataan monivuotisen ohjeenomaisen suunnittelun kautta uudelleen tukemaan jäsenyyden valmisteluprosessia. Tässä yhteydessä on huomattava, että II- vaiheen päättyessä Tempus-ohjelma on toiminut jopa kahdeksan vuotta tietyissä yhteistyömaissa ja että korkeakouluopetuksen muutosprosessia tukevat myös muut ohjelmat. 30. Toisen ryhmän muodostavat assosioitumattomat Phare-maat, joihin tällä hetkellä kuuluu ainoastaan Albania, mutta todennäköisesti ryhmä kasvaa pian käsittämään myös entisen Jugoslavian maat edellyttäen, että turvallisuuden ja politiikan alalla saavutetaan riittävää kehitystä. Tämän ryhmän osalta Tempus-ohjelma tulee toimineeksi vuoteen 1998 mennessä paljon lyhemmän ajan kuin edellisen ryhmän osalta, ja siten ohjelman vaikutus korkeakoulualan uudistamiseen on rajoitetumpi. Asiayhteys ei näiden maiden kohdalla ole niinkään jäsenyyden valmistelua koskeva strategia kuin maiden eri asteisina korkeakoulujärjestelmässään ja yleisemmin siirtymisessään täyteen markkinatalouteen kohtaamat jatkuvat muutokset. 10 31. Kolmas ryhmä koostuu Tacis-ohjelman piiriin kuuluvista entisestä Neuvostoliitosta itsenäistyneistä valtioista ja Mongoliasta. Nämä valtiot alkoivat osallistua asteittain Tempus-ohjelmaan vasta vuonna 1993. Tätä tarkasteltaessa on otettava huomioon ne valtavat haasteet, joita taloudelliset ja poliittiset uudistukset näille maille asettavat, sekä Tempus-ohjelman käytettävissä olevien Tacis-varojen suhteellinen rajallisuus. Eurooppa- neuvoston kesäkuussa 1995 Cannesissa pidetyn kokouksen päätösten mukaisesti Euroopan unionin näitä maita koskeva politiikka perustuu kahteen pääsuuntaan: taloudellisten ja demokraattisten uudistusten jatkuvaan tukemiseen ja - erityisesti Venäjän osalta - "merkittävän kumppanuussuhteen" luomiseen. Tätä politiikkaa vakiinnutetaan parhaillaan asteittain sarjalla kumppanuus- ja yhteistyösopimuksia, joilla luodaan laaja kehys Euroopan unionin tulevalle toiminnalle. 32. Mikäli päätetään uudesta Tempus-ohjelman vaiheesta, sen yhteydessä on käsiteltävä näihin kolmeen maaryhmään liittyviä erilaisia toimintaympäristöjä ja tarpeita. * * * * n TEMPUS-OHJELMAN TULEVAT TEHTÄVÄT 1. Assosioituneet Phare-maat 33. Huolimatta siitä merkittävästä vaikutuksesta, joka Tempus-ohjelmalla on ollut ja edelleen on korkeakouluopetuksen uudistamiseen ja kehittämiseen, ohjelma toimii dynaamisessa ympäristössä, jossa tarpeet ja vaatimukset muuttuvat. Toimintaympäristöä muokkaavat yhä enemmän seuraavat tekijät: • • • jäsenyyden valmistelua koskevan strategian ja yhteisön säännöstön asettamat vaatimukset korkeakouluopetuksen jatkuva kehitys ja tarve toteuttaa politiikkaa operationaalisella tasolla lainsäädännöllisen ja rakenteellisen kehyksen lukuisten erilaisten osapuolten korkeakouluihin kohdistamat kasvavat paineet ja tarve osoittaa laitoksen laadukkuutta, merkitystä ja vastineen antamista sijoituksille, mikä tapahtuu entistä enemmän vuorovaikutuksessa työmarkkinoiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa. 34. Tempus ILlle asetetuissa painotuksissa onkin jo tietyssä määrin otettu huomioon nämä kysymykset. Voidaan kuitenkin väittää, että tarpeen luonteen ja suuruuden vuoksi - esimerkiksi jäsenyyden valmisteluun edellytyksiin liittyen tai koska tietyillä aloilla, kuten arviointikertomuksessa mainitun korkeakoulujen hallinnon yhteydessä, muutokset ovat osoittautuneet hitaiksi ja edellyttävät siten pitkäaikaisempia toimia - nämä kysymykset on syytä säilyttää painopisteinä vielä Tempus II:n päätyttyäkin. 11 35. Uudella Tempus-ohjelman vaiheella olisi pyrittävä saattamaan näillä tärkeillä aloilla tehtävä työ päätökseen ja lujittamaan sitä, ja se olisi suunnattava huolellisesti täydentämään ja tukemaan asiaankuuluvia Phare-ohjelman alakohtaisia ohjelmia ja muita EU:n toimenpiteitä. Milloin tämä strategia edellyttää Tempus-ohjelman perinteisiin käytäntöihin tehtäviä joustoja, näillä on pyrittävä mahdollisimman suureen tehokkuuteen. Jotta voitaisiin saada Tempus-ohjelman kautta tehdyistä aiemmista ja nykyisistä investoinneista mahdollisimman suuri hyöty, on syytä kiinnittää huomio hankkeitten kasvavan tulosmäärän levittämiseen erityisesti, kun tulokset tukevat edellä mainittuja alueita ja kun niitä voidaan soveltaa korkeakoulualan ulkopuolella. 36. Samalla kun tunnustetaan Phare-ohjelmien vaikutuksen lisääntyminen koulutuksessa, vaikuttaa siltä, että Tempus I:n ja II:n yhteydessä kehitetyt suunnitteluun liittyvät taidot ja suhteet voivat olla hyvin kannattava ja tehokas keino saada asiantuntemus liikkeelle erityisesti korkeakoulualan politiikan muotoilun ja toimijoiden välisen yhteyden kannalta. Johdonmukaisessa ja strategisessa toimintakehyksessä huolellisesti rakennetut ja toteutetut laitosten kehittämishankkeet, hyväksi havaittuja käytäntöjä testaavat ja niitä esittelevät koehankkeet mukaan lukien, voivat tukea politiikan kehittämistä ja antaa sille sisältöä sekä saada aikaan erityisiä ensiarvoisiin taitotarpeisiin liittyviä tuloksia. A. Tempus-ohjelma ja jäsenyyden valmistelu Essenin Eurooppa-neuvosto 37. Essenin Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 1994 laaja-alaisen jäsenyyden valmistelua koskevan strategian, jossa kaavailtiin suhteiden asteittaista vahvistamista assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa rakenteellisen vuoropuhelun keinoin laatimaan valkoinen kirja näiden maiden sisämarkkinoihin liittymisen valmistelusta. Neuvosto päätti myös, että Phare-ohjelma olisi vastedes suunnattava tukemaan kyseistä prosessia. ja pyydettiin komissiota 38. Valkoinen kirja julkaistiin toukokuussa 1995. Sisämarkkinoihin liittyy luonnollisesti useita erilaisia näkökohtia, mutta valkoisen kirjan luvussa 4 tehdään selvä ero lainsäädännön ja asetusten lähentämisen sekä täytäntöönpanorakenteiden perustamisen välille. Jälkimmäiseen liittyen valkoisessa kirjassa todetaan: "Yleisesti vaikuttaa siltä, että tarvittavien hallinnollisten rakenteiden luominen ja itse miehittäminen jäljessä lainsäädäntöprosessista. Tilanne vaihtelee maittain aloittain, mutta lisäponnistuksia tässä asiassa tarvitaan yleisesti". toiminnan käynnistäminen etenee ja niiden ja 39. Valkoisen kirjan mukaan siinäkin tapauksessa, että varsinaiset instituutiot olisikin perustettu, "koulutettua henkilöstöä niiden toiminnan hoitamiseen ei aina ole tarjolla. Yleensä ottaen kärsitään selvästi kokemuksen puutteesta. " Tätä taustaa vasten Tempus- ohjelman kautta annettava apu, Euroopan koulutussäätiön toiminta ja KIE-maiden osallistuminen Leonardo-ja Socrates-ohjelmiin auttaa niitä kehittämään tarvittavat taidot. 12 40. Tiettyjen EU:n sisämarkkinoita koskevien direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä edellyttää riittävän korkeakoulutasoisen koulutuksen saanutta henkilöstöä. Esimerkiksi työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien säädösten täytäntöönpanoja valvonta edellyttävät työlääketieteellisten tutkintojen luomista. Toisena esimerkkinä mainittakoon eläinlääkintään ja kasvi ntarkastukseen liittyvien direktiivien täytäntöönpano, jonka vuoksi on luotava kursseja tulevien tarkistus viranomaisten kouluttamiseksi. henkilöstön pätevän ja 41. Phare-ohjelman eri alakohtaisten uudistusohjelmien yhteydessä on ilmennyt kasvavaa käsittelemään huolta sellaisen lainsäädännöllisiä uudistuspolitiikoissa. taloudellisia näkökohtia kansallisissa Jäsenyyskaavailujen myötä ongelman merkitys kasvaa. On kehitettävä monitieteellisiä kursseja, jotka keskittyvät oikeudellis-taloudellisten näkökohtien ja teknisen sisällön yhtymäkohtiin. Näitä ja elintarvikkeisiin liittyvän kaupan mekanismit, kuljetustalous, ympäristöpolitiikka ja -lainsäädäntö, terveyspalveluiden rahoitus jne. esimerkiksi maatalousekonomia, maatalouteen puutteesta, pystyy joka ovat 42. Ennen kuin tarkasti määritetään kunkin maan tarvitsemat "uudet ammattikuvat", on odotettava, että assosioituneet maat ja lähentymisstrategiansa mukaiset yksittäiset työohjelmat. Kun ammattikuvat on määritetty, ne on otettava tärkeiksi painoaloiksi laadittaessa tulevia Tempus-ohjelman kansallisia painotuksia. On kaavailtu, että Tempus-tuen kannalta tässä suhteessa soveliain korkeakoulujen toiminta-ala olisi ammatillisen tason jatko-opintokokonaisuuksien ja/tai täydennyskoulutuskurssien kehittäminen tai muokkaaminen. jäsenyyttä edeltävän saavat kehitettyä 43. Muutosten, jotka aiheutuvat yhteisön säännösten saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, on tulevaisuudessa kuvastuttava oikeustieteellisten tiedekuntien antamassa opetuksessa. On muokattava olemassa olevia kursseja ja otettava käyttöön uusia. Tempus- hankkeitten koulutusohjelmien kehittämistoiminta vastaa luontevasti näihin tarpeisiin. ja erityisesti Eurooppaa lainsäädäntöä eurooppalaista käsittelevien 44. opintokokonaisuuksien kehittäminen on luonnollisesti olennaista tuettaessa maiden valmistautumista jäsenyyteen. Nämä tieteenalat ovat olleet merkittäviä Tempus-ohjelman painopisteitä jo ohjelman aloittamisesta vuonna 1990 lähtien, ja monia hankkeita on meneillään eri vaiheissa tai jo saatettu päätökseen. Joittenkin hankkeitten tuloksena on korkeakouluihin perustettu Eurooppa-tutkimusta harjoittavia keskuksia tai laitoksia, joista jotkin toimivat tiedekuntarajojen yli. On kuitenkin perusteltua todeta, että useimmissa maissa tarvitaan edelleen uusia näihin aloihin liittyviä Tempus-hankkeita. 45. Tempus-ohjelma voisi toimia merkittävänä apuna yhdentymisessä myös niiden toimenpiteitten osalta, joilla varmistetaan ihmisten vapaa liikkuvuus sisämarkkinoilla. Osa ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen liittyvästä lainsäädännöstä on läheisessä yhteydessä palvelujen tarjoamisen vapauteen. Tämä koskee erityisesti sellaisia palveluja, joihin liittyy ammattitaidollisia vähimmäisvaatimuksia, jotka puolestaan edellyttävät opintoja jossakin korkea-asteen koulutusta antavassa oppilaitoksessa. 46. Suorin vaikutus korkeakoulutason kurssien muokkaamistarpeeseen yhteistyömaissa on komission seitsemällä alakohtaisella direktiivillä, jotka koskevat lääkärin, sairaanhoitajan, hammaslääkärin, kätilön, eläinlääkärin, farmaseutin ja arkkitehdin säänneltyjä ammatteja, 13 sillä pätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen riippuu sitä edeltävästä koulutuksen yhteensovittamisesta ja yhdenmukaistamisesta. Valkoisen kirjan mukaan nämä direktiivit voidaan panna täytäntöön asteittain, koska yhteistyömaat tarvitsevat mukautumisaikaa. Tempus-ohjelman yhteydessä toteutettavan koulutusohjelman uudistustyön vaikutus on tällöin taatusti arvokas. 47. Alakohtaisia direktiivejä täydentävät kaksi tutkintotodistuksien ja ammatillisen koulutuksen yleisistä tunnustamisjärjestelmistä annettua direktiiviä. Nämä vuosina 1989 ja 1992 annetut direktiivit kattavat laajan kirjon ammatteja ja toimintaa, ja niiden piiriin kuuluvat muiden muassa kaikki ne alakohtaisten direktiivien alan ulkopuolelle jäävät tutkintotodistukset, joita annetaan vähintään kolmivuotisesta päätoimisesta tai vastaavasta ammatillisesta korkeammasta koulutuksesta. Vaikka yleisdirektiiveissä ei edellytetä koulutuksen yhteensovittamista, niissä edellytetään kuitenkin eri kansallisilta viranomaisilta keskinäistä luottamusta sekä hyvää toistensa toiminnan tuntemusta. ja yhdenmukaisuus Instituutioiden avoimuus tehokkaiden 48. samoin kuin luottamuksen laadunarviointijärjestelmien käyttö tukevat merkittävästi keskinäisen vahvistumista. Näiden edellytysten vaikutuksia laajemminkin korkeakoulujen hallinnon parantamisessa käsitellään jäljempänä kertomuksessa, mutta ne ovat eittämättä sellaisia aloja, joilla Tempus-ohjelman merkittävää panosta on useistakin syistä syytä jatkaa. ja Lisäksi se, että opitaan asteittain yhteistyömaiden tutkintotodistusten välinen yleissuhde, kuten valkoisessa kirjassa kaavaillaan, saattaa tuoda esiin aloja, joilla näitä tutkintoja olisi hyvä muokata tai laajentaa. Tempus-ohjelmalla olisi tehtävää tässäkin suhteessa. tuntemaan paremmin EU:n vaatimusten Suhde Socrates-ohjelmaan 49. Tempus-ohjelma voisi tukea jäsenyysvalmisteluja myös tukemalla assosioituneiden maiden asteittaista osallistumista EU:n sisäisiin ohjelmiin. Socrates-ohjelmaan (samoin kuin Leonardo- ja Nuorten Eurooppa III -ohjelmiin) osallistumista koskevat neuvottelut ovat edistyneet jo pitkälle, ja vaikkei lopullisia päätöksiä ole vielä tehty, Socrates- ohjelmaan sisältyvään Erasmus-ohjelmaan osallistuminen tapahtuu todennäköisesti vuosina 1998-1999. 50. Jotta voidaan pohtia, kuinka Tempus- ja Socrates-ohjelmat voisivat tehokkaimmin liittyä toisiinsa kyseisen ajanjakson aikana, on ensiksi tarkasteltava ohjelmien erilaisia tavoitteita ja yksityiskohtaisia sääntöjä. Nämä voidaan esittää tiivistetysti seuraavalla tavalla: • • Tempus on pohjimmiltaan avustusohjelma, joka järjestää merkittävää rahoitusta taitojen ja kokemuksen siirtämiseen EU:n korkeakouluista yhteistyömaiden korkeakouluihin, kun taas Socrates on pohjimmiltaan yhteistyöohjelma, ja sen yhteydessä voimavarojen siirto on vähäistä. korkeakouluopetuksen on Tempus-ohjelman järjestelmien kehittämistä yhteistyömaissa taloudellisten ja sosiaalisten uudistusten kannalta, kun taas Socrates-ohjelmalla vaikutetaan koulutuksen päätavoite edistää 14 laatuun "Eurooppalaisen ulottuvuuden" kannalta. kannustamalla Euroopan laajuista yhteistyötä eritoten • Kun koulutusohjelmien ja rakenteiden kehittäminen on Tempus-ohjelman toiminnoissa keskeistä, opiskelijoiden liikkuvuus säilyy olennaisen tärkeänä osana Socrates-ohjelman Erasmus-lohkoa. Vaikka opetushenkilökunnan vaihtotoimintaa ja koulutusohjelmien kehittämistä painotetaan Socrates- ohjelmassa yhä enemmän, nämä koskevat sellaisia suhteita, joissa kaikki osapuolet käyttävät uutta koulutusohjelmaa. Lisäksi tällaiseen työhön käytettävissä olevat varat ovat Tempus-ohjelman vastaavia vähäisemmät. 51. Jos ajatellaan edellä mainittujen ohjelmien mahdollista täydentävää suhdetta tulevaisuudessa, kysymys on edellä esitettyjen näkökohtien perusteella siitä, ovatko yhteistyömaiden korkeakoulut toimintamahdollisuuksiltaan valmiita osallistumaan Socrates-ohjelmaan välittömästi vai onko toimintamahdollisuuksissa EU:n korkeakouluihin verrattuna yhä edellä kuvattua yhteistyötä estäviä aukkoja. Siinä tapauksessa Tempus- ohjelma voisi käsitellä näitä alueita ja helpottaa siten yhteistyömaiden osallistumista Socrates-ohjelmaan. koskevaa toimintaa laitoksen Euroopan-politiikkaa koskevan 52. Yhteistyömaiden korkeakoululaitosten arvioinnin perusteella pääasialliset heikkoudet näyttävät olevan rakenteellisia ja hallinnollisia. Socrates-ohjelman yhteydessä tämän merkitystä on korostettu ottamalla käyttöön "institutionaalinen sopimus". Tärkeä piirre tällaisessa sopimuksessa on lausunnon edellyttäminen. Politiikkaan on sisällyttävä toimenpiteitä, jotka tehostavat laitoksen Eurooppaa ja sopivilla arviointijärjestelmillä. Kun laitokset laativat suunnitelmia ja valitsevat toimenpiteitä tulevaa yhteistyötä varten, niiden odotetaan tekevän analyysi kansainvälisen toimintansa heikkouksista ja vahvuuksista yhteistyön laadun, toimintatyyppien, tieteenalakohtaisen osallistumisen sekä kumppanilaitosten maantieteellisen sijoittumisen osalta. Niiltä edellytetään päätöksiä myös siitä, mitä toimenpiteitä olisi jatkettava, mitä laajennettava tai lopetettava. Tällainen yleinen suunnittelu merkitsee todennäköisesti sitä, että on järjestettävä ja hallinnoitava neuvotteluja monenlaisten osapuolten kanssa, niin tiedemaailman sisällä kuin sen ulkopuolellakin, korkeakoulun sisällä ja ehkäpä sen ulkopuolellakin. laadunvarmistus- valvonta-, 53. Järjestelyt ulkomaanopintojen täydeksi akateemiseksi tunnustamiseksi ovat Socrates- ohjelmassa osa instituutioita koskevaa politiikkaa, ja tämän saavuttamiseksi käytetään yhä enemmän Euroopan opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmää. Lopuksi todettakoon, että Socrates-ohjelmaan liittyvä määrällisesti suuri opiskelijoiden liikkuvuus edellyttää hyvin hoidettuja tuen ja aikaansaamiseksi toimeentulon, neuvonnan, asumisen jne. osalta. tehokkaita opiskelijapalveluja tehokkaan tekijät edellyttävät korkeakouluhallinnolta 54. Kaikki nämä ja yhdenmukaisuutta, ja tämä ala on sekä arviointikertomuksen, CRE:n kertomuksen, Maakohtaisten laitosvierailukertomusten mukaan yhteistyömaiden korkeakoulujen heikkouksia. Vaikka Tempus II onkin alkanut käsitellä tätä kysymystä, laitosten sisäisten syvään juurtuneitten etunäkökohtien ja asenteiden vuoksi ollaan yhtä laadukkuutta tutkimusten ja 15 mieltä siitä, että muutoksiin ei näy suhtauduttavan kovin myönteisesti ja että tarvitaan pitempikestoisia, aina uuteen Tempus-ohjelman vaiheeseen ulottuvia toimenpiteitä. 55. Socrates-ohjelmaan (Erasmus) osallistumisen yhteydessä vuodesta 1998 lähtien on otettava huomioon edistyminen Tempus-ohjelmassa, joka on perusluonteeltaan osallistujamaille rahoituksen kannalta paljon hyödyllisempi. Edellä mainitussa analyysissa määritetään ne tilanteet, joissa Tempus-ohjelman on suunnattava entistä pitkäkestoisempia toimenpiteitä Socrates-ohjelman puitteissa kaavaillun yhteistyön helpottamiseksi. Sen vuoksi ehdotetaan, että kestoltaan rajatun siirtymävaiheen ajan molempia ohjelmia täydentävästi päällekkäisyyksien edellytetään (esimerkiksi opiskelijoiden liikkuvuuden pitäisi kuulua ainoastaan Socrates-ohjelman toimialaan) välttämiseksi. Ohjelmien välinen tasapaino vaihtelee maittain ja muuttuu ajan myötä, kun yhä useammat avustuskelpoiset korkeakoulut voivat muuttua avunsaajista tasaveroisiksi yhteistyökumppaneiksi. toteutettavan rinnakkain ja toisiaan B. Korkeakoulupolitiikkaan liittyvien aloitteiden tukeminen 56. 1990-luvun alussa yhteistyömaissa säädettiin runsaasti lakeja, joilla määriteltiin uudelleen valtion ja korkeakoululaitosten välinen suhde siten, että järjestelmään luotiin voimakas itsehallinto. Tälle ajanjaksolle oli ominaista korkeakoulujen etääntyminen valtionhallinnosta, kun ne toteuttivat uutta vapauttaan. Vuosikymmenen kuluessa tätä on luotettavan, kuitenkin alettu yhä yleisemmin pitää merkityksellisen sillä korkealaatuisen korkeakoulusektorin korkeakoulujen olemassa olevat, pääasiassa konservatiiviset vanhat sisäiset rakenteet näyttivät suuressa määrin säilyvän. riittämättömänä pohjana rakentamiselle, ja 57. Edellisen johdosta yhteistyömaissa on parhaillaan käynnissä eräänlainen uudistusten "toinen vaihe", jolla pyritään saattamaan korkeakoululaitosten, valtionhallinnon ja koko yhteiskunnan suhde uudelleen tasapainoon, korostamaan vastuita oikeuksien lailla ja ennen kaikkea ottamaan huomioon ratkaisevan tärkeät kysymykset luotettavuudesta sekä vastaamisesta yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin tarpeisiin. Esimerkiksi vuonna 1995 lainsäädäntöä. annettiin Bulgariassa ja Romaniassa korkeakoulusektoria koskevaa Lainsäädäntö koski mm. sellaisia aloja kuin korkeakoulututkintojen rakenteiden uudistamista, arviointi- ja vahvistusjärjestelmien luomista sekä itsehallintoon liittyviä institutionaalisia hallintovelvoitteita. 58. Yhteistyömaissa on nyt luonnollisesti suuri joukko erilaisia korkeakoulutusta sääteleviä lainsäädännöllisiä kehyksiä, ja näistä jokainen on eri vaiheessa suhteessa tähän uudistuksen toiseen vaiheeseen. Esimerkiksi Tsekin tasavalta työskentelee edelleen uuden korkeakoulutusta koskevan lakinsa parissa. Uudistusten tämän hetkisellä asialistalla on kuitenkin nähtävissä tiettyjä yhteisiä teemoja, kun hallitukset ja itse laitokset pyrkivät käsittelemään edellä mainittuja kysymyksiä. Tähän liittyy monella tapaa olemassa olevien rakenteiden ja juurtuneiden intressien asettaminen kyseenalaiseksi samoin kuin syvään iskostuneiden asenteiden ja käytäntöjen muuttaminen. Pääasiassa näiden syiden johdosta, siinäkin tapauksessa, että uutta lainsäädäntöä ja säännöksiä on kehitetty, täytäntöönpanoon tarvitaan pitkäaikaisia toimenpiteitä operationaalisella tasolla, ja tämä on ala, jolla Tempus-ohjelma olisi omiaan tuottamaan tuloksia kuluvan vuosikymmenen viimeisinä vuosina. 16 ja tarve tehty teema on tehokkaita tutkintojen tukemana, on 59. Tärkeä yhteinen laaduntarkkailujärjestelmiä luoda itsenäisille korkeakoulutusta antaville laitoksille. Paljon työtä, osaksi Pharen alakohtaisten ohjelmien tunnustamisjärjestelmien tehdään perustamiseksi, ja huomiota kiinnitetään myös laitoskohtaisten arviointijärjestelmien käyttämiseen tiedon hankkimiseksi tulevaa päätöksentekoa varten laitosrahoituksessa. Silloinkin, kun lainsäädäntö ja rakenteet ovat jo olemassa, tarvitaan usein kuitenkin sellaisten asioiden käytännön toteuttamista, jotka muutoin saattaisivat olla vaarassa jäädä tarjoamalla keinon etupäässä hyviksi aikeiksi. Tempus voi asiantuntemuksen hyödyntämiseksi operationaalisella tasolla testaamalla koehankkeita toteuttamisstrategioiden optimoimiseksi sekä levittämällä ja juurruttamalla parhaita käytäntöjä järjestelmän sisällä. jatkaa työtä tätä tutkintoon 60. Samalla tavoin voidaan tarkastella toista yhteistä teemaa, joka oletettavasti säilyy uudistuksen asialistalla joltisenkin aikaa, nimittäin lyhytkestoisten johtavien kurssien kehittäminen. Tällä tarkoitetaan sekä kehityskulkua kohti aiempaa lyhyempiä, usein kolmivuotisia alempia tutkintoja että uusien, lyhyiden, ammatillisesti suunnattujen korkeakoulutasoisten kurssien käyttöönottoa. Näitä kursseja tarjoaisivat joko olemassa olevat laitokset tai erilliset, usein Saksan Fachhochschule-malYm mukaiset laitokset. Tällä lisäämään korkeakoulualan monimuotoisuutta, joustavuutta ja kehityksellä pyritään merkityksellisyyttä, ja tässäkin yhteydessä on jo aloitettu politiikan ja rakenteellisen tason uudistuksia. Tempus-ohjelmalle työtä avustamalla olemassa olevien kurssien uudelleenmuotoilua, kehittämällä uusia entistä käytännöllisemmin suunnattuja koulutusohjelmia, ottamalla käyttöön innovatiivisia opetusmenetelmiä sekä levittämällä ja juurruttamalla parhaita käytäntöjä. tehtävä vahvistaa jää kuitenkin tärkeä tätä 61. Korkeakoulutus on ratkaisevassa asemassa kunkin maan korkeakoulupolitiikassa siinä mielessä, että se vaikuttaa opettajankoulutuslaitosten kautta merkittävästi perus- ja keskiasteen koulutukseen. Näiden koulutusasteiden uudistaminen on meneillään, ja joissakin maissa ammattikuvia muokataan, ja opettajankoulutuslaitosten edellytetään uusivan koulutusohjelmiensa rakennetta esimerkiksi siten, että koulutetaan kaksi ainetta hallitsevia opettajia. Tempus voi osallistua tähän arvokkaalla tavalla rahoittamalla sellaisia yhteistyöhankkeita, jotka voisivat toimia esimerkkeinä hyväksi havaituista käytännöistä. lainsäädäntöä pannaan täytäntöön. Opettajien jo 62. Joustavuuden ja monipuolisuuden lisäämisen tarve on yhteistyömaissa (samoin kuin Länsi-Euroopassa) usein kuultu teema, ja lyhytkestoisten kurssien parissa tehtävän työn lisäksi keskitytään myös kasvattamaan monitieteellisten opintojen merkitystä keinona Tunnustetaan, että jopa alemmalla vastata työmarkkinoilla kehittyviin tarpeisiin. tutkintotasolla esiintyy edelleen jossakin määrin tämän seurauksena saavutettava taitotaso on usein liian kapea tämän päivän useita taitoja vaativilla työmarkkinoilla ja estää usein työvoiman liikkuvuutta tai mahdollisuuksia vastata muuttuviin paljolti Tämän korkeakoululaitosten itsensä harteilla. Järjestelmän uudistuksella on kuitenkin myös merkittävä tukitehtävä siirrettäessä ja tunnustettaessa opintosuorituksia ja arvosanoja laitosten sisällä ja niiden välillä: sillä voidaan helpottaa opiskelijoiden siirtymistä eri tieteenalojen välillä osana opintojaan. Tempus-ohjelma voi vaikuttaa tähän prosessiin järjestelmien usealla joilla kehittämisessä rakenteellisiin hankkeisiinsa ehtoja, tarjota asiantuntemusta avuksi tavalla. Se voi esimerkiksi liiallista erikoistumista, ja tai kokeiluissa, asettaa uudistusvastuu vaatimuksiin. alan on 17 kannustetaan opintosuoritusten käyttöönottoa kehittämistä koskevassa toiminnassaan. tunnustamisjärjestelmien laitoksissa, sekä korostaa tieteidenvälisiä tavoitteita opinto-ohjelmien ja arvosanojen siirto- ja toteuttamassa liittyy monia muitakin alueita, joilla eri 63. Luonnollisesti korkeakoulupolitiikkaan lainsäädännöllisiä uudistuksia. Muutamina yhteistyömaissa ollaan rakenteellinen jälkeisen koulutuksen esimerkkeinä mainittakoon perustutkinnon tai korkeakoulujen välisten keskusten perustaminen uudistaminen, tiedekuntien tutkimuslaitosten yhdistäminen, sirpaleistumisen voittamiseksi, korkeakoulujen siirtojärjestelmien akateemisten opintosuoritusten ja arvosanojen kansallisen uudistaminen, luominen, opetusvelvollisuuksien uusien opetusmenetelmien käyttöönotto jne. Näiden kysymysten käsittelyyn voitaisiin käyttää useitakin Tempus-ohjelman hankkeita. tason koulutusohjelmien kontaktiopetuksen erikoistuneiden vähentäminen, liiallisesti eritoten ja ja C. ja Muutostenhallinnan voimavarojen optimointi luotettavuuden osoittamisen tarve: korkeakoulujen 64. Korkeakoulujen toimintaympäristö muuttuu yhä vaativammaksi. CRE:n laitosten laaduntarkistusohjelmassa todetaan, että Kenties enemmän kuin koskaan historiansa aikana korkeakoulut kohtaavat nyt sen ympäristön ripeän muuttumisen, johon niiden selviytyminen organisaatioina perustuu. Samalla tavalla niiden suunnitelmien teon merkitys, joilla laitokset aikovat sopeutua muuttuvaan ympäristöön ja hyötyä sen mahdollisuuksista, kasvaa korkeakoulujen hallinnon kannalta. Kun nämä kaksi oivallusta yhdistetään, voidaan päätellä, että laatuun tähtäävä hallinto on korkeakoulun strategisen hallinnon kannalta keskeistä. 65. Yhteistyömaissa keskeistä muuttuvassa ympäristössä on suuntaus kohti laajempaa korkeakoulujen itsehallintoa. Kun tätä alunperin pidettiin poliittisena toimenpiteenä, jolla korkeakoulujen itsenäisyyttä laajennettiin aiemmasta ideologisesta ohjauksesta, nyt alkaa tuo muassaan vastuuta oikeuksien ohella. Eräs olla selvää, että toteaa, että korkeakoulutuskeskuksen korkeakoulujen lisääntyminen edellyttää itsesäätelyn lisäämistä, täysin erilaisia hallintorakenteita, vahvaa johtamista, avoimuutta ja luotettavuutta. Asiantuntija kutsuu itsehallintoa korvaamattomaksi hallintotyökaluksi, jonka avulla voidaan vastata muuttuvaan ympäristöön ja tarttua sen tarjoamiin moniin mahdollisuuksiin. for Higher Education) asiantuntija itsehallinnon itsehallinto (Centre sidosryhmiä 66. Jos itsehallinto tuo muassaan uusia velvollisuuksia, näitä määrittelee yhä selkeämmin joukko yhä äänekkäämpiä etuihin kuuluu korkeakoulualan toiminta. Suurimman osan rahoituksesta järjestävien hallitusten lisäksi osapuolia ovat opiskelijat ja heidän vanhempansa, joiden maksettavaksi yhä useammin tulee lukukausimaksuja, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, valmistuneille työtä tarjoavat työnantajat sekä asiakkaat, joiden toimeksiannosta toteutetaan tutkimushankkeita tai erityisiä koulutuskursseja. äänestäjiä, joiden ja , {%$ 67. Kaksi tällä alalla kenties tärkeintä muutoksia aikaansaavaa tekijää ovat: • • korkeakoululaitosten käytettävissä olevaan rahoitukseen kohdistuvat kasvavat paineet sekä korkeakoululaitosten sosioekonomisiin osapuoliin ja vastata ripeämmin muuttuviin tarpeisiin. tarve kehittää lähempiä yhteyksiä ulkoisiin työmarkkinoiden 68. Tämä tilanne edellyttää puolestaan sitä, että korkeakoulut ottavat käyttöön keinot, joilla saada osoitettua eri sidosryhmille tehokkuutensa, merkityksellisyytensä ja sen, että ne tarjoavat hyvän vastineen sijoitetulle rahalle, joilla saada sidosryhmät vakuuttuneiksi tästä ja joilla johdonmukaisesti hoitaa suhteitaan niihin. Korkeakoulujen on asetettava tehtävänsä tärkeysjärjestykseen ja oltava valikoivia selkeän laitostason vahvuuksien ja heikkouksien analyysin avulla. Niiden kyvystä hallita muutoksia koko laitoksen osalta tulee olennaisen tärkeä. 69. Tässä kertomuksessa on jo viitattu siihen sisäiseen pirsialoitumiseen, joka tapahtui yhteistyömaiden korkeakouluissa vuosien 1989-1990 poliittisten muutosten seurauksena. Tempus-hankkeitten uudistuksiin vaikutuksesta arviointikertomuksessa todetaan, että laitostasolla on esiintynyt politiikkaan ja hallintoon liittyviä puutteita. Lisäksi arviointikertomuksessa todetaan, että institutionaalisiin rajallisesta Useimmat osalliset ja ulkopuoliset tarkkailijat vaikuttavat olevan yhtä mieltä siitä, että Tempus-ohjelman tukemat toimenpiteet ohjelman ensimmäisen neljän vuoden aikana vaikuttivat lähinnä yhteistyömaiden vastaaviin tiedekuntiin tai laitoksiin. Korkeakoulu instituutiona pysyi syrjässä. 70. Kaikissa tämän kertomuksen pohjana käytetyissä arvioissa tunnustetaan omalla tavallaan institutionaalinen pirstaloituminen. Tämän yhteys Tempus-ohjelman institutionaalisen vaikutuksen rajallisuuteen on lisäperuste ja -syy kehittää parannettuja hallintotaitoja ja entistä strategisempi lähestymistapa luomalla kehykset sisäiselle ja uudistustoimenpiteitten tiedonlevitykselle, parhaitten käytäntöjen juurruttamiselle laitospolitiikan keinoin. jakamiselle 71. Institutionaalista pirstaloitumista esiintyy edelleen monien yhteistyömaiden korkeakoululaitoksissa, erityisesti suurimmissa, ja tämä sopii yhä huonommin yhteen kohoavien odotusten ympäristön kanssa; tällaisen ympäristön vaatimukset on esitetty tiivistetysti edellä kohdassa 58. Vuonna 1994 tehdystä laitosvierailusta laaditussa kertomuksessa todetaan: Jos hallinnolliset taidot tässä korkeakoulussa edustavat tyypillisiä taitoja keski- ja itäeurooppalaisissa laitoksissa, uskon, että on hyvinkin perusteltua siirtää osa Tempus-ohjelman varoista korkeakoulujen ylemmille hallintovirkailijoille annettaviin strategisen suunnittelun kursseihin. Tämä vaarantaa vakavasti korkeakoulujen mahdollisuuden luoda johdonmukainen ja selkeä kuva laitoksestaan ulkopuolisille sidosryhmille. Se haittaa pyrkimyksiä luoda koko laitoksen kattavia normeja ja standardeja, joiden avulla laitoksen laatu pitäisi voida määritellä ja varmistaa sekä sisäisesti että ulkoisesti. Se heikentää lisäksi laitoksen kykyä pohtia kokonaisuutena omia vahvuuksiaan ja heikkouksiaan, mahdollisuuksiaan ja uhkiaan, ja suunnata pohdintojen perusteella toimintaansa ja niukkoja voimavarojaan todennäköisesti suurimman hyödyn tuottaville alueille siten, että toimitaan laitokselle yleisesti sovitun tehtävän mukaisten yhteisten päämäärien puitteissa. 72. Strateginen hallinto on olennaisen tärkeä keino reagoida luovasti yhä vaativampaan ja muuttuvampaan ympäristöön. Se liittyy kuitenkin usein laitoksen sisäisen laadun varmistaviin järjestelmiin. Edistystä strategisissa suunnitelmissa asetettujen tavoitteitten tehokkaimmin mitata ja hallita selkeillä ja avoimilla saavuttamisessa voidaan joka suoritusstandardeilla, laadunvarmistusjärjestelmän laitosten puolestaan voi laaduntarkistusohjelmassa todetaan, että eurooppalaisten korkeakoulujen on vastattava lisääntyviin vaatimuksiin osoittamalla halukkuuttaan mukautua uusiin ympäristöllisiin paineisiin. Laatujohtamisen kehittäminen ja toteuttaminen on tämän tekemiseen tehokas keino. laitosta yhdistävänä jotka määritellään tekijänä. CRE:n toimia koko avulla, 73. Eräs OECD:n asiantuntija toteaa laadunvarmistusta korkeakoulutuksessa käsittelevässä OECD:n ja Phare-ohjelman seminaarissa esittämässään asiakirjassa, että laadunvarmistusta pidetään epäilemättä kaikissa osallisissa maissa korkeakoulutuksen rakenteiden ja käytäntöjen muutosten onnistumisen kannalta tärkeänä tekijänä. Asiantuntijan mukaan KIE-maissa ja muualla toimitaan seuraavien päämäärien hyväksi: • • • • laadun ja standardien varmistaminen laadun parantaminen ja standardien kohottaminen julkisen luotettavuuden aikaansaaminen korkeakoulumenojen osalta kuluttajansuojan varmistaminen epäkelpojen tai tehtäviään laiminlyövien laitosten varalta. Asiantuntija korosti lisäksi kaikkien tasojen sitoutumista laatuun: Kaikkien laadunvarmistusjärjestelmien onnistuneen toimeenpanon perusedellytys on se, että kaikki laitoksen jäsenet sitoutuvat laatuun. Rehtorin, hallituksen tai riitä muun akateemisen hallintoelimen muodollinen osallistuminen varmistamaan tiedekuntien johtajien ja opetus-ja tutkimushenkilökunnan tehokasta osallistumista ja yhteistyötä. Samalla tavalla jälkimmäisen ryhmän innokas tuki ei ellei myös korkeakoulun ylin hallinto omistaudu laadunvarmistustavoitteitten saavuttamiselle. tuloksia, tuo ei tarpeisiin kuuluvat siten paitsi ylempien tarpeet hankkia strategisen suunnittelun taitoja myös muiden 74. Korkeakoulujen hallinnollisiin hallintovirkailijoiden jokapäiväiseen operationaaliseen hallintoon osallistuvien tarpeet esimerkiksi rahoitukseen, henkilöstöhallintoon, tietotekniikkaan ja opiskelijoille suunnattuihin palveluihin liittyvästi. Usein juuri tämä akateemisesti kouluttamaton henkilökunta tuntee itsensä sivuutetuksi tukeen. verrattuna akateemisesti koulutetuille työtovereille annettuun asemaan ja Onnistuminen riippuu tulevaisuudessa kuitenkin paitsi laitoksen akateemisesta laadusta myös siitä, kuinka tehokkaita ovat sen sisäiset järjestelmät, joilla saadaan aikaan ja 20 • & osoitetaan saatavan aikaan vastinetta sijoitetulle rahalle ja tehokkuutta akateemisen toiminnan tukemisessa. Toisin sanoen näihin "tukipalveluihin" kohdistuu kasvavia paineita tuoda kouriintuntuvaa lisäarvoa korkeakoulujen toimintaan. Tämä ei merkitse ainoastaan tarvittavien operationaalisten taitojen järjestämistä eri tasoille, vaan myös sitä, että rohkaistaan akateemisesti koulutetun ja akateemisesti kouluttamattoman henkilöstön myönteisempää vuorovaikutusta ottamalla jälkimmäiset entistä voimakkaammin mukaan laitoksen suunnittelu- ja kehitystyöhön. 75. Korkeakouluhallinnon laadun ja johdonmukaisuuden parantumisesta seuraisi paljon hyötyä, eikä vähiten laitosten yhteiskunnan tarpeisiin liittyvän merkityksellisyyden säilyttämisessä siten, että parannetaan yhteyksiä yhteistyömaiden työmarkkinoihin ja kykyä tulkita niitä. Tämä on tarpeen paitsi korkeakoulualan julkisen tuen säilyttämisen kannalta myös sen tulonlähteen turvaamiseksi, jonka merkitys todennäköisesti kasvaa julkisen rahoituksen vähetessä paineiden alla. CRE:n kertomuksessa tästä asiasta käytetään nimitystä yliopistojen palvelutoiminta, johon kuuluu teollisuuden kanssa tehtävä yhteistyö sellaisilla aloilla kuin alueellisen tai kansallisen teollisuuden rakennemuutoksiin liittyvä neuvonta ja paikallishallinnon hallinnollisiin uudistuksiin joka toteutetaan järjestämällä erikoiskoulutuskursseja tai panemalla toimeen erilaisia soveltavia tutkimushankkeita. Erityistä huomiota on syytä kiinnittää korkeakoulujen mahdollisuuksiin osallistua uusien pienten esimerkiksi luonnontieteilijöiden ja teknologian asiantuntijoiden koulutukseen, sekä innovatiiviseen taitotarpeisiin ammatillisen jatkokoulutuksen järjestämiseen jo työllisten muuttuvien vastaamiseksi. ja keskisuurten yritysten kehittämiseen, liittyvä neuvonta, D. Tempus-ohjelman tulosten mahdollisimman suuri hyödyntäminen arviointikertomuksessa todetaan, että opetukseen -ohjelman ja 76. Tempus I liittyvistä toimista saatavat edut on saavutettu Tempus-ohjelman koulutusohjelmiin puitteissa maan muissa korkeakouluopetusta antavissa laitoksissa. On voitu todeta tapahtuneen jossain määrin tiedonlevittämistä ja omaksumista, vaikka tätä voitaisiin parantaa lisäämällä tukea tiedonlevittämiselle ja yhteisten eurooppalaisten hankkeitten yhteydessä kehitetyn aineiston julkaisemiselle sekä lisäämällä tiedonvälitystä ja vaihtoja. Vaikka tällä hetkellä hankkeitten tulosten levittämistä tuelaankin rajoitetusti, näyttäisi siltä, että kiinnittämällä tähän asiaan entistä enemmän huomiota voitaisiin tehokkaasti hyödyntää Tempus-ohjelman jo huomattavan suuruisia investointeja sekä saada sen tulosten kerrannaisvaikutukset uudistus- ja rakennemuutosprosessiin mahdollisimman tehokkaiksi. 77. Entistä tehokkaammasta tiedonlevittämisestä saadaan todennäköisesti hyötyä useilla eri aloilla, olkoonpa tiedonlevittäminen sitten alakohtaista tai laaja-alaisempaa, esimerkiksi opetusmenetelmiin tai prosessipohjaisiin hankkeen toteuttamisen ja hallinnon taitoihin liittyvää. Yksi tällainen alue, jolla tuloksia voitaisiin hyödyntää nykyistä paremmin, on laitoksissa,]o\ssa alkuperäinen Tempus-hanke toteutettiin. toiminta missäyhteistyömaiden Tämä saattaa olla tähdellistä lähinnä niiden tiedonlevityksen näkökulmien kannalta, jotka eivät ole alakohtaisia. Näyttäisi kuitenkin selvästi perustellulta levittää entistä paremmin ja järjestelmällisemmin tietoja hyviksi havaittujen käytäntöjen siirrettävissä olevista piirteistä, liittyivätpä nämä hallinnollisiin, henkilöviestinnällisiin tai didaktisiin taitoihin. 21 Kaikkia tässä mielessä tarkoitetun tiedonlevityksen käytäntöihin sovellettavissa olevia täydentämällä niitä avustuskelpoisissa kohennustoimia voidaan selvästi korkeakouluissa toteutettavilla parannetuilla henkilöstönkehittämisjärjestelmillä, jotka on suunniteltu jakamaan tietoa parhaista käytännöistä ja juurruttamaan niitä koko laitokseen. tehostaa 78. Tiedon levittäminen muihin korkeakoulutusta antaviin laitoksiin on yhtä tärkeää. Tämä auttaa luonnollisesti saavuttamaan uudistuksen vaatiman kriittisen massan. Lisäksi se tarjoaa mahdollisuuden niille laitoksille tai tiedekunnille, jotka eivät ole osallistuneet Tempus-ohjelmaan, hyötymään ohjelman tuloksista. Tulevaisuudessa on kuitenkin tuloksia kiinnitettävä erityistä huomiota mahdollisuuteen jakaa Tempus-ohjelman yhteistyömaiden välillä, sillä tämä ulottuvuus todetaan sekä arviointikertomuksessa että maakohtaisissa tutkimuksissa. Kokemus on osoittanut että alueellinen yhteistyö on tehokasta ainoastaan silloin, kun on olemassa selvästi määriteltyjä yhteisiä etuja, kun kaikki osapuolet ovat asiaan tiukasti sitoutuneita ja kun on käytössä asianmukainen tuki säännöstö. Ounastellaankin, että jäsenyysvalmisteluprosessissa määritelty yhteinen asialista saattaa korkeakoulualaan vaikuttavalta osaltaan hyvinkin tarjota kannustavan ja tulevan yhteisen tiedonlevitystoiminnan yhteydessä tämä ulottuvuus olisi otettava huomioon. On syytä lisätä myös, että pienten yhteistyömaiden kannalta alueellinen tiedonlevittäminen on erityisen tärkeätä, sillä se on keino hyötyä kokemuksesta, joka on saatu muissa yhteistyömaissa toteutetuista lukumäärältään suuremmista hankkeista. alueellisen yhteistyön vaiheelle, kehyksen uudelle ja tai tai liiketoimintataitoihin 79. Monilla, esimerkiksi hallinto- sovellettuihin luonnontieteisiin ja teknologiaan liittyvillä Tempus-hankkeilla on mahdollista hyötyä annettavanaan tiedemaailman ulkopuolelle. Kun otetaan huomioon se, mitä edellä on sanottu korkeakoulujen merkityksellisyyden säilyttämisestä ja yhteyksien parantamista ulkoisten yhteiskunnallisten ja taloudellisten sidosryhmien kanssa, on tärkeää rohkaista ja Tempus-ohjelman aluehallinnon hyväksi. Tällainen lähikorkeakoulujen toiminnalla vahvistettuna, vakiinnuttaa tai vahvistaa korkeakoulualan panosta yksittäisten maitten alueellisessa kehittämisessä. Tämän toiminnan pitäisi olla osa entistä tavoitteellisempaa strategiaa, jolla tuetaan Pharen alakohtaisten ohjelmien taitotarpeita. Korkeakoulujen asemaa tarvittavien henkilöstönkehittämispalvelujen tarjoajana olisi hyödynnettävä nykyistä paremmin. tulosten käyttämistä paikallisten yritysten sekä paikallis- toiminta saattaisi, erityisesti 80. Vaikuttaisi siltä, että kaikkien edellä mainittujen tiedonlevityksen näkökohtien osalta voitaisiin hyödyntää Tempus I:n ja II:n yhteydessä tehtyjä huomattavia investointeja nykyistä tehokkaammin. Tiedonlevityksen tulevaa tehostamista koskeviin toimenpiteisiin olisi sisällytettävä parannettujen kannustinten ja säännösten käyttöönotto, jotta saataisiin hankkeitten osallistujat omistautumaan asialle entistä kiinteämmin ja heidän toimintansa tuottavammaksi. Olisi kenties lisättävä investointeja, joilla selvitettäisiin hyödynsaajien tarpeet, ja kiinnitettävä entistä enemmän huomiota tiedonlevittämis- tai toteutusprosessin laatuun. Prosessissa pitäisi näkyä vastaanottajien aktiivinen osallistuminen ja asian omaksi tunteminen. Tätä olisi täydennettävä tarjoamalla mahdollisuus muokata hankkeitten alkuperäisiä tuloksia vastaamaan paremmin kohdelaitosten tai -organisaatioiden tarpeita siten, että rohkaistaan entistä kollektiivisempaa toimintaa yhteenliittymien välillä ja tuetaan uusia yhteyksiä ja organisaatioiden välillä. ja sen ulkopuolisten tiedemaailman instituutioiden 22 2. Assosioitumattomat Phare-maat 81. Tällä hetkellä tähän ryhmään kuuluu ainoastaan Albania, mutta todennäköisesti ryhmä kasvaa aikanaan käsittämään myös entisen Jugoslavian tasavallat (paitsi Slovenian). Odotettaessa päätöksiä EU:n näille tasavalloille osoittaman tuen muodosta ja sisällöstä sekä analyysiä maitten tarpeista on tässä yhteydessä paikallaan lausua ainoastaan yleisiä huomioita Tempus-ohjelman mahdollisesta tehtävästä. Näinkin suppean maaryhmän sisällä on kehitysasteessa ja jopa korkeakoulualan perusrakenteissa merkittäviä eroja, joiden pitäisi näkyä Tempus-ohjelmassa. Tempus-elementin sisällyttäminen Phare-ohjelman tukipakettiin vaikuttaa kuitenkin yhtä perustellulta, jollei perustellummaltakin kuin muiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden yhteydessä. 82. Kun joillakin entisen Jugoslavian mailla on historiassaan saattanut olla nykyistä enemmän yhteyksiä länsieurooppalaiseen tiedeyhteisöön, lähimenneisyyden tapahtumat ovat vaihtelevassa määrin levittäneet kuilua maiden ja muun mantereen välillä. On erityisen tärkeää, että näiden maiden korkeakoulut paitsi itse omaksuvat avoimia ja demokraattisia käytäntöjä, myös pystyvät tulevan toimintansa kautta auttamaan tällaisten arvojen suuntaamista ja juurruttamista yhteiskuntiinsa. Tästä syystä ja sen vuoksi, että korkeakoulujen on ja rakennemuutoksen vaatimien taitojen aikaansaamiseen, Tempus-ohjelman laajentaminen näihin maihin on perusteltua, erityisesti mikäli tämä sovitetaan huolellisesti yhteen Pharen alakohtaisten ohjelmien ja muun korkeakoulualalle annettavan tuen kanssa. Kokemus osoittaa, että ohjelman on toimittava muutamia vuosia, ennen kuin saavutetaan kriittinen massa, ja sen vuoksi on suositeltavaa, että erityisesti koulutusohjelmien kehittämistä ja rakenteellisia tavoitteita käsittelevät yhteiset eurooppalaiset hankkeet aloitetaan vuosittain jatkettavina ja koko mahdollisen tulevan Phare-rahoitussitoumuksen kestoajan kestävinä. tarpeen vaikuttaa osaltaan taloudellisen uudistamisen 83. Albanian korkeakoulutuksen tarpeet ovat alkuperältään hiukan toisenlaisia, mutta aivan yhtä pakottavia. Toisin kuin useimmissa muissa alueen maissa, Albaniassa ei ole pitkää korkeakoulutuksen perinnettä. Ensimmäinen korkeakoulu perustettiin niinkin äskettäin kuin vuonna 1957. Maa ja sen korkeakouluala on lisäksi kärsinyt pitkästä lähes täydellisestä ulkopuolisesta maailmasta eristäytymisen jaksosta, jolloin yhteistyö jopa muiden kommunististen maiden kanssa oli hyvin vähäistä. Tilanteen vaikutuksia on pahentanut maan heikko talous ja korkeakoulujen erittäin alhaiset määrärahat, jotka on arvioitu noin puoleksi muiden itä- ja keskieurooppalaisten maiden vastaavista suhteessa johtanut erityisen suureen "vajeeseen" maan bruttokansantuotteeseen. Tämä on korkeakoulujärjestelmässä, joka kärsii edelleen heikoista fyysisistä perusrakenteista ja perusvoimavarojen kuten kirjojen puutteesta. 84. Tähän haastavaan taustaan nähden Tempus-ohjelma aloitettiin suhteellisen myöhään. Ensimmäiset hankkeet aloitettiin vuosina 1992-1993. Kertomusta kirjoitettaessa ainoastaan kahdeksan hanketta oli saatettu päätökseen, ja neljän on määrä päättyä vuosina 1995-1996. Näissä olosuhteissa vaikuttaa välttämättömältä jatkaa Tempus-hankkeitten aloittamista vuosittain Phare-ohjelman rahoitussitoumusten puitteissa. Vuoteen 1999 ulottuvassa Monivuotisessa suuntaa-antavassa Phare-ohjelmassa kaavaillaan sosiaaliseen ja henkilöstö varoja koskevaan kehitykseen annettavaa jatkettua Tempus-tukea. Ohjelman on vastattava näihin koulutusohjelmien uudistamisen pakottaviin tarpeisiin erityisesti 23 silloin, kun näin voidaan tukea Phare-ohjelman tavoitteita eli opetustaitojen, -materiaalien ja välineiden parantamista sekä korkeakoulujärjestelmän laitoshallinto mukaan lukien uudenaikaistamista ja rakennemuutosta laaja-alaisuuden, joustavuuden lisäämistä sekä merkityksellisyyden kohottamista työmarkkinoiden muuttuvien tarpeiden kannalta. Lisäksi Tempus-ohjelman arvojen vakiinnuttamisessa ja juurruttamisessa ei pidä aliarvioida. Tätä taustaa vasten pidetään tarpeellisena aloittaa riittävä määrä yhteisiä eurooppalaisia hankkeita vuosittain silloin, kun Phare-rahoitusta on käytettävissä Albaniaa varten, jotta saadaan aikaan ja säilytetään muutosten tarvitsema kriittinen massa. kansalaisyhteiskunnan demokratian osuutta ja 3. Tacis-maat laajennettiin koskemaan entisen Neuvostoliiton 85. Huhtikuun 29. päivänä 1993 Tempus II -ohjelman hyväksymisestä tehdyllä neuvoston päätöksellä ohjelmaa tasavaltoja. Valmistelevat toimenpiteet aloitettiin vuosina 1993-1994 Valko-Venäjän, Venäjän federaation ja Ukrainan osalta, ja ensimmäiset yhteiset eurooppalaiset hankkeet (JEP- hankkeet) aloitettiin näissä maissa seuraavana vuonna. Avustuskelpoisuutta on laajennettu asteittain koskemaan muita tasavaltoja, ja tällä hetkellä kaikki 13 Tacis-ohjelman yhteistyömaata osallistuu Tempus-ohjelmaan. Tähän mennessä Tempus-ohjelman käyttöön sen aloittamisesta vuonna 1990 osoitetuista 565 miljoonasta ecusta noin 8,5 % on kohdistettu Tacis-maihin, ja näin on rahoitettu 240 yksivuotista valmistelevaa hanketta ja 59 kolmivuotista täysimittaista JEP-hanketta. 86. Näin ollen on selvää, että Tempus-ohjelma on Tacis-maiden osalta kehityksensä alkuvaiheissa erityisesti verrattuna Phare-maissa vuodesta 1990 lähtien aloitettuihin 1200 JEP-hankkeeseen. Tämän tekijän merkitys kasvaa, kun sitä tarkastellaan niitä valtavia haasteita vasten, joita Tacis-mailla oli edessään niiden uudistaessa poliittisia, yhteiskunnallisia, oikeudellisia ja taloudellisia rakenteitaan. Euroopan jälleenrakennus-ja kehityspankin äskeisessä kertomuksessa todetaan, että markkinatalouden oikeudellisen, institutionaalisen ja inhimillisen perustan luomiseen vaadittavan työn mittasuhteita on yleisesti aliarvioitu. Korkeakoulutuksen uudistamiseen liittyvän tulevan tehtävän laajuutta kuvaa se, että yksin Venäjän arviolta 700 yliopistossa, instituutissa ja muussa korkeakouluopetusta antavassa laitoksessa, joista monilla on vuosisatainen historia ja maailmanlaajuista arvostusta, on noin kuusi miljoonaa professoria, opettajaa, tutkijaa sekä perustutkinto- ja jatko-opiskelijaa5. 87. Kun mietitään Tempus-ohjelman tulevaisuutta Tempus II :n päättymisen jälkeen Tacis- maiden osalta, on otettava huomioon edellä esitetyt tekijät. Seuraavissa kappaleissa tarkastellaan yksityiskohtaisemmin niitä päähaasteita, joita Tacis-maat kohtaavat kehittäessään korkeakoulujärjestelmiensä ja muuttaessaan niiden rakennetta sekä tehdessään ohjelman tehokkaan tuloksellisuuden kannalta tärkeitä strategisia suunnitelmia. Näiden perusteella ehdotetaan käytettäväksi tulevassa Tacis-maita koskevassa Tempus- ohjelman vaiheessa lähestymistapaa, jolla jatketaan ohjelman arvokasta ja selväpiirteistä työtä uudistusprosessin hyväksi. Catalogue of Higher Education Institutions -teoksen (joulukuu 1994) esipuhe 24 A. Korkeakoulutuksen tärkeimmät tulevaisuudenhaasteet 88. Vaikka kaikilla Tacis-mailla on oma erityinen koulutuksen uudistusohjelmansa, käsiteltävien haasteiden analyysin pohjalta on havaittavissa tiettyjä yhteisiä teemoja, jotka ovat maiden yhteisen neuvostoajan perua. Luonnollisesti teemojen painoarvo vaihtelee esimerkiksi kunkin maan koon mukaan, mutta nämä tärkeimmät haasteet ovat kuitenkin merkittävä tausta Tempus-ohjelman tulevaisuutta tarkasteltaessa. itsehallintoprosessin laitokset pyrkivät mukautumaan 89. Teemat voidaan laajasti ottaen jaotella rakenteellisiin ja didaktisiin, vaikka tietenkin on tärkeää pitää mielessä näiden kahden läheinen yhteys. Rakenteellisesti katsottuna yksi uudistusohjelman tärkeimmistä kohdista on korkeakoululaitosten monipuolistumisen, hajauttamisen ja toimeenpano ja hallinto. Monipuolistumista kiihdyttää merkittävästi yksityisten korkeakouluopetusta antavien laitosten lisääntyminen useissa Tacis-maissa, mutta monipuolistumista tapahtuu näkyvästi myös valtiollisella alalla, kun uudistuksiin, rahoitusvaikeuksiin ja tarpeeseen vastata muuttuvien työmarkkinoiden vaatimuksiin. Monipuolistuminen liittyy myös laitosten rahoituksen ja hallinnon hajautussuuntaukseen. Tämä on erityisen tärkeää suurten Tacis-maiden kannalta, sillä niissä keskushallinto pyrkii siirtämään tehtäviä entistä huomattavasti enemmän alue-ja paikallishallinnolle6. On vielä tehtävä paljon, jotta voidaan määritellä uudenlaisessa jakamistilanteessa tyydyttävä eri osaamistasojen välinen suhde ja kehittää uusia tukevia hallintorakenteita, taitoja ja rahoitusmekanismeja. Tämän politiikan vaikutukset ulottuvat aina laitostasolle asti luotaessa laitosten itsehallintoa, mikä on Tacis-maille yhteinen uudistustavoite. Kuten edellä on jo Phare-maiden osalta selvitetty, vaikka itsehallinnon lisääminen on olennainen väline, jolla laitokset voivat mukautua uusiin vaatimuksiin ja saada aikaan luotettavuutta eri sidosryhmien silmissä, se edellyttää myös uusia rakenteita, taitoja ja asenteita niin kyseisten laitosten akateemiselta kuin hallinnolliseltakin henkilökunnalta. lainsäädännöllisiin ja tulevassa tietynasteisen kansallisen yhtenäisyyden säilyttäminen 90. Laaduntarkkailu korkeakoulujärjestelmien ja hajauttamisprosessin myötä erityisen korostuneen aseman. Sen vuoksi asetetaan etusijalle kansallisten standardi- ja koulutuksellisten tunnustusjärjestelmien kehittäminen tai uudistaminen. Tämän tuloksena todennäköisesti korostetaan entistä enemmän tehokkaita tapoja saada edellä viitattujen osaamisen eri tasojen puitteissa kehitetyt järjestelmät toimiviksi. tämän monipuolistumis- toiminnassa saa 91. Tärkeä ja rajoittavakin tekijä uudistusprosessissa on korkeakoulutuksen käytettävissä olevien voimavarojen merkittävä yleinen vähentäminen. Rahoituksen vähyys johtaa henkilökunnan motivaation vähenemiseen, sisäiseen aivovuotoon kohti paremmin työtehtäviä, perusopetusvälineiden (kuten oppikirjojen, elektronisten ja palkattuja viestintävälineiden fyysisiä ja muun materiaalin) puutteeseen sekä siihen, että perusrakenteita ei voida ylläpitää (esimerkiksi rakennusten korjaukset ja huolto). Opiskelijoiden elin-ja opiskeluolosuhteet ovat selvästi heikentyneet pääasiassa rahallisen Esimerkiksi Venäjällä federaation osuus koulutuksen rahoittamisesta oli laskenut 3,8 %:iin vuoteen 1993 mennessä. 25 tuen puutteesta. Nämä seikat asettavat uudistusprosessille yhä suurempia vaatimuksia ja kohottavat niiden taitojen merkitystä, joilla muutosta voidaan hallita ennakoivalla ja kannattavalla tavalla. osin soveltuvin toimintaan, ja yhteiskunnalliseen 92. Kuten edellä todettiin, yksi tämän muutoksen tärkeä näkökohta on korkeakoulutuksen alueellisten ja paikallisten puolten vahvistaminen. Kun alueellista ulottuvuutta pidetään Tacis-maassa tärkeänä, korkeakoulujen edellytetään osallistuvan aktiivisesti ja selkeästi taloudelliseen alueellisten kehittämissuunnitelmien kehyksessä, mukaan lukien uudelleenkoulutus osana sotilaallisten perusrakenteiden muuttamista siviilikäyttöön. Paikallistason toiminnan lisääminen on tietyssä määrin kaikkien Tacis-maiden yhteinen tavoite, erityisesti kun kyse on yritysyhteyksien tiivistäminen esimerkiksi etsimällä mahdollisuuksia teknologiansiirrolle, neuvonnalle ja täydennyskoulutukselle. Korkeakoulujen "palvelutoiminnaksi" kutsuttu toimintamuoto7, jonka pitäisi vastata erilaisten alueellisten ja paikallisten organisaatioiden ja yritysten tarpeisiin, voidaan kuitenkin vakiinnuttaa ainoastaan silloin, kun on käytettävissä asianmukaiset rakenteet, taidot ja asenteet, joilla tiivistää suhdetta "ulkopuolisiin" yhteistyökumppaneihin. Mikäli korkeakoulut voivat entistä parempien ja tuottavampien alueellisesti luotujen yhteyksien kautta kohottaa merkitystään ja saada aikaan lisäarvoa, syntyy mahdollisuuksia korvata vähentynyttä valtion rahoitusosuutta jossain määrin uusista tai lisääntyvistä rahoituslähteistä. ja paikallisesti 93. Korkeakoulutusta antavien laitosten osuus keskiasteen opettajien koulutuksessa on merkittävä. Esimerkiksi Venäjällä on noin 100 pedagogista instituuttia ja yliopistoa, ja tuloksena pidetään etusijalla opettajien oppivelvollisuuskoulutuksen uudistusten (uudelleen)koulutuksen rakenteen uudistamista. Venäjällä8 suunnitellut uudistukset ennakoivat siirtymistä monitasoiseen rakenteeseen, joka tarjoaisi entistä eriytetympiä koulutusmahdollisuuksia mukaan lukien työn ohella saatava täydennyskoulutus samoin erityisesti kuin uusien opetusmenetelmien humanistisilla aloilla. ja koulutusohjelmien käyttöönotto 94. Tärkeimmät didaktiikan alan haasteet liittyvät liian erikoistuneiden ja jäykkien niiden merkitystä koulutusohjelmien työmarkkinoiden, modernin teknologian sekä yhteiskunnallisen ja demokraattisen kehityskulun vaatimusten kannalta samoin kuin ottaa käyttöön uusia opetusmenetelmiä. uudistamistarpeeseen, tarpeeseen lisätä 95. Jäykässä komentotaloudessa korkeakoulujen koulutusohjelmat määriteltiin (ja jossain määrin määritellään edelleen) tiukasti alakohtaisissa ministeriöissä, jotka takasivat opiskelijoille työpaikan valmistumisen jälkeen. Kun järjestelmä asteittain hajosi, korkeakouluihin jäi liian erikoistuneita, usein ylipitkiä ja yhä tarpeettomammiksi käyviä kursseja, joilta valmistuvien kyvyt eivät riitä uusilla työmarkkinoilla (erityisesti teknisellä alalla). Lisäksi, koska tarvittavat taidot aiemmin saneltiin korkeakouluille, niillä ei ole niitä mekanismeja, taitoja ja asenteita, joita tarvitaan muuttuvaan markkinajohtoiseen CRE:n laatima kertomus "Korkeakoulujen välisen itä-länsiyhteistyön vahvistaminen: avustamisesta kumppanuuteen", s. 16-17 Opetusministeriö/UNESCO 1995: "National School Development Project"; Opetusministeriö 1994: "The Development of Education - National Report of the Russian Federation" 26 ympäristöön sopeutumisessa. Muutosta kiirehtii kuitenkin korkeakoulualan äkillinen kehno rahoitustilanne, jonka vuoksi ei ole varaa tarjota tarpeettomiksi muuttuneita kursseja. Yhteyksien lähentäminen paikallisiin sosioekonomisiin yhteistyökumppaneihin on opinto- ohjelmien uudenaikaistamisen välttämätön, mutta ei riittävä ehto; vaaditaan myös edellä viitattuja laitosten sisäisiä muutoksia. 96. Tilanne on erityisen kriittinen niiden tieteenalojen osalta, jotka eritoten olivat alttiita ideologiselle vaikutukselle mutta joiden vaikutus taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen rakennemuutokseen on niiden nykymuodossa merkittävä. Näistä tieteenaloista tärkeimpiä ovat oikeus- ja taloustiede, vaikka yleisemmin ottaen humanistiset ja yhteiskuntatieteet kärsivät eriasteisesti kommunistihallinnosta peräisin olevista "vajeista". 97. Pääasiassa opettajakeskeisiä ja tosiasiapohjaisia opetusmenetelmiä on niitäkin muutettava radikaalisti. Korkeakouluopetusta antavat laitokset tavoittelevat sitä osaamista, jolla voidaan korvata edellä mainitut menetelmät osallistuvammillaja innovatiivisemmilla menetelmillä ja lisätä näin menetelmävalikoimaa opiskelijakeskeisen lähestymistavan erilaisten oppimistapojen ja -mieltymysten kannalta sopivammaksi. Itse opettamisen korostamisesta on siirryttävä rohkaisemaan ja kehittämään opiskelijoiden kykyä kriittiseen analyysiin sekä antamaan heille valmiudet eri vaihtoehtojen tutkimiseen ja niiden toisinaan monimutkaisten päätösten tekemiseen, joita he kohtaavat henkilökohtaisessa ja työelämässään. Tätä pitäisi täydentää kehittämällä valmiuksia ja kykyjä mukautua ja joustaa, sillä näitä ominaisuuksia markkinatalous erityisesti edellyttää. Elinikäisen oppimisen edellyttämien kykyjen hankkiminen on ratkaiseva askel muutettaessa korkeakoulutusta entistä merkittävämmäksi. työmarkkinoiden muuttuvien vaatimusten kannalta B. Strategiset näkökohdat 98. EU:n suhteita Tacis-maihin ja niiden kanssa tehtävää yhteistyötä ollaan asteittain asettamassa kumppanuus- ja yhteistyösopimusten kehykseen. Sopimukset keskittyvät kehittämään tiiviydeltään vaihtelevia kumppanuussuhteita taustana taloudellinen ja demokraattinen uudistus9. Kaikissa näissä sopimuksissa on koulutukseen liittyviä määräyksiä, ja niiden täytäntöönpanon olisi tulevina vuosina muodostettava Tempus- ohjelman Tacis-maita koskevan osan laaja kehys. 99. Cannesissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto päätti Euroopan unionin Venäjän- joissa hahmotellaan erityisesti "merkittävää suhteiden poliittisista pääteemoista, kumppanuussuhdetta". Komissio neuvostolle yksityiskohtaisista ehdotuksistaan tuleviksi suhteiksi Venäjän, Ukrainan ja Kaukasuksen tasavaltojen kanssa, ja poliittinen kehys, jonka neuvosto laatii aikanaan tekemiensä päätelmien pohjalta, on sittemmin otettava huomioon. ilmoittanut jälkeen tämän on Kumppanuus-ja yhteistyösopimukset on tehty Valko-Venäjän, Moldovan, Kazakstanin, Kirgisian, Venäjän ja Ukrainan kanssa, ja niistä neuvotellaan Armenian, Azerbaizanin ja Georgian kanssa. Alustavia keskusteluja käydään Turkmenistanin ja Uzbekistanin kanssa. 27 100. Tacis-maita koskeviin ohjelmiin10 sisältyy yksityiskohtainen operationaalinen strategia taloudellisia ja demokraattisia uudistuksia koskevien tavoitteiden tukemiseksi. On tärkeää nivoa tuleva Tempus-toiminta tähän strategiaan siten, että varmistetaan korkeakoulutusalan toimiminen näiden uudistustavoitteiden hyväksi tehokkaimmalla mahdollisella tavalla. 101. Suhteessa Tacis-maiden merkittäviin uudistustarpeisiin rahallinen tuki pysynee rajallisina, ja tällöin on entistä tärkeämpää, että ohjelman tuloksellisuuteen liittyvät menetelmät pyritään saamaan kustannuksiin nähden mahdollisimman tehokkaiksi. Vastikään määritettyjen kansallisten painotusten pitäisi auttaa merkittävästi keskittymistä entistä tarkemmin maakohtaisiin tärkeinä pidettyihin alueisiin, ja tätä suuntausta kohti tarkennettua kohdentamista pitäisi tulevaisuudessa vahvistaa entisestään asettamalla painotukset yhä yhdenmukaisempaan kansalliseen tai kenties alueelliseen poliittiseen kehykseen. Tempus-ohjelman Tacis-maita koskevan osan alkuvaihe on osoittanut, että hankkeitten suunnittelussa, valinnassa ja toimeenpanossa käytettävä kilpailullinen lähestymistapa takaa laadukkuuden ja kustannustehokkuuden erityisesti, kun se on osa kohdennettujen tavoitteitten järjestelmää. 102. Käytettäviä rajallisia voimavaroja voidaan lisäksi voimistaa määrittämällä tärkeimmät vaikutusalueet kerrannaisvaikutusten optimoimiseksi ja luomalla mahdollisimman tuottava synergia yhdessä muun korkeakoulualan avustustoiminnan kanssa. Tämä merkitsee osaamiskeskuksiin kohdistetun ja alueellista verkottumista edistävän politiikan jatkamista ja kehittämistä edelleen samalla, kun varmistetaan näiden toimintojen huolellinen ja sijoittaminen kehittämissuunnitelmia. Hankkeen tulosten levittäminen on tulevaisuudessa yleisesti ottaen yhä merkittävämpää erityisesti luotaessa vahvempia yhteyksiä paikalliseen teollisuuteen ja muihin tiedemaailman ulkopuolisiin organisaatioihin ja vastattaessa näiden tarpeisiin. tukemaan kehittyviä paikallistason politiikkoja täydentämään ja 103. Korkeakoulujärjestelmien muutos ja nykyaikaistaminen riippuvat suurelti hallinnon laadun merkittävästä parantamisesta kaikilla tasoilla. Näihin kuuluu soveltuvin osin uusien hallintorakenteiden tehokkaampien hallintotaitojen sekä muutosten toteuttamiseen liittyvien entistä ennakoivampien ja myönteisempien asenteiden aikaansaaminen. Tällaiset toimenpiteet paitsi helpottavat rakennemuutoksia ja uudistuksia myös - mikä on yhtä tärkeää - pitävät niitä yllä. luominen ja väistämättä C. Tacis-maita koskevan Tempus-ohjelman tulevat suunnat 104. Tempus-ohjelman politiikan suuntaaminen tapahtuu jatkossakin kohdennettujen kansallisten painotusten kautta. Näiden määrittelyssä käytetään yleisenä taustana Euroopan unionin asianomaisia Tacis-maita koskevia suhteita ja yksityiskohtaisena taustana Tacis- ohjelman laadintaa. Tulevien Tempus-hankkeitten saattaminen osaksi poliittisen ja toiminnallisen tason yhteyksien luomaa kehystä johtaa tuottavampaan synergiaan näiden Uudessa Tacis-ohjelmaa koskevassa 29. tammikuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa säädetään nelivuotisista suuntaa-antavista ohjelmista vuosille 1996-1999 ja kestoltaan vaihtelevista yksityiskohtaisista toimintaohjelmista. 28 v * välillä ja antaa Tempus-ohjelmalle selkeän täydentävän aseman tapauksissa, joissa Tacis- ohjelman alakohtaiset ohjelmat tukevat politiikan kehittämisprosessia. 105. Sama koskee myös korkeakoulupolitiikan kehittämistä ja toteuttamista Tacis-maissa. Uutta korkeakoulupolitiikkaa tarvitaankin, jotta voidaan saada aikaan yhtenäiset puitteet hankkeitten täyden arvon saavuttamiseksi laitostasolla. Tempus-ohjelma täydentää hyvin Tacis-toimintaa: se tukee edellä mainittua prosessia käyttämällä valikoivasti hankkeita politiikan kokeilemiseksi, täytäntöönpanemiseksi ja juurruttamiseksi toiminnallisella tasolla esimerkiksi koulutuksen uusien hallintorakenteitten ja -käytäntöjen kaltaisilla aloilla. 106. Korkeakoulujen hallinnon vahvistamisen tukemista painotetaan tulevaisuudessakin. Siirtyminen kohti laitosten laajempaa itsehallintoa asettaa korkeakoulujen henkilöstölle uusia vaatimuksia, ja merkittävästi vähennettyjen voimavarojen vuoksi vaatimukset kasvavat entisestään. Laitostason muutostenhallintaan tarvittavista rakenteista ja taidoista tulee olennaisia, kun korkeakoulut pyrkivät sopeuttamaan toimintaansa uusiin työmarkkinoihin, kehittävät uusia suhteita paikallisiin ja alueellisiin viranomaisiin ja yrityksiin ja kun ne saavat lisää vastuuta aikaisempaa todennäköisesti pysyvästi niukempien määrärahojen käyttämisestä mahdollisimman tehokkaasti. tuettava tarkasti kohdennetulla 107. Vaikka Tempus-ohjelman tulevaisuudessa käsittelemät kysymykset lienevätkin entistä useammin luonteeltaan laaja-alaisia, kuten edellä luonnehdittu Tacis-ohjelmaa täydentävä toiminta, on edelleenkin tavalla alakohtaisien koulutusohjelmien kehittämistä. Tuettavien alojen pitäisi olla pääasiassa niitä, jotka syntyvät tarpeesta luoda markkinatalous ja rakentaa demokratiaa. Lisäksi on otettava huomioon paikalliset vaatimukset, kuten laitosten ja Tacis-ohjelman maakohtaisten tavoitteitten olemassa olevat mahdollisuudet ja omaksumiskyky. Esimerkkejä sellaisista aloista, joilla "akateeminen vaje", uudistuksista kumpuavat tarpeet ja Tacis-ohjelmassa määritellyt tavoitteet lähenevät toisiaan, ovat oikeustieteellinen koulutus, taloustiede, luonnontieteet ja teknologia, ympäristönsuojelu ja demokratiakoulutus (yhteiskunnalliset opinnot). 108. Niissä Tacis-maissa, joissa korkeakoulutuksen alueellinen ulottuvuus on ensisijainen tavoite, Tempus-hankkeitten suunnittelun ja valinnan pitäisi kuvastaa tätä näkökohtaa. Olisi etsittävä keinoja vahvistaa hankkeitten tuntemista alueen omiksi, niiden alueellista luonnetta sekä niiden yhteyttä soveltuvin osin alueellisiin kehittämissuunnitelmiin. Tämän pitäisi paitsi korostaa hankkeitten merkitystä alueellisten tarpeiden kannalta myös todennäköisesti lisätä niiden vaikutusta, kun alueelliset sidosryhmät saadaan hankkeisiin mukaan. ja tai paikallistason verkottuminen 109. Alueellisen laajentuminen kasvattaa todennäköisesti toiminnan kriittistä massaa ja vaikuttaa toiminnan vakiintumiseen ja vaikutuksiin. Samalla alueella toimivien ja yhteiset selkeät tavoitteet asettaneiden korkeakoulujen yhteistoimintaa olisi kannustettava edelleen. Tulevaisuudessa on kuitenkin korostettava erityisesti laitosten mahdollisuuksien lisäämistä sen osalta, että ne voivat kehittää yhteyksiä ulkopuolisiin kumppaneihin yhteiskunnallisella ja talouselämän alalla, eritoten teollisuudessa, sekä tarjota palveluja yrityksille ja paikallis- tai aluehallinnolle esimerkiksi teknologian siirron, neuvonnan ja täydennyskoulutuksen keinoin. 29 110. Edellä esitettyä taustaa vasten olisi jatkettava tukea Tempus-ohjelman tulosten levittämiselle, ja kun hankkeitten tulosten määrä tulevina vuosina kasvaa, on harkittava, voitaisiinko tehtyjen Tempus-investointien tuottoa kasvattaa vahvistamalla tällaisen toiminnan tukemista. Näiltä osin etusijalle olisi asetettava vuorovaikutuksen luominen ja lisääminen asiaankuuluvien Tacis-ohjelman tukemien hankkeitten välillä. 111. Yksi mahdollisesti tärkeä keino, jolla saatettaisiin tehokkaasti tukea verkottumista, laajentumista ja tiedonlevitystä erityisesti pitkien välimatkojen alueilla, on sähköisen tiedonvälityksen käyttö. Näin voitaisiin esimerkiksi saada hankkeitten tulokset helpommin tarjota uusia laajemman käyttäjäkunnan ulottuville, avustaa yhteistoimintaa opetusmenetelmä- tai jakeluvaihtoehtoja tapauksiin, joissa henkilökohtaiset tapaamiset eivät aina ole mahdollisia tai tarpeellisia. Venäjä, joka voisi eniten hyötyä tästä kanavasta, kiinnittää erityistä huomiota tietoverkkopalvelujen tarjoamiseen korkeakouluille. " tai HI LOPPUPÄÄTELMÄT 112. Sekä Phare- että Tacis-maiden osalta ehdotetaan, että Tempus-ohjelmalla säilytetään arvokas ja selkeä tehtävä sen toisen vaiheen päätyttyäkin. Yleisesti ottaen tämä tehtävä tarkoittaisi pyrkimistä hyödyntämään ohjelman vahvuuksia toiminnallisella, laitosten tasolla ja käyttämään tätä merkittävää muutoksen foorumia seuraaviin tavoitteisiin: • • • Korkeakoulupolitiikan laatimisen ja toimeenpanon suuremman synergian tukeminen ja kehittäminen. Täydentävyyden merkitystä voitaisiin edelleen hyödyntää esimerkiksi kokeilemalla politiikkaan liittyviä innovaatioita koehankkeilla, luomalla poliittisen ja toiminnallisen tason välillä entistä systemaattisempi laitosten kehittämishankkeitta käytäntöjen vakiinnuttamiseen. sekä tiedonlevitystä käyttämällä parhaiden palautekäytäntö ja Korkeakoulualan asiantuntemuksen hyväksikäyttö ja siirto vakiintuneiden verkkojen ja yhteistyökäytäntöjen kautta. Näin puututtaisiin Phare- ja Tacis-ohjelmien uudistustavoitteisiin liittyviin huolellisesti määriteltyihin taitopuutteisiin. Laitosten kykyjen kehittäminen muutoksenhallinnan ja taloudellisen ja yhteiskunnallisen ympäristön haasteiden tehokkaan huomioonoton osalta. Korostamalla erityisesti yhteyksien ja muihin alueellisiin tai paikallisiin organisaatioihin sekä näiden yhteyksien voimistamista ja hallinnointia Tempus-ohjelma voi osaltaan vaikuttaa luomista yrityksiin Esimerkiksi viime vuonna kehitettiin suunnitelma "Korkeakoulutusta antavien instituutioiden kansallisen akateemisen tietokantajärjestelmän" luomiseksi. Järjestelmään on määrä sisältyä tietoja korkeakoululaitosten tärkeimmistä toiminnoista, ja sen käyttö tehdään kansainvälisesti mahdolliseksi Internetin kautta. Korkeakoulutusta käsittelevä komitea on lisäksi tukenut uuden tietotekniikan keskusten perustamista 60 korkeakouluun ja muuhun korkeakoulutusta antavaan instituutioon, joista kaikilla on käytössään sähköposti. Tulevaisuudessa Tempus-ohjelman on mahdollisimman tehokkaasti hyödynnettävä näitä Venäjällä ja muualla kehittyviä perusrakenteita, jotta saavutetaan mahdollisimman suuri hyöty edellä luonnehdituilla tavoilla. 30 ^ Cv,. '. it • niiden prosessien, asenteiden tarvitaan ylläpitämään kestävää merkitystä taloudellisten ja yhteiskunnallisten tarpeiden kannalta. luomiseen, joita ja taitojen Jo tehtyjen Tempus-investointien hyödyntäminen lisäämällä uudistusten laukaisemiseksi ja verkottumisen kautta. tarvittavaa kriittistä massaa tiedonlevittämisen 113. Tämä luonteeltaan hallinnollinen strategia edellyttää erityisesti assosioituneissa Phare-maissa perinteisen alhaalta ylös suuntautuvan lähestymistavan lisämuokkausta siten, että hankkeitten suunnittelussa ja seurannassa siirrytään osallistuvampaan toimintaan. Mahdollisen tulevaisuudenkuvan mukaan suhteellisen pienellä määrällä huolellisesti sijoitettuja ja neuvoteltuja hankkeita toimitaan sellaisilla laaja-alaisilla alueilla kuin standardit, liittyvien pätevyysvaatimusten rakenne. Tämä vaikuttanee tämänhetkiseen yhteenliittymiä suosivaan hankesuunnittelupolitiikkaan sekä siihen, millaisella valvonnan määrällä voidaan varmistaa yhä vaativampien, yksityiskohtaisempien ja strategisempien tulosten noudattaminen. Tempus II -ohjelman yhteydessä kehitetty alhaalta ylös suuntautuva lähestymistapa säilyy Tacis-maissa ratkaisevan tärkeänä edellytyksenä ohjelman tuloksekkaalle onnistumiselle. laatu, hallintoja muuttuvien työmarkkinoiden tarpeisiin 114. On myös arveltu, että kun Tempus-ohjelma kehittyy - erityisesti assosioituneissa Phare-maissa - ja painopiste siirtyy pois peruskoulutusohjelmien kehittämisestä, tarvitaan täysimittaisisten kolmivuotisten yhteisten eurooppalaisten hankkeitten asemesta pikemminkin lyhyempiä ja tiiviimpiä toimenpiteitä, joiden kestoaika ei kenties ylittäisi kahta vuotta. Lisäksi olisi harkittava suuremman joustavuuden sallimista ohjelman reuna- alueilla, jotta voitaisiin paremmin vastata äkillisesti syntyviin tarpeisiin. Voitaisiin esimerkiksi tukea tapahtumia, jotka kokoavat poliittisella ja toiminnallisella tasoilla työskenteleviä ihmisiä, tai toimintaa, jolla on tarkoitus tuoda erityistä asiantuntemusta jonkin uudistusohjelman ongelmakohdan ratkaisemiseen, tai aloitteita, joilla on tarkoitus lisätä tärkeiden Tempus-ohjelman tulosten vaikutuksia. 115. Kuten kertomuksen alussa todettiin, mahdollinen uusi Tempus-ohjelmavaihe rajoittuu ajallisesti Phare- ja Tacis-ohjelmien tämänhetkisten rahoitussitoumusten kestoon. Tämä ei luonnollisestikaan kuitenkaan merkitse sitä, että kaikki korkeakoulutuksen uudistustarpeet saataisiin varsinkaan Tacis-maissa tyydytettyä vuosikymmenen loppuun mennessä. Jopa assosioituneissa Phare-maissa täyttämisessä saavutetun edistymisen vaihteleva nopeus saattaa johtaa siihen, että koulutukseen liittyvät tarpeet ovat olemassa vielä vuoden 1999 lopun jälkeenkin, ja tähän Tempus-ohjelma voisi antaa oman arvokkaan panoksensa. Tacis-maiden uudistushaasteiden laajuuden vuoksi on hyvinkin tehtävä vielä ensi vuosikymmenel läkin. todennäköistä, että Tempus-ohjelmalla olisi liittymisedellytysten tärkeä 31 ISSN 1024-4492 KOM(96) 197 lopullinen ASIAKIRJAT n i6 n Luettelonumero : CB-CO96-206-FI-C ISBN 92-78-03554-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg