title: Direktiva 96/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 1996 o zaščiti potnikov v motornih vozilih pri bočnem trku in o spremembah Direktive 70/156/EGS

eurovoc_concepts:
approval
motor vehicle
safety standard
technical standard
transport safety

text: 8 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 31996L0027 8. 7. 1996 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 169/1 DIREKTIVA 96/27/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 20. maja 1996 o zaščiti potnikov v motornih vozilih pri bočnem trku in o spremembah Direktive 70/156/EGS EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA, ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, zlasti člena 100a, ob upoštevanju Direktive Sveta 70/156/EGS z dne 6. februarja 1970 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s homo- logacijo motornih in priklopnih vozil (1), zlasti člena 13(4), ob upoštevanju predloga Komisije (2), ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (3), ob upoštevanju postopka, opredeljenega v členu 189b Pogod- be (4), ker je zaradi zmanjšanja števila smrtnih primerov v prometnih nesrečah v Evropi treba uvesti zakonodajne ukrepe, ki bodo čimbolj izboljšali zaščito potnikov v motornih vozilih ob bočnem trku; ker ta direktiva uvaja zahteve preskusa bočnega trka vključno z biomehaničnimi kriteriji zaradi zagotavljanja primerne stopnje odpornosti proti bočnemu trku; ker je treba te zahteve šteti za začasen ukrep in jih bo treba proučiti zaradi nadaljnjih raziskav in izkušenj, pridobljenih v prvih dveh letih izvajanja preskušanj za homologacijo v skladu to direktivo; ker bo uvajanje zahtevnejših standardov v s prihodnje zagotovilo višjo stopnjo varnosti; ker bo ta direktiva ena izmed posamičnih direktiv, ki jo je treba upoštevati pri zagotavljanju skladnosti vozil z zahtevami postopka za ES-homologacijo tipa, ki ga uvaja Direktiva 70/156/EGS; ker se torej določbe Direktive 70/156/EGS glede in samostojnih tehničnih enot vozil sistemov, komponent uporabljajo za to direktivo; ker je postopek za določanje referenčne točke sedeža v motor- nih vozilih podan v Prilogi III k Direktivi Sveta 77/649/EGS z dne 27. septembra 1977 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z vidnim poljem voznikov motornih vozil (5); ker zato tega ni treba ponavljati v tej direktivi; ker se je treba v tej direktivi sklicevati na Direktivo Sveta 70/387/EGS z dne 27. julija 1970 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z vrati motornih in priklopnih vozil (6), na Direktivo Sveta 74/483/EGS z dne 17. septembra 1974 o približevanju zako- nodaje držav članic v zvezi s štrlečimi deli motornih vozil (7), na Direktivo Sveta 76/115/EGS z dne 18. decembra 1975 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s pritrdišči varnostnih pasov motornih vozil (8), ter na standard ISO 6487:1987; ker je popolna uskladitev tehničnih zahtev za motorna vozila potrebna zaradi popolnega doseganja notranjega trga; tehnične zahteve te direktive temeljijo na dokumentu ker TRANS/SC1/WP29/396 Ekonomske komisije ZN za Evropo, (1) UL L 42, 23. 2. 1970, str. 1. Direktiva, kot je nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 95/54/ES (UL L 266, 8. 11. 1995, str. 1). (2) UL C 396, 31. 12. 1994, str. 1. (3) UL C 256, 2. 10. 1995, str. 18. (4) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 12. julija 1995 (UL C 249, 25. 9. 1995, str. 47), Skupno stališče Sveta z dne 23. novembra 1995 (UL C 353, 30. 12. 1995, str. 1) ter Sklep Evropskega parlamenta z dne 29. februarja 1996 (UL C 78, 18. 3. 1996, str. 17) ter Sklep Sveta z dne 6. maja 1996. (5) UL L 267, 19. 10. 1977, str. 1. Direktiva, kot je nazadnje spreme- njena z Direktivo Komisije 90/630/EGS (UL L 341, 6. 12. 1990, str. 20). (6) UL L 176, 10. 8. 1970, str. 5. (7) UL L 266, 2. 10. 1974, str. 4. Direktiva, kot je nazadnje spremenjena z Direktivo 87/354/EGS (UL L 192, 11. 7. 1987, str. 43). (8) UL L 24, 30. 1. 1976, str. 6. Direktiva, kot je nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 90/629/EGS (UL L 341, 6. 12. 1990, str. 14). 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 9 SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: Člen 1 V tej direktivi ima izraz "vozilo" enak pomen, kot je opredeljen v členu 2 Direktive 70/156/EGS. Člen 2 Nobena država članica ne sme zaradi razlogov, ki se 1. nanašajo na zaščito potnikov v vozilih glede odpornosti proti bočnemu trku: — za določen tip vozila zavrniti podelitve ES-homologacije ali nacionalne homologacije ali — prepovedati registracije, prodaje ali začetka uporabe vozila, če ustreza zahtevam te direktive. Od 1. oktobra 1998 države članice ne smejo več pod- 2. eljevati: — ES-homologacije za tip vozila skladno s členom 4 Direktive 70/156/EGS, — nacionalne homologacije za določen tip vozila, razen če vozilo izpolnjuje zahteve te direktive. 3. Odstavek 2 se ne uporablja za tipe vozil, ki jim je bila podeljena homologacija pred 1. oktobrom 1998 ob uporabi katerihkoli dveh izmed naslednjih direktiv: 70/387/EGS (klju- čavnice in tečaji vrat), 74/483/EGS (zunanji štrleči deli) ter 76/115/EGS (pritrdišča varnostnih pasov v motornih vozilih) niti, če pride v poštev, za poznejše razširitve teh homologacij. Od 1. oktobra 2003 morajo države članice šteti potrdila 4. o skladnosti, ki spremljajo nova vozila v skladu z Direktivo 70/156/EGS, za neveljavna za namen njenega člena 7(1), če le- ta ne potrjujejo, da vozila ustrezajo zahtevam, ki jih vsebujejo priloge k tej direktivi. V Delu 1 Priloge IV k Direktivi 70/156/EGS je treba dopolniti tabelo, kakor sledi: Člen 3 Predmet Osnovna direk- tiva Objava v Uradnem listu M1 M2 M3 54. Odpornost proti bočnemu trku 95/xxx/EGS L. x Velja za kategorijo vozila N2 N3 O1 O2 O3 O4 N1 x Člen 4 V okviru prilagajanja te direktive tehničnemu napredku opravi Komisija revizijo v dveh letih od datuma, ki je omenjen v členu 2(2). Ta temelji na reviziji tehničnih kriterijev, zlasti kriterija hitrosti upogiba, lege prednjega sedeža ter oddaljenosti pregrade od tal. V kriterije za revizijo bodo med drugim vključeni podatki o raziskavah nesreč, rezultati preskusov med- sebojnih trčenj avtomobilov normalne velikosti ter analiza stroškov in koristi. Revizija bo raziskala možna izboljšanja zaščite potnikov ter industrijsko izvedljivost povečanja oddalje- nosti pregrade od tal. O rezultatih te revizije bo Komisija poročala Evropskemu parlamentu in Svetu. Člen 5 Države članice uveljavijo zakone in druge predpise, ki so 1. potrebni zaradi upoštevanje te direktive, najpozneje do 20. maja 1997. O tem takoj obvestijo Komisijo. Ko države članice sprejmejo te določbe, se morajo pri tem sklicevati na to direktivo ali pa mora biti takšno sklicevanje navedeno ob njihovi uradni objavi. Postopek za takšno sklice- vanje sprejmejo države članice. Države članice posredujejo Komisiji besedila temeljnih 2. predpisov nacionalne zakonodaje, ki jo sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva. Člen 6 Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 7 Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Strasbourgu, 20. maja 1996 Za Evropski parlament Predsednik K. HÄNSCH Za Svet Predsednik P. BERSANI 10 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 PRILOGA I Upravne določbe za homologacijo določenega tipa vozila SEZNAM PRILOG 1 Vloga za ES-homologacijo 2 ES-homologacija 3 Sprememba tipa vozila in dopolnitve homologacije 4 Skladnost proizvodnje Dodatek 1: Opisni dokument Dodatek 2: Certifikat o homologaciji PRILOGA II Tehnične zahteve 1 Področje uporabe 2 Definicije 3 Specifikacije in preskusi Dodatek 1: Postopek preskusa trčenja Dodatek 2: Lastnosti prevozne deformabilne pregrade Dodatek 3: Tehnični opis preskusne lutke za bočni trk Dodatek 4: Namestitev preskusne lutke za bočni trk Dodatek 5: Delni preskus 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 11 PRILOGA I UPRAVNE DOLOČBE ZA HOMOLOGACIJO DOLOČENEGA TIPA VOZILA 1 VLOGA ZA ES-HOMOLOGACIJO 1. 1 V skladu s členom 3(4) Direktive 70/156/EGS mora vlogo za ES-homologacijo za določen tip vozila glede zaščite potnikov motornega vozila pri bočnem trku posredovati proizvajalec. 1. 2 Vzorec opisnega dokumenta je podan v Dodatku 1. 1. 3 Vozilo, ki je predstavnik tipa vozila, ki naj bi bilo homologirano, je treba izročiti tehnični službi, ki je odgovorna za opravljanje preskusov za homologacijo. 1. 4 Proizvajalec lahko predloži kakršnekoli podatke in rezultate preskusov kot dokazno gradivo, da obstaja zadostna stopnja verjetnosti za izpolnjevanje zahtev skladnosti. 2 ES-HOMOLOGACIJA 2. 1 ES-homologacija se podeli v skladu s členom 3(4), in če je ustrezno, s členom 4(4) Direktive 70/156/EGS, če tip vozila izpolnjuje ustrezne zahteve. 2. 2 Vzorec certifikata o ES-homologaciji je podan v Dodatku 2. 2. 3 Vsakemu homologiranemu tipu vozila se dodeli številka homologacije v skladu s Prilogo VII k Direktivi 70/156/EGS. Država članica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila. 2. 4 Da bi preverili je treba v dvomljivih primerih upoštevati podatke ali rezultate preskusov, ki jih je preskrbel proizvajalec in ki so lahko koristni pri ugotavljanju veljavnosti preskusa za homologacijo, ki ga je opravil organ za homologacijo. in potrdili, da vozilo ustreza zahtevam te direktive, 3 SPREMEMBA TIPA VOZILA IN DOPOLNITVE HOMOLOGACIJE 3. 1 Za dopolnitve homologacij, ki so bile podeljene na podlagi te direktive, se uporabljajo določbe člena 5 Direktive 70/156/EGS. 3. 2 Vsaka sprememba vozila, ki vpliva na splošno obliko strukture vozila, ali kakršnakoli razlika v referenčni masi, ki presega 8 % in ki bi po presoji organa utegnila znatno vplivati na rezultate preskusa, zahteva ponovitev preskusa, kot je opisan v Dodatku 1 k Prilogi II. 3. 3 Če tehnična služba potem, ko je opravila poizvedovanje pri proizvajalcu vozila, meni, da spremembe tipa vozila niso zadostne za upravičenost popolne ponovitve preskusa, se lahko uporabi delni preskus. To velja v primeru, če se referenčna masa razlikuje za največ 8 % od prvotnega vozila ali pa če je število prednjih sedežev nespreme- njeno. Spremembe tipa sedeža ali notranje opreme ne sprožijo avtomatično popolne ponovitve preskusa. Primer, kako je treba pristopiti k temu problemu, je podan v Dodatku 5 k Prilogi II. 4 SKLADNOST PROIZVODNJE 4. 1 Za zagotavljanje skladnosti proizvodnje je treba praviloma ukrepati v skladu z določbami, opredeljenimi v členu 10 Direktive 70/156/EGS. 12 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 PRILOGA I - Dodatek 1 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 13 14 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 PRILOGA I - Dodatek 2 VZOREC [največji format: A4 (210 x 297 mm)] CERTIFIKAT O HOMOLOGACIJI 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 15 DOPOLNILO k certifikatu o ES-homologaciji št. … glede homologacije vozila na podlagi Direktive…/…/ES. 16 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 PRILOGA II TEHNIČNE ZAHTEVE 1 PODROČJE UPORABE Ta direktiva se uporablja za obnašanje konstrukcije potniškega prostora pri bočnem trku pri vozilih kategorij M1 in N1, če je točka R najnižjega sedeža oddaljena največ 700 mm od poda, ko je vozilo v stanju, ki ustreza referenčni masi, opredeljeni v točki 2. 10, razen pri vozilih, izdelanih v več stopnjah v količinah, ki ne presegajo tistih, ki so določene za majhne serije. 2 DEFINICIJE V tej direktivi uporabljeni izrazi imajo naslednji pomen: 2. 1 „Homologacija vozila“ prostora pri bočnem trku. je homologacija določenega tipa vozila glede na obnašanje konstrukcije potniškega 2. 2 "Tip vozila" je določena kategorija motornih vozil, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih lastnostih: 2. 2. 1 2. 2. 2 2. 2. 3 dolžini, širini direktivi; in oddaljenosti vozila od tal, če negativno vplivajo na pogoje zaščite, ki so predpisani v tej konstrukciji, merah, obliki zaščite, ki so predpisani v tej direktivi; in materialih bočnih sten potniškega prostora, če negativno vplivajo na pogoje obliki in notranjih merah potniškega prostora ter tipu zaščitnih naprav, če negativno vplivajo na pogoje zaščite, ki so predpisani v tej direktivi; 2. 2. 4 legi motorja (spredaj, zadaj ali sredinsko); 2. 2. 5 masi neobremenjenega vozila, če negativno vpliva na pogoje zaščite, ki so predpisani v tej direktivi; 2. 2. 6 dodatni opremi ali delih notranje opreme, če negativno vplivajo na pogoje zaščite, ki so predpisani v tej direktivi; 2. 2. 7 tipu prednjih sedežev in legi točke R, če negativno vplivata na pogoje zaščite, ki so predpisani v tej direktivi. 2. 3 "Potniški prostor" je prostor za namestitev potnikov, ki ga omejujejo streha, pod, bočne stene, vrata, zunanja stekla in prednja stena ter ravnina, ki poteka skozi zadnjo steno potniškega prostora, oziroma ravnina, ki poteka skozi oporo naslonov zadnjih sedežev. 2. 4 "Točka R" ali "referenčna točka sedeža" je referenčna točka, kot jo je opredelil proizvajalec vozila, ki: 2. 4. 1 ima določene koordinate glede na konstrukcijo vozila; 2. 4. 2 ustreza teoretični legi vrtišča med trupom telesa in stegnom (točka H), ko je sedež v najnižjem in najbolj nazaj pomaknjenem položaju in ki ga je določil proizvajalec za vsak sedež v vozilu. 2. 5 2. 6 2. 7 2. 8 2. 9 "Točka H" je točka, kot je opredeljena v direktivi 77/649/EGS. "Prostornina rezervoarja za gorivo" je prostornina rezervoarja za gorivo, kot jo je določil proizvajalec vozila. "Prečna ravnina" je navpična ravnina, ki je pravokotna na srednjo vzdolžno navpično ravnino vozila. "Zaščitni sistem" so naprave za zadrževanje in/ali zaščito potnikov. "Tip zaščitnega sistema" je kategorija zaščitnih naprav, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih lastnostih: tehnologiji, geometriji ali materialih gradnje. 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 17 2. 10 2. 11 "Referenčna masa" je masa neobremenjenega vozila, povečana za maso 100 kg (tj. za maso preskusne lutke za bočni trk z merilnimi instrumenti). „Masa neobremenjenega vozila“ je masa vozila, pripravljenega za vožnjo, brez voznika, potnikov ali tovora, vendar z rezervoarjem za gorivo, napolnjenim do 90 % njegove prostornine, ter z običajnim orodjem in rezervnim kolesom, kjer je to potrebno. 2. 12 "Premična deformabilna pregrada" je naprava, ki trči ob preskusno vozilo. Sestoji iz vozička in udarne glave. 2. 13 "Udarna glava" je deformabilni del na prednji strani premične deformabilne pregrade. 2. 14 2. 15 "Voziček" je s kolesi opremljen okvir, ki se lahko do točke trka ob preskusno vozilo prosto premika v smeri svoje vzdolžne osi. Na prednjem delu je pritrjena udarna glava. "Večstopenjska gradnja" je postopek, pri katerem sta dva ali več proizvajalcev ločeno in drug za drugim udeležena v gradnji vozila. 3 SPECIFIKACIJE IN PRESKUSI 3. 1 Preskus na vozilu se izvede skladno z Dodatkom 1 k tej prilogi. 3. 1. 1 Preskus se opravi na strani voznika, razen če so morebitne asimetrične bočne strukture sten tako različne, da vplivajo na zaščitne lastnosti vozila pri bočnem trku. V tem primeru se lahko v dogovoru med proizvajalcem in službo, ki je odgovorna za preskuse, uporabi ena od alternativ, ki sta navedeni v točki 3. 1. 1. 1. oziroma 3. 1. 1. 2. 3. 1. 1. 1 Proizvajalec mora organu za homologacijo posredovati podatke o združljivosti zaščitnih lastnosti v primerjavi z voznikovo stranjo, če se preskus opravlja na tej strani. 3. 1. 1. 2 Po preverjanju lastnosti konstrukcije vozila se organ za homologacijo lahko odloči, da bo opravil preskus na strani nasproti voznikove strani, če se ta šteje za manj ugodno. 3. 1. 2 Po posvetovanju s proizvajalcem preskuševalna organizacija lahko zahteva izvajanje preskusa s sedežem v drugačni legi, kot je navedena v točki 5. 5. 1. Dodatka 1 (1). Ta lega mora biti navedena v poročilu o preskusu. 3. 1. 3 Rezultat tega preskusa se šteje za zadovoljiv, če so izpolnjeni pogoji, določeni v točkah 3. 2. in 3. 3. 3. 2 Preskusni kriteriji 3. 2. 1 Preskusni kriteriji, ki so opredeljeni za preskus trčenja skladno z Dopolnilom k Dodatku 1 k tej prilogi, morajo izpolnjevati naslednje pogoje: 3. 2. 1. 1 kriterij obremenitve glave (HPC) ne sme presegati 1000; če dotika glave s katerimkoli delom vozila ni, se HPC ne meri ali računa, vpiše se samo "Ni dotika glave". 3. 2. 1. 2 Kriterija obremenitve prsnega koša morata biti: (a) kriterij upogiba reber (RDC) ne sme presegati 42 mm; (b) kriterij hitrosti upogiba (V*C) ne sme presegati 1,0 m/s. V prehodnem obdobju dveh let od datuma, navedenega v drugem odstavku 2. člena te direktive, vrednost kriterija hitrosti upogiba ni odločujoči kriterij za homologacijske preskuse, mora pa biti vpisana v poročilu o preskusu in organi za homologacijo jo morajo registrirati. Po poteku prehodnega obdobja se bo vrednost kriterija hitrosti upogiba 1,0 m/s uporabljala kot odločujoči kriterij, dokler Odbor za prilagajanje tehničnemu napredku ne bo sprejel druge vrednosti. 3. 2. 1. 3 Kriterij obremenitve medenice mora biti: največja obremenitev sramnične zrasti (PSPF) ne sme presegati 6 kN. 3. 2. 1. 4 Kriterij obremenitve trebuha mora biti: največja obremenitev trebuha (APF) ne sme presegati 2,5 kN notranje obremenitve (kar ustreza zunanji obremenitvi 4,5 kN). (1) Do 30. septembra 2000 mora biti za namen zahtev preskusa obseg normalnih vzdolžnih nastavitev omejen tako, da se točka H nahaja znotraj dolžine odprtine vrat. 18 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 3. 3 Posebne zahteve 3. 3. 1 Med preskusom se ne smejo odpreti nobena vrata. Po trčenju mora biti mogoče brez uporabe orodja: 3. 3. 2 3. 3. 2. 1 odpreti zadostno število vrat, ki so predvidena za normalni vstop in izstop potnikov, in po potrebi preklopiti naslone sedežev ali sedeže zaradi izstopa vseh potnikov; 3. 3. 2. 2 odpeti preskusno lutko iz zaščitne naprave; 3. 3. 2. 3 odstraniti preskusno lutko iz vozila. 3. 3. 3 3. 3. 4 3. 3. 5 V notranjem prostoru ne sme noben del notranje opreme odstopiti tako, da bi bila znatno povečana nevarnost poškodbe zaradi nastalih štrlečih delov ali ostrih robov. in poškodbe strukture vozila, ki so nastali zaradi Zlomi nevarnosti poškodbe potnikov. Če po trčenju pride do stalnega puščanja tekočine iz instalacij za oskrbo motorja z gorivom, količina iztoka ne sme presegati 30 g/min; če se tekočina iz sistema za oskrbo z gorivom meša s tekočinami iz drugih sistemov in teh tekočin ni mogoče ločiti je treba pri vrednotenju stalnega puščanja upoštevati skupno količino tekočin. trajne deformacije, so dovoljeni, če ne povečajo in prepoznati, 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 19 PRILOGA II - Dodatek 1 POSTOPEK PRESKUSA TRČENJA 1 PRESKUŠEVALIŠČE 1. 1 Preskusni poligon Preskusna površina mora biti dovolj velika, da omogoči namestitev pogonskega sistema premične deformabilne pregrade in da omogoči bočni odmik (odskok) preskušanega vozila po trku ter namestitev preskusne opreme. Površina, na kateri se opravi trk, mora biti vodoravna, gladka in čista ter mora ustrezati normalni, suhi, čisti cestni površini. 2 POGOJI PRESKUŠANJA 2. 1 Preskušano vozilo mora mirovati. 2. 2 2. 3 2. 4 Premična deformabilna pregrada mora imeti lastnosti, kot so določene v Dodatku 2 k Prilogi II. Zahteve za pregled so navedene v Dopolnilu k Dodatku 2. Premična deformabilna pregrada mora biti opremljena z ustrezno napravo, ki prepreči drugo (naslednje) trčenje ob zadeto vozilo. Pot srednje vzdolžne navpične ravnine premične deformabilne pregrade mora biti pravokotna na srednjo vzdolžno navpično ravnino preskušanega vozila. Srednja vzdolžna navpična ravnina premične deformabilne pregrade mora sovpadati z odstopanjem ± 25 mm s prečno navpično ravnino, ki poteka skozi točko R prednjega sedeža, ki je najbližje strani udarca. Vodoravna srednja ravnina, ki jo omejujeta obe stranski navpični ravnini udarne glave, se mora v trenutku udarca nahajati med dvema ravninama, določenima že pred preskusom, ki se nahajata 25 mm nad predhodno določeno ravnino in pod njo. 2. 5 Instrumenti morajo ustrezati standardu ISO 6487:1987, če v tej direktivi ni določeno drugače. 2. 6 V času bočnega trka mora biti ustaljena temperatura preskusne lutke 22 ± 4 °C. 3 PRESKUSNA HITROST V trenutku trčenja mora biti hitrost premične deformabilne pregrade 50 ± 1 km/h. Ta hitrost mora biti ustaljena vsaj 0,5 m pred trčenjem. Natančnost merjenja: 1 %. Vendar, če je bil preskus opravljen pri večji hitrosti trčenja in če je vozilo izpolnilo zahteve, se šteje, da je preskus zadovoljiv. 4 STANJE VOZILA 4. 1 Splošna zahteva Preskusno vozilo mora biti predstavnik serije, vključevati mora vso opremo, ki je ponavadi vgrajena, in mora biti v normalnem voznem stanju. Nekateri sestavni deli lahko manjkajo ali so zamenjani z ustreznimi masami, če to ne vpliva na rezultate preskusa. 4. 2 Specifikacija opreme vozila Preskusno vozilo mora imeti vso dodatno opremo ali opremo, ki lahko vpliva na rezultate preskusa. 4. 3 Masa vozila 4. 3. 1 Vozilo, ki se preskuša, mora imeti referenčno maso, kot je določena v točki 2. 10. Priloge II k tej direktivi. Masa vozila se nastavi na referenčno maso z odstopanjem do ± 1 %. 20 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 4. 3. 2 Posoda za gorivo mora biti napolnjena z vodo do mase, ki gorivom, kot jo je določil proizvajalec. je enaka 90-odstotni masi polne obremenitve z 4. 3. 3 Vsi drugi sistemi (zavore, hlajenje itd. ) so lahko prazni; v tem primeru je treba nadomestiti maso tekočin. 4. 3. 4 Če masa merilne naprave v vozilu presega dovoljenih 25 kg, se lahko kompenzira z zmanjšanjem tiste mase vozila, ki ne vpliva pomembneje na rezultate preskusa. 4. 3. 5 Masa merilne naprave ne sme spremeniti referenčne obremenitve vsake osi za več kot 5 %, pri tem pa to odstopanje ne sme presegati 20 kg. 5 PRIPRAVA VOZILA 5. 1 Bočna okna morajo biti zaprta, vsaj na strani udarca. 5. 2 Vrata morajo biti zaprta, vendar ne zaklenjena. 5. 3 Prenos moči mora biti v nevtralni prestavi in ročna zavora mora biti sproščena. 5. 4 Nastavitve sedežev za povečanje udobja potnikov morajo biti v položaju, ki ga je določil proizvajalec vozila. 5. 5 Če je sedež, na katerem so preskusna lutka in njeni elementi, nastavljiv, mora biti nastavljen, kakor sledi: 5. 5. 1 naprava za nastavitve po dolžini mora biti zaskočena v položaju, ki je najbližji sredini med skrajnim sprednjim in skrajnim zadnjim položajem; če je ta položaj med dvema zaskočnima legama, se uporabi zadnja zaskočna lega; 5. 5. 2 naslon za glavo mora biti nastavljen tako, da je njegova zgornja površina izenačena s težiščem glave preskusne lutke; če to ni mogoče, mora biti naslon za glavo v najvišjem položaju; 5. 5. 3 razen če proizvajalec ne določi drugače, mora biti naslon sedeža nastavljen tako, da je referenčna linija trupa tridimenzionalne naprave s točko H nagnjena nazaj pod kotom 25 ± 1°; 5. 5. 4 vse druge nastavitve sedeža morajo biti v sredini možnega premikanja, vendar mora biti nastavitev po višini v legi, ki ustreza fiksnemu sedežu, če je na voljo tip vozila z nastavljivimi in fiksnimi sedeži. Če zaskočnih leg v posameznih srednjih točkah premikanja ni, se uporabijo lege, ki so neposredno za srednjo točko, pod njo ali pa poleg. Za rotacijske nastavitve (nagib) pomeni "zadaj" smer nastavitve, ki glavo preskusne lutke premika nazaj. Če lutka štrli je treba z uporabo dodatnih nastavitev, in sicer kota naslona sedeža ali nastavitve naprej-nazaj, v tem zaporedju, zagotoviti 10 mm prostora. izven normalnega prostora za potnika, npr. se z glavo dotika obloge strehe, 5. 6 Če proizvajalec ne določi drugače, morajo biti ostali prednji sedeži nastavljeni v enakem položaju kot sedež s preskusno lutko, če je to mogoče. 5. 7 Če je volan nastavljiv, mora biti nastavljen v sredinskem položaju. 5. 8 Kolesa morajo biti napolnjena s tlakom, ki ga je določil proizvajalec vozila. 5. 9 Preskušano vozilo mora biti postavljeno vodoravno glede na svojo os kotaljenja in s podporami blokirano v tem položaju, dokler preskusna lutka za bočni trk ni na svojem mestu in dokler niso končane vse priprave. 5. 10 Vozilo mora biti v normalnem položaju, ki ustreza pogojem, določenim v točki 4. 3. Vozila z obesitvijo koles, ki omogoča nastavitev njihove oddaljenosti od tal, morajo biti preskušana pod normalnimi pogoji uporabe pri 50 km/h, kot določi proizvajalec vozila. To se zagotovi z dodatnimi podporami, če je potrebno, vendar te podpore ne smejo vplivati na obnašanje preskušanega vozila med trčenjem. 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 21 6 6. 1 PRESKUSNA LUTKA ZA BOČNI TRK IN NJENA VGRADNJA Preskusna lutka za bočni trk mora ustrezati specifikacijam v Dodatku 3 in mora biti posajena na prednji sedež na strani trčenja ter po postopku, navedenem v Dodatku 4 k tej prilogi. 6. 2 Uporabiti je treba varnostne pasove ali druge sisteme za zadrževanje, ki so določeni za to vozilo. Varnostni pasovi morajo biti homologirani po Direktivi 77/541/EGS in morajo biti vgrajeni v pritrdišča, ki ustrezajo Direktivi 76/115/EGS. Varnostni pas ali sistem za zadrževanje mora biti nastavljen tako, da ustreza preskusni lutki skladno z navodili proizvajalca; če navodil proizvajalca ni, morajo biti po višini nastavljeni v srednjem položaju; če tega položaja ni, se uporabi naslednja nižja lega. 6. 3 7 7. 1 MERITVE, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA PRESKUSNI LUTKI ZA BOČNO TRČENJE Zapisati je treba odčitane vrednosti naslednjih merilnih naprav. 7. 1. 1 Meritve v glavi preskusne lutke Rezultirajoči prostorski pospešek, ki se nanaša na težišče glave. Merilne naprave glave morajo ustrezati standardu ISO 6487:1987, CFC: 1 000 Hz in CAC: 150 g. 7. 1. 2 Meritve v prsnem košu preskusne lutke Trije podatkovni kanali za merjenje upogiba reber morajo ustrezati standardu ISO 6487:1987, CFC: 1 000 Hz, CAC: 60 mm. 7. 1. 3 Meritve v medenici preskusne lutke Podatkovni kanal za obremenitev medenice mora ustrezati standardu ISO 6487:1987, CFC: 1 000 Hz, CAC: 15 kN. 7. 1. 4 Meritve v trebuhu preskusne lutke Podatkovni kanali za merjenje obremenitve trebuha morajo ustrezati standardu ISO 6487:1987, CFC: 1 000 Hz, CAC: 5 kN. 22 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 PRILOGA II - Dodatek 1 - Dopolnilo 1 DOLOČANJE BIOMEHANSKIH KRITERIJEV Predpisani rezultati preskusov so določeni v točki 3. 2. Priloge II. 1 KRITERIJ OBREMENITVE GLAVE (HPC) Če se glava dotakne kateregakoli dela vozila, se ta kriterij zadnjega trenutka dotika. izračuna za skupno trajanje od začetnega dotika do Vrednost kriterija obremenitve glave (HPC) je največja vrednost izraza: (cid:2) a:dt t2 (cid:1) t1 Z (cid:1) ð Þ t2 2,5 1 t2 (cid:1) t1 ð Þ t1 kjer je a rezultirajoči pospešek v težišču glave (m/s2), deljen z 9,81, ki je izražen kot funkcija časa in filtriran pri frekvenci podatkovnega kanala 1000 Hz; t1 in t2 sta katerakoli dva časa med začetnim dotikom in zadnjim trenutkom dotika. 2 KRITERIJI OBREMENITVE PRSNEGA KOŠA 2. 1 Upogib prsnega koša: največji upogib prsnega koša je največja vrednost upogiba na vsakemu rebru, ki je določena z merilnimi napravami premika prsnega koša ter filtrirana pri frekvenci podatkovnega kanala 180 Hz. 2. 2 Kriterij hitrosti deformacije: največja hitrost deformacije je največja vrednost V*C na vsakem rebru, ki se izračuna z zmnožkom trenutne relativne deformacije prsnega koša, ki se nanaša na polovico prsnega koša, in hitrosti pritiskanja, ki se dobi z diferencialom deformacije ter filtrira na frekvenci podatkovnega kanala 180 Hz. Za namen tega izračuna je standardna širina polovice prsne votline 140 mm. V*C ¼ MAX (cid:1) (cid:3) (cid:4) D 0,140 (cid:2) (cid:3) (cid:4) (cid:2) dD dt kjer je D = upogib reber (v m) Algoritem izračuna, ki ga je treba uporabiti, je določen v Dopolnilu 2 k temu dodatku. 3 KRITERIJ OBREMENITVE TREBUHA Največja obremenitev trebuha je največja vrednost seštevka treh obremenitev, vgrajenih 39 mm pod površino na strani trka (frekvenca podatkovnega kanala (CFC): 600 Hz). izmerjenih na merilnih napravah, 4 KRITERIJ OBREMENITVE MEDENICE Največja obremenitev sramnične zrasti (PSPF) je največja vrednost, ki jo izmeri celica za merjenje obremenitve na sramnični zrasti medenice in ki je filtrirana na frekvenci podatkovnega kanala 600 Hz. 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 23 PRILOGA II - Dodatek 1 - Dopolnilo 2 POSTOPEK ZA IZRAČUN KRITERIJA HITROSTI UPOGIBA (V*C) ZA PRESKUSNO LUTKO ZA BOČNI TRK Kriterij hitrosti deformacije (V*C) se izračuna kot vrednosti se izračunata iz meritev upogiba prsnice. Vrednost upogiba prsnice se enkrat filtrira pri frekvenci podatkovnega kanala 180. Deformacija v času t se izračuna iz tega filtriranega signala, izražena kot razmerje upogiba proti polovici širine prsnega koša preskusne lutke, izmerjeno na kovinskih rebrih (0,14 m): trenutni zmnožek deformacije in hitrosti upogiba prsnice. Obe C tð Þ ¼ D tð Þ 0,14 Hitrost upogiba prsnice v času t se izračuna s pomočjo filtrirane vrednosti upogiba, kakor sledi: (cid:5) (cid:6) (cid:6) V tð Þ ¼ 8 (cid:3) D tþ 1 ð Þ (cid:1) D t(cid:1)1ð Þ 12 δt (cid:5) (cid:1) D tþ 2 ð Þ (cid:1) D t(cid:1)2 Þ ð kjer je D (t) upogib v času t v metrih, δt pa je časovni razmik v sekundah med meritvami upogiba. Največja vrednost δt je 1,25 x 10-4 sekund. Postopek izračuna je shematično prikazan, kakor sledi: Izmerjena deformacija(Dt) 24 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 PRILOGA II - Dodatek 2 ZNAČILNOSTI PREVOZNE DEFORMABILNE PREGRADE 1 ZNAČILNOSTI PREGRADE 1. 1 Skupna masa mora biti 950 ± 20 kg. 1. 2 1. 3 1. 4 Sprednji in zadnji razstoj koles vozička mora znašati 1 500 ± 10 mm. Medosje vozička mora biti 3 000 ± 10 mm. Težišče se mora nahajati v srednji vzdolžni navpični ravnini (dovoljeno odstopanje 10 mm) 1 000 ± 10 mm za sprednjo osjo in 500 ± 30 mm nad tlemi. 1. 5 Sprednja stran udarne glave mora biti oddaljena od težišča pregrade 2 000 ± 30 mm. 2 ZNAČILNOSTI UDARNE GLAVE 2. 1 Geometrijske značilnosti 2. 1. 1 Udarna glava sestoji iz šestih ločenih, medsebojno povezanih delov, katerih oblika, velikost in lega so prikazane na Sliki 1. 2. 1. 2 Deformabilno področje trčenja mora biti 1 500 ± 10 mm široko in 500 ± 5 mm visoko. 2. 1. 3 Oddaljenost področja trčenja od tal mora biti 300 ± 5 mm, merjeno v mirovanju pred trčenjem, v skladu z določbami 4. člena te direktive. 2. 1. 4 Deformabilnih elementov mora biti šest, razdeljeni so v dve vrsti, v vsaki po trije elementi. Vsi elementi morajo biti enako široki (500 ± 5 mm) in enako visoki (250 ± 3 mm); elementi iz zgornje vrste morajo biti globoki 440 ± 5 mm, tisti iz spodnje vrste pa 500 ± 5 mm. 2. 2 Lastnosti materiala Udarna glava mora biti izdelana iz satovja iz aluminija. Uporabijo se lahko tudi drugi materiali, če se tehnični službi dokaže, da dajejo enake rezultate, kot so predpisani v točki 2. 3. V vsakem primeru mora biti tip udarne glave naveden v poročilu o preskusu. 2. 3 Značilnosti deformacije 2. 3. 1 Odstopanja od mejnih vrednosti področja krivulje sila-deformacija, ki so značilne za togost udarne glave, kot je določena v tem dodatku na Sliki 2, so dovoljena, če: 2. 3. 1. 1 odstopanje nastopi po začetku trka in preden deformacija udarne glave znaša 150 mm; 2. 3. 1. 2 odstopanje ne presega 50 % naslednje predpisane trenutne mejne vrednosti področja; 2. 3. 1. 3 odmik, ki ustreza vsakemu odstopanju, ne presega 35 mm deformacije, seštevek teh odmikov pa ne presega 70 mm (glej Sliko 2), ter če 2. 3. 1. 4 skupna vrednost energije, ki izhaja iz odstopanja iz tega področja, ne presega 5 % skupne energije za ta del. 2. 3. 2 2. 3. 3 2. 3. 4 Elementa 1 in 3 sta enaka. Njuna togost je taka, da njuni krivulji deformacije potekata znotraj osenčenega področja na Grafikonu 2a, Slika 2. Elementa 5 in 6 sta enaka. Njuna togost je taka, da njuni krivulji deformacije potekata znotraj osenčenega področja na Grafikonu 2d, Slika 2. Togost elementa 2 je taka, da njegova krivulja deformacije poteka znotraj osenčene površine Grafikona 2b na Sliki 2. 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 25 2. 3. 5 2. 3. 6 2. 3. 7 2. 3. 8 Togost elementa 4 je taka, da njegova krivulja deformacije poteka znotraj osenčene površine Grafikona 2c na Sliki 2. Krivulja deformacije udarne glave kot celote mora potekati znotraj osenčene površine grafikona 2e na sliki 2. Krivulje deformacije je treba preverjati s preskusom, ki je opisan v dopolnilu k temu dodatku in ki sestoji iz trčenja naprave ob merilno pregrado s hitrostjo 35 ± 2 km/h. Energija (1), ki med preskusom deluje na elementa 1 in 3, mora pri vsakem elementu znašati 10 ± 2 kJ. Energija, ki med preskusom deluje na elementa 5 in 6, mora pri vsakem elementu znašati 3,5 ± 1 kJ. 2. 3. 9 2. 3. 10 Energija, ki deluje na element 4, mora znašati 4 ± 1 kJ. 2. 3. 11 Energija, ki deluje na element 2, mora znašati 14 ± 2 kJ. 2. 3. 12 Skupna vrednost energije, absorbirane pri trku, mora znašati 45 ± 5 kJ. 2. 3. 13 Deformacija udarne glave, izmerjena po preskusu na višini B (Slika 1), mora znašati 350 ± 20 mm. Slika 1 Konstrukcija udarne glave prevozne deformabilne pregrade (1) Navedene vrednosti energije ustrezajo energiji, ki jo naprava absorbira pri največji deformaciji udarne glave. 26 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 Slika 2: Razmerje sila - deformacija elementa 1 in 3 elementa 2 elementa 4 elementa 5 in 6 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 27 Opomba Pri verifikacijskem preskusu obremenitve izmerjene na elementih 1 in 3 ter na elementih 5 in 6 ne smejo odstopati za več kot 10 % pri dani deformaciji. vsi elementi skupaj 28 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 PRILOGA II - Dodatek 2 - Dopolnilo PREVERJANJE LASTNOSTI PREVOZNE DEFORMABILNE PREGRADE 1. CILJ To dopolnilo določa postopek za preverjanje prevozne deformabilne pregrade. Preskusna organizacija, ki je odgovorna, da prevozna deformabilna pregrada ustreza zahtevam, opravi preskus, pri katerem pregrada trči ob steno z merilnimi napravami, ki je pritrjena na stabilno čvrsto pregrado. 2 PRESKUŠEVALIŠČE 2. 1 Preskusni poligon Preskusna površina mora biti dovolj velika za namestitev pospeševalne poti prevozne deformabilne pregrade, stabilne pregrade in tehnične opreme, ki je potrebna za preskus. Zadnji del poti, najmanj 5 m pred stabilno pregrado, mora biti vodoraven, raven in gladek. 2. 2 Pritrjena stabilna toga pregrada in stena z merilnimi napravami 2. 2. 1 Stabilna toga pregrada je iz železobetonskega elementa, ki je na sprednji strani širok najmanj 3 m in visok najmanj 1,5 m. Stabilna pregrada mora biti tako debela, da tehta najmanj 70 ton. Prednja stran mora biti navpična, pravokotna na os pospeševalne poti in opremljena s celicami za merjenje obremenitve, ki lahko merijo skupno obremenitev na vsakem elementu udarne glave prevozne deformabilne pregrade v trenutku trka. Središča ravnin udarne plošče morajo sovpadati s središči izbrane prevozne deformabilne pregrade, njihovi robovi morajo biti 20 mm oddaljeni od sosednjih površin. Pritrditev merilnih celic in površine plošč morajo ustrezati zahtevam v prilogi k standardu ISO 6487:1987. Če so uporabljene tudi zaščite površin, le-te ne smejo škodljivo vplivati na občutljivost merilnih naprav. 2. 2. 2 Stabilna pregrada mora biti pritrjena v podlagi ali pa postavljena na podlago in po potrebi zavarovana z dodatnimi blokirnimi napravami, ki preprečujejo njeno premikanje. Lahko se uporabi tudi stabilna pregrada z merilnimi celicami, ki imajo drugačne lastnosti, a dajejo vsaj enake podatke za odločanje. 3 POGON PREVOZNE DEFORMABILNE PREGRADE V trenutku trka na prevozno deformabilno pregrado ne sme več delovati naprava za dodatno usmerjanje ali pogon. Do ovire mora priti po poti, ki je pravokotna na pregrado za trčenje. Dovoljeno odstopanje pri trku je 10 mm. 4 MERILNE NAPRAVE 4. 1 Hitrost Hitrost pri trčenju mora biti 35 ± 2 km/h. Točnost naprave za registriranje hitrosti pri trčenju mora biti do 1 %. 4. 2 Obremenitve Merilne naprave morajo ustrezati specifikacijam, ki so določene v standardu ISO 6487:1987: CFC za vse elemente = 60 Hz, CAC za elementa 1 in 3 = 120 kN, CAC za elemente 4, 5 in 6 = 60 kN, CAC za element 2 = 140 kN. 4. 3 Pospešek Pospešek v vzdolžni smeri se meri na mestu, ki se ne deformira. Merilne naprave morajo ustrezati naslednjim določilom standarda ISO 6487:1987: CFC: 1 000 Hz (pred integracijo), CFC: 60 Hz (po integraciji), CAC: 50 g. 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 29 5 5. 1 SPLOŠNE ZAHTEVE ZA PREGRADO Posamezne značilnosti vsake pregrade morajo ustrezati zahtevam točke 1 Dodatka 2 in morajo biti zapisane. SPLOŠNE ZAHTEVE ZA TIP UDARNE GLAVE 6 6. 1 Ustreznost tipa udarne glave je potrjena, če se na izhodih vsake izmed šestih merilnih celic pri zapisovanju podatkov proizvajajo signali, ki ustrezajo zahtevam v točki 2. 2. Dodatka 2. 6. 2 Na udarnih glavah se morajo nahajati zaporedne serijske številke, ki vključujejo datum proizvodnje. 30 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 PRILOGA II - Dodatek 3 TEHNIČNI OPIS PRESKUSNE LUTKE ZA BOČNI TRK 1 1. 1 1. 2 1. 3 SPLOŠNO Mere in masa preskusne lutke za bočni trk ustrezajo meram in masi odraslega moškega (50 % populacije) brez spodnjega dela rok (z rokami do komolcev). Preskusna lutka za bočni trk je sestavljena iz kovinskega in plastičnega ogrodja, obloženega z gumo, plastiko in penasto maso, ki ponazarja mišično in drugo tkivo. Preskusna lutka za bočni trk, ki je predpisana v tej direktivi, vključno z merilno opremo in kalibriranjem, opisana v tehničnih risbah in navodilu za uporabo (1). je 2 KONSTRUKCIJA 2. 1 Pregled konstrukcije preskusne lutke za bočni trk je podan na Sliki 1 in v Tabeli 1 tega dodatka. 2. 2 Glava 2. 2. 1 Glava je na Sliki 1 tega dodatka prikazana kot del št. 1. 2. 2. 2 Glava je sestavljena iz aluminijeve školjke, ki je obložena s prožno kožo iz vinila. Školjka je votla in v njej so nameščene merilne naprave za prostorski pospešek in balast. 2. 3 Vrat 2. 3. 1 Vrat je na Sliki 1 tega dodatka prikazan kot del št. 2. 2. 3. 2 Vrat je sestavljen iz vmesnika med glavo in vratom, vmesnika med vratom in prsnim košem ter srednjega dela, ki medsebojno povezuje oba vmesnika. 2. 3. 3 Vmesnik med glavo in vratom (del št. 2a) in vmesnik med vratom in prsnim košem (del št. 2c) sta sestavljena iz dveh aluminijevih ploščic, medsebojno povezanih s polkrožnim vijakom in z osmimi gumijastimi odbijači. 2. 3. 4 Cilindrični srednji del (del št. 2b) je narejen iz gume. 2. 3. 5 Vrat je pritrjen na oporniku za vrat, ki je na sliki 1 tega dodatka prikazan kot del št. 3. 2. 3. 6 Kot med obema površinama opornika za vrat znaša 250. Ker je ramenski blok nagnjen za 50 nazaj, znaša dobljeni kot med vratom in trupom 200. 2. 4 Rama 2. 4. 1 Rama je na Sliki 1 tega dodatka prikazana kot del št. 4. 2. 4. 2 Rama je sestavljena iz ramenskega bloka, dveh ključnic in ramenskega pokrova. 2. 4. 3 Ramenski blok (del št. 4a) je sestavljen iz distančnega bloka iz aluminija ter po ene aluminijeve ploščice na zgornjem in na spodnjem delu distančnega bloka. 2. 4. 4 Ključnici (del št. 4b) sta narejeni iz polipropilena. Dve prožni vrvici (del št. 4c), ki sta pritrjeni na zadnji strani ramenskega bloka, držita ključnici v središčnem položaju. Zunanji rob obeh ključnic je konstruiran tako, da omogoča določene lege rok. (1) Do objave ustreznih standardov ISO se ti dokumenti (Navodilo za uporabo Eurosid-1, november 1990) lahko dobijo pri TNO Road Vehicles Research Institute, P. O. Box 6033, 2600 JA Delft, Schoenmakerstraat 97, 2628 VK Delft, Nizozemska. 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 31 2. 4. 5 Ramenski pokrov (del št. 4d) je narejen iz poliuretanske penaste mase z majhno gostoto in je pritrjen na ramenskemu bloku. 2. 5 Prsni koš 2. 5. 1 Prsni koš je na Sliki 1 tega dodatka prikazan kot del št. 5. 2. 5. 2 Prsni koš je sestavljen iz trdega okrova prsne hrbtenice in iz treh identičnih modulov reber. 2. 5. 3 Okrov prsne hrbtenice (del št. 5a) je jeklen. Na njegovi zadnji strani je pritrjena zaporna posvinčena plastična plošča (del št. 5b). 2. 5. 4 Zgornja površina okrova prsne hrbtenice je nagnjena za 50 nazaj. 2. 5. 5 Modul rebra (del št. 5c) je sestavljen iz jeklenega rebra, obloženega z mesu podobno poliuretansko penasto maso (del št. 5d), sklopa bata in cilindra (del št. 5e), ki povezuje rebro z okrovom hrbtenice, hidravličnega amortizerja (del št. 5f) ter trde dušilne vzmeti (del št. 5g). 2. 5. 6 V sklopu bata in cilindra se nahaja nastavljiva vzmet (del št. 5h). 2. 5. 7 Naprava za odčitavanje izmerjenih vrednosti pomika (del št. 5i) se lahko pritrdi na sprednji strani cilindra in priključi na notranjo stran rebra. 2. 6 Roke 2. 6. 1 Roke so na Sliki 1 tega dodatka prikazane kot del št. 6. 2. 6. 2 Roke imajo plastično ogrodje, ki je obloženo z imitacijo mišičnega tkiva iz poliuretana in s kožo iz PVC. 2. 6. 3 Sklep med ramo in roko je narejen tako, da omogoča različne položaje roke glede na trup, in sicer pod kotom 0°, 40° in 90°. 2. 6. 4 Sklep med ramo in roko omogoča samo upogibanje in iztegovanje roke. 2. 7 Ledvena hrbtenica 2. 7. 1 Ledvena hrbtenica je na Sliki 1 tega dodatka prikazana kot del št. 7. 2. 7. 2 Ledvena hrbtenica je sestavljena iz kompaktnega gumenega valja z dvema jeklenima vmesnima ploščicama na vsakem koncu in z jekleno žico v notranjosti valja. 2. 8 Trebuh 2. 8. 1 Trebuh je na Sliki 1 tega dodatka prikazan kot del št. 8. 2. 8. 2 Trebuh je sestavljen iz kovinskega odlitka in obloge iz poliuretanske penaste mase. 2. 8. 3 Srednji del trebuha je kovinski odlitek (del št. 8a). Na zgornji strani odlitka je pritrjena pokrivna plošča. 2. 8. 4 Obloga (del št. 8b) je izdelana iz poliuretanske penaste mase. Gumena zakrivljena plošča s svinčenimi kroglicami je na obeh straneh vgrajena v oblogo iz penaste mase. 2. 8. 5 Med oblogo iz penaste mase in trdim odlitkom se lahko na vsaki strani trebuha vgradijo bodisi tri naprave za odčitavanje obremenitve (del št. 8c) ali pa tri "atrape". 2. 9 Medenica 2. 9. 1 Na Sliki 1 tega dodatka je medenica prikazana kot del št. 9. 2. 9. 2 Medenica je sestavljena iz bloka križnice, dveh črevnic, dveh kolčnih sklepov in obloge iz penaste mase. 2. 9. 3 Križnica (del št. 9a) je sestavljena iz posvinčenega aluminijevega bloka in aluminijeve plošče, vgrajene na zgornji strani tega bloka. 32 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 2. 9. 4 Obe črevnici (del št. 9b) sta izdelani iz poliuretana. 2. 9. 5 Kolčna sklepa (del št. 9c) sta jeklena. Sestojita iz bloka zgornje stegnenice in kroglastega sklepa, povezanega z osjo, ki poteka skozi točko H preskusne lutke. 2. 9. 6 Imitacija mesa (mišični sistem, mišično tkivo) je sestavljena iz kože iz PVC, napolnjene s poliuretansko penasto maso. Na mestu, kjer je točka H, se namesto kože nahaja velik valj iz poliuretanske penaste mase z odprtimi celicami (del št. 9e), ki je pritrjen na jekleni plošči, le-ta pa je pritrjena na črevnici z osjo, ki poteka skozi kroglasti sklep. (del št. 9d) 2. 9. 7 Oba dela črevnice sta medsebojno povezana v sramnični zrasti z merilno napravo za odčitavanje obremenitve (del št. 9f) ali pa z imitacijo te naprave (atrapo). 2. 10 Noge 2. 10. 1 Na Sliki 1 tega dodatka so noge prikazane kot del št. 10. 2. 10. 2 Noge sestojijo iz kovinskega ogrodja, obloženega s poliuretansko peno, ki ponazarja mišično tkivo, plastično kožo. in s 2. 10. 3 Kolenski sklep in gleženj omogočata samo upogibanje in iztegovanje. 2. 11 Obleka 2. 11. 1 Na Sliki 1 tega dodatka je obleka prikazana kot del št. 11. 2. 11. 2 Obleka je narejena iz gume in pokriva rame, prsni koš, zgornji del rok, trebuh in ledveno hrbtenico ter zgornji del medenice. 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 33 Slika 1 Konstrukcija preskusne lutke za bočni trk 34 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 Tabela 1 Sestavni deli preskusne lutke za bočni trk Del številka Opis Število 1 2 2a 2b 2c 3 4 4a 4b 4c 4d 5 5a 5b 5c 5d 5e 5f 5g 5h 5i 6 7 8 8a 8b 8c 9 9a 9b 9c 9d 9e 9f 10 11 Glava Vrat Vmesnik med glavo in vratom Srednji del Vmesnik med vratom in prsnim košem Opornik za vrat Rama Ramenski blok Ključnici Prožna vrvica Ramenski pokrov Prsni koš Prsna hrbtenica Zadnja ploščica Modul rebra Rebro, obloženo z imitacijo tkiva Sklop bata in cilindra Amortizer Dušilna vzmet Nastavljiva vzmet Naprava za odčitavanje vrednosti pomika Roka Ledvena hrbtenica Trebuh Odlitek kot srednji del Obloga Naprava za odčitavanje obremenitve Medenica Križnica Črevnica Kolčni sklep Obloga Valj iz poliuretanske mase v točki H Naprava za odčitavanje obremenitve Noga Obleka 1 1 1 1 1 1 1 1 2 2 1 1 1 1 3 3 3 3 3 3 3 2 1 1 1 1 3 1 1 2 2 1 2 1 2 1 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 35 3 MONTAŽA PRESKUSNE LUTKE Glava - vrat 3. 1 3. 1. 1 Za zategovanje polkrožnih vijakov za montažo vratu je predpisan navor 10 Nm. 3. 1. 2 Glava se s tremi vijaki pritrdi na vmesnik med glavo in vratom. 3. 1. 3 Vmesnik med vratom in prsnim košem se s štirimi vijaki pritrdi na opornik za vrat. Vrat - rama - prsni koš 3. 2 3. 2. 1 Opornik za vrat se s štirimi vijaki pritrdi na ramenski blok. 3. 2. 2 Ramenski blok se s tremi vijaki pritrdi na zgornjo površino okrova prsne hrbtenice. Rama - roka 3. 3 3. 3. 1 Roki se lahko pritrdita na ključnici in nastavljata s pomočjo vijaka in ležaja. Predpisani navor za držanje roke v določenem standardnem položaju je 0,6 Nm. 3. 4 Prsni koš - ledvena hrbtenica - trebuh 3. 4. 1 Vmesni kos za ledveno hrbtenico se z dvema vijakoma pritrdi na spodnjo stran prsne hrbtenice. 3. 4. 2 Vmesni kos za ledveno hrbtenico se z dvema vijakoma pritrdi na zgornjo stran ledvene hrbtenice. 3. 4. 3 Zgornja prirobnica srednjega odlitka trebuha se vpne med vmesno ploščico za ledveno hrbtenico in ledveno hrbtenico. Ledvena hrbtenica - medenica - noge 3. 5 3. 5. 1 Ledvena hrbtenica se s tremi vijaki pritrdi na spodnjo ploščico ledvene hrbtenice. 3. 5. 2 Spodnja ploščica ledvene hrbtenice se s tremi vijaki pritrdi na križnični blok medenice. 3. 5. 3 Noge se z enim vijakom pritrdijo na kolčni sklep v medenici. 3. 5. 4 Noge se lahko vgradijo in nastavljajo s tečajnimi sklepi v kolenih in gležnjih. 4 GLAVNE ZNAČILNOSTI 4. 1 Masa 4. 1. 2 Mase glavnih delov preskusne lutke so navedene v Tabeli 2 tega dodatka. 36 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 Tabela 2 Mase delov preskusne lutke Del Masa (kg) Glavna vsebina Glava Vrat Prsni koš Roka Trebuh Medenica Noga Skupaj 4,0 ± 0,4 Celotna glava z merilno napravo za prostorski pospešek 1,0 ± 0,1 Vrat brez opore za vrat 22,4 ± 1,5 1,3 ± 0,1 5,0 ± 0,5 12,0 ± 1,0 12,5 ± 1,0 72,0 ± 0,5 Opora za vrat, rame, vijaki za pritrditev rok, okrov hrbtenice, zadnja plošča hrbtenice, moduli reber, merilne naprave za upogib reber, vmesna ploščica za ledveno hrbtenico, pokrov rame, odlitek kot srednji del trebuha, merilne naprave za obremenitev trebuha, 2/3 obleke Zgornji del roke, vključno s ploščico za nastavitev roke (vsake) Obloga (imitacija tkiva) in ledvena hrbtenica Blok križnice, spodnja ploščica ledvene hrbtenice, kolčni kroglasti sklepi, zgornji deli stegnenice, obe strani črevnice, merilne naprave za obremenitev sramnične zrasti, obloga medenice z imitacijo mesa, 1/3 obleke Stopalo, spodnji delom stegnenice (vsaka noga) in zgornji del noge ter meso do spoja z zgornjim Glavne mere 4. 2 4. 2. 1 Glavne mere preskusne lutke za bočni trk (vključno z obleko) na podlagi Slike 2 tega dodatka so navedene v Tabeli 3 tega dodatka. Slika 2 Glavne mere preskusne lutke 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 37 Tabela 3 Glavne mere preskusne lutke Parameter Višina pri sedenju Od sedeža do ramenskega sklepa Od sedeža do spodnjega roba spodnjega rebra Od sedeža do roke Od sedeža do točke H Od podplata do sedeža pri sedeči preskusni lutki Od točke H do težišča glave Od točke H do sredine zgornjega rebra Od točke H do sredine srednjega rebra Od točke H do sredine spodnjega rebra Od točke H do merilne naprave v sredini trebuha Od točke H do merilne naprave v sredini sramnične zrasti Širina glave Širina preko ramen Širina prsnega koša Širina trebuha Širina medenice Premer vratu Globina glave Globina prsnega koša Globina trebuha Globina medenice Zadnji del sedala do točke "H" Zadnji del sedala do prednje strani kolena Št. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 Mera (mm) 904 ± 7 557 ± 5 357 ± 5 242 ± 5 98 ± 2 456 ± 5 687 ± 5 393 ± 3 337 ± 3 281 ± 3 180 ± 3 14 ± 2 154 ± 2 482 ± 5 330 ± 5 290 ± 5 355 ± 5 80 ± 2 201 ± 5 276 ± 5 204 ± 5 245 ± 5 157 ± 2 610 ± 5 5 CERTIFIKACIJA PRESKUSNE LUTKE 5. 1 Stran trka 5. 1. 1 Odvisno od tega, na kateri strani vozila bo izvedeno trčenje, je treba certificirati dele preskusne lutke na levi oziroma na desni strani. 5. 1. 2 Glede na stran trčenja je treba vsakič prirediti razporeditev modulov reber (vključno z merilno opremo), merilnih naprav za odčitavanje obremenitve trebuha ter merilne naprave za odčitavanje obremenitve sramnične zrasti. 5. 2 Merilna oprema Vsa merilna oprema mora biti kalibrirana v skladu z zahtevami, opredeljenimi v dokumentih, ki so navedeni v točki 1. 3. 5. 2. 1 Vsi podatkovni kanali morajo ustrezati standardu ISO 6487:1987. 38 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 5. 3 Vizualni pregled 5. 3. 1 Vse dele preskusne lutke je treba vizualno pregledati in preveriti, da niso poškodovani, ter jih po potrebi pred tipskim preskusom zamenjati. 5. 4 Splošna razporeditev pri preskusu 5. 4. 1 Na Sliki 3 tega dodatka je prikazana razporeditev pri preskusu za vse certifikacijske preskuse na preskusni lutki za bočni trk. 5. 4. 2 Preskusi na glavi, vratu, prsnem košu ter ledveni hrbtenici se opravljajo na razstavljenih delih preskusne lutke. 5. 4. 3 Preskusi na rami, trebuhu in medenici se opravljajo s celotno preskusno lutko (brez obleke). Pri teh preskusih preskusna lutka sedi na ravni površini, prekriti z dvema listoma teflona, debelima največ 2 mm. 5. 4. 4 Pred preskusom morajo biti vsi deli, ki bodo preskušani, najmanj štiri ure v preskuševališču na temperaturi med 18 in 22 °C. 5. 4. 5 Časovni razmik med dvema ponovljenima preskusoma mora znašati najmanj 30 minut. 5. 5 Glava 5. 5. 1 Glava se pusti pasti z višine 200 ± 1 mm na ravno, čvrsto površino trka. 5. 5. 2 Kot med udarno površino in sagitalno srednjo ravnjo glave znaša 35 ± 1°, kar omogoča udar na zgornji strani glave. 5. 5. 3 Največji rezultančni pospešek glave, filtriran pri CFC 1 000, mora biti med 100 in 150 g. 5. 5. 4 S spreminjanjem lastnosti trenja med "tkivom" in lobanjo (npr. ob mazanju s talkom ali sprejem PTFE) se odpornost glave lahko prilagodi, da ustreza zahtevam. 5. 6 Vrat 5. 6. 1 Vratni vmesnik med glavo in vratom se pritrdi na poseben simetričen element glave za certifikacijski preskus, ki ima maso 3,9 ± 0,05 kg (glej Sliko 4). 5. 6. 2 Element glave in vrat sta pritrjena z glavo navzdol v spodnjem delu nihala za upogibanje vratu, ki omogoča bočno gibanje te naprave. 5. 6. 3 Nihalo za vrat je opremljeno z enoosnim merilnikom pospeška, ki je pritrjen na oddaljenosti 1 655 ± 5 mm od vrtišča nihala. 5. 6. 4 Nihalo za vrat mora biti postavljeno tako, da lahko zaniha z višine, izbrane tako, da udarec doseže hitrost 3,4 ± 0,1 m/s, izmerjeno na mestu merilnika pospeška. 5. 6. 5 Z ustrezno napravo se hitrost nihala za vrat zavre s hitrosti pri udarcu na vrednost nič tako, da krivulja pojemka poteka znotraj območja, ki je določeno na sliki 5 tega dodatka. Rezultate vseh podatkovnih kanalov je treba zapisati ob uporabi ISO CFC 1000 filtrov in jih digitalno filtrirati na CFC 60. 5. 6. 6 Največji kot upogiba elementa glave glede na nihalo mora znašati 51 ± 50 in mora biti dosežen med 50 in 62 ms. 5. 6. 7 Največje premikanje težišča elementa glave v bočni in navpični smeri mora biti 97 ± 10 mm oziroma 26 ± 6 mm. 5. 6. 8 Obremenitev vratu se lahko spreminja tako, da se prstanasti odbijači zamenjajo z odbijači z drugačno trdoto po Shoru. 5. 7 Rame 5. 7. 1 Dolžina prožne vrvice mora biti nastavljena tako, da je za premikanje ključnice naprej treba uporabiti silo od 27,5 do 32,5 N, ki deluje v smeri naprej na oddaljenosti 4 ± 1 mm od zunanjega roba ključnice v ravnini gibanja ključnice. 5. 7. 2 Preskusna lutka se posadi na ravno, vodoravno, trdno površino brez naslonjala za hrbet. Prsni koš se postavi navpično, roke pa morajo biti nastavljene pred navpičnico tako, da s to tvorijo kot od 40 ± 2°. Noge so postavljene vodoravno. 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 39 5. 7. 3 Udarna glava je nihalo z maso 23,5 ± 0,2 kg in s premerom 152 ± 2 mm. Udarna glava je s štirimi žicami obešena na trdno oporo, pri čemer je srednjica udarne glave najmanj 3,5 m pod trdno oporo. 5. 7. 4 Udarna glava je opremljena z merilnikom pospeška, ki deluje v smeri udarca in je nameščen na osi udarne glave. 5. 7. 5 Udarna glava mora brez ovir zanihati na ramo preskusne lutke s hitrostjo 4,3 ± 0,1 m/s ob udarcu. 5. 7. 6 Smer udarca je pravokotna na os med prednjo in zadnjo stranjo preskusne lutke in os udarne glave sovpada z osjo vrtišča zgornjega dela roke. 5. 7. 7 Največji pospešek udarne glave, filtriran pri CFC 180, mora znašati od 7,5 do 10,5 g. 5. 8 Roke 5. 8. 1 Postopek za dinamično certifikacijo rok ni opredeljen. 5. 9 Prsni koš 5. 9. 1 Vsaki rebrni modul se certificira ločeno. 5. 9. 2 Rebrni modul se namesti navpično v napravi za preskus s prostim padom in rebrni cilinder (valj) se trdno pritrdi na to napravo. 5. 9. 3 Udarna glava ima maso 7,8 + 0,0/- 0,1 kg z ravno prednjo stranjo in s premerom 150 ± 2 mm ter je prirejena tako, da lahko prosto pada. 5. 9. 4 Srednjica udarne glave mora sovpadati s srednjico rebrnega bata. 5. 9. 5 Hitrost udarca je 1,0 m/s, 2,0 m/s, 3,0 m/s oziroma 4,0 m/s. Udarne hitrosti ne smejo odstopati od predpisanih več kot 2 %. 5. 9. 6 Upogib reber je treba meriti na primer z merilno napravo za upogib reber, ki je nameščena v samem rebru. 5. 9. 7 Zahteve za certifikacijo reber so navedeni v Tabeli 4 tega dodatka. 5. 9. 8 Obnašanje rebrnega modula se lahko spremeni, če se nastavljiva vzmet v cilindru zamenja z vzmetjo, ki ima drugačno karakteristiko. Predpisane vrednosti za certifikacijo celotnega rebrnega modula Tabela 4 Udarna hitrost m/s 1,0 2,0 3,0 4,0 Upogib (mm) Najmanjši 10,0 23,5 36,0 46,0 Največji 14,0 27,5 40,0 51,0 5. 10 Ledvena hrbtenica 5. 10. 1 Ledvena hrbtenica je pritrjena na posebno simetrično šablono glave za certifikacijski preskus z maso 3,9 ± 0,05 kg (glej Sliko 4). 5. 10. 2 Šablona glave in ledvena hrbtenica sta pritrjeni z glavo navzdol v spodnjem delu nihala za upogibanje vratu, ki omogoča bočno gibanje sistema. 5. 10. 3 Nihalo za vrat je opremljeno z enoosnim merilnikom pospeška, ki je pritrjen na oddaljenosti 1 655 ± 5 mm od vrtišča nihala. 5. 10. 4 Nihalo za vrat mora biti postavljeno tako, da lahko prosto zaniha z višine, ki se izbere tako, da je hitrost udarca, izmerjena na mestu merilnika pospeška, 6,05 ± 0,1 m/s. 40 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 5. 10. 5 Z ustrezno napravo se hitrost nihala za vrat zavre s hitrosti pri udarcu na vrednost nič tako, da krivulja pojemka poteka znotraj območja, ki je določeno na Sliki 6 tega dodatka. Rezultati vseh podatkovnih kanalov se zapišejo ob uporabi filtrov CFC 1000, ki ustrezajo standardu ISO 6487, in se digitalno filtrirajo na CFC 60. 5. 10. 6 Največji kot upogiba šablone glave glede na nihalo mora znašati 50 ± 50 in mora biti dosežen med 39 in 53 ms. 5. 10. 7 Največje premikanje težišča šablone glave v bočni in navpični smeri mora biti 104 ± 7 mm oziroma 33 ± 7 mm. 5. 10. 8 Obnašanje ledvene hrbtenice se lahko spreminja s spremembo dolžine hrbtenice. 5. 11 Trebuh 5. 11. 1 Preskusna lutka se posadi na ravno, vodoravno, trdno površino brez naslonjala za hrbet. Prsni koš se postavi navpično, roke in noge pa se postavijo vodoravno. 5. 11. 2 Udarna glava je nihalo z maso 23,5 + 0,0/- 0,2 kg in premerom 153 ± 2 mm. 5. 11. 3 Nihalo ima na prednji strani udarne glave vodoravno "naslonjalo za roke" z maso 1,0 ± 0. 01 kg. Skupna masa udarne glave z naslonjalom za roke znaša 24,5 + 0,0/- 0,2 kg. Trdno naslonjalo za roke je visoko 70 ± 1 mm, široko 150 ± 1 mm in mora biti zmožno prodreti v trebuh najmanj 60 mm. Srednjica nihala sovpada s sredino naslonjala za roke. 5. 11. 4 Udarna glava je opremljena z merilnikom pospeška, ki deluje v smeri udarca in je nameščen na osi udarne glave. 5. 11. 5 Udarna glava mora brez ovir zanihati na trebuh preskusne lutke s hitrostjo 6,3 ± 0,1 m/s v trenutku udarca. 5. 11. 6 Smer udarca je pravokotna na os med prednjo in zadnjo stranjo preskusne lutke in os udarne glave poteka skozi sredino srednjega merilnika obremenitve. 5. 11. 7 Največja vrednost sile udarne glave, ki se izračuna iz vrednosti pospeška udarne glave, ki se filtrira pri CFC 180 in množi z maso udarne glave in naslonjala za roke, mora znašati od 9,5 do 11,1 kN in mora biti dosežena med 9,8 in 11,4 ms. 5. 11. 8 Vrednosti krivulj sile in časa, ki jih izmerijo trije merilniki sile v trebuhu, je treba sešteti in filtrirati ob uporabi CFC 600. Največja vrednost sile tega seštevka se mora nahajati med 5,9 in 7,9 kN. 5. 12 Medenica 5. 12. 1 Preskusna lutka se posadi na ravno, vodoravno, trdno površino brez naslonjala za hrbet. Prsni koš se postavi navpično, roke in noge pa se postavijo vodoravno. 5. 12. 2 Udarna glava je nihalo z maso 23,5 + 0,0/- 0,2 kg in s premerom 152 ± 2 mm. 5. 12. 3 Udarna glava je opremljena z merilnikom pospeška, ki deluje v smeri udarca in ki je nameščen na osi udarne glave. 5. 12. 4 Udarna glava mora brez ovir zanihati na medenico preskusne lutke s hitrostjo 4,3 ± 0,1 m/s v trenutku udarca. 5. 12. 5 Smer udarca je pravokotna na os med prednjo in zadnjo stranjo preskusne lutke in os udarne glave poteka skozi sredino valja iz penaste mase v točki H. 5. 12. 6 Največja vrednost sile udarne glave, ki se izračuna iz vrednosti pospeška udarne glave, ki se filtrira pri CFC 180 in množi z maso udarne glave, mora znašati od 4,4 do 5,4 kN in mora biti dosežena med 10,3 in 15,5 ms. 5. 12. 7 Obremenitev sramnične zrasti, filtrirana pri CFC 600, mora znašati od 1,04 do 1,64 kN in mora biti dosežena med 9,9 in 15,9 ms. 5. 13 Noge 5. 13. 1 Za noge ni predviden dinamični preskus. 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 41 Pregled namestitve preskusne lutke za bočni trk pri certifikacijskem preskusu Slika 3 Slika 4 Namestitev pri certifikacijskem preskusu vratu in ledvene hrbtenice 42 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 Slika 5 Področje krivulje pojemkov nihala za certifikacijski preskus vratu Področje krivulje pojemkov nihala za certifikacijski preskus ledvene hrbtenice Slika 6 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 43 PRILOGA II - Dodatek 4 NAMESTITEV PRESKUSNE LUTKE ZA BOČNI TRK SPLOŠNO 1 1. 1 Preskusna lutka za bočni trk, ki jo je treba namestiti po naslednjem postopku, je opisana v Dodatku 3 Priloge II k tej direktivi. 2 NAMESTITEV 2. 1 Sklepi nog se nastavijo tako, da držijo nogo, ko je vodoravno iztegnjena, v tem položaju (1 do 2 g). 2. 2 Preskusna lutka se obleče v prožno perilo iz bombaža, ki se tesno prilega telesu, s kratkimi rokavi in hlačami v tričetrtinski dolžini. Na vsaki nogi je čevelj. 2. 3 Preskusna lutka se namesti na zunanji prednji sedež na strani udarca, kot je opisano v zahtevah o postopku bočnega trka. 2. 4 Simetrala preskusne lutke mora sovpadati s srednjo navpično ravnino sedeža. 2. 5 Medenica preskusne lutke mora biti nameščena tako, da je prečna linija, ki poteka skozi točke H preskusne lutke, pravokotna na vzdolžno središčno ravnino sedeža. Linija, ki poteka skozi točke H preskusne lutke, mora biti vodoravna z največjim nagibom ± 2°. 2. 6 Zgornji del trupa se upogne naprej, potem pa se čvrsto položi nazaj ob naslonjalo sedeža. Rame preskusne lutke se potisnejo popolnoma nazaj. 2. 7 Ne glede na sedež, na katerega je posajena preskusna lutka, mora znašati kot med zgornjim delom roke in referenčno linijo med trupom in roko na vsaki strani 40 ± 5°. Referenčna linija med trupom in roko je opredeljena kot sečišče ravnine, ki je tangencialna na prednjo površino reber, in vzdolžne navpične ravnine preskusne lutke, v kateri se nahaja roka. 2. 8 Na vozniškem sedežu se brez premikanja medenice ali trupa desna noga preskusne lutke postavi na nepritisnjen pedal za plin tako, da se peta čimbolj spredaj naslanja na podno ploščo. Levo stopalo se postavi navpično na spodnji del noge tako, da se peta naslanja na podno ploščo v isti prečni liniji kot desna peta. Kolena preskusne lutke se nastavijo tako, da so njihove zunanje strani oddaljene 150 ± 10 mm od simetralne ravnine preskusne lutke. Če je v tej legi to mogoče, je treba stegnenici preskusne lutke namestiti tako, da se dotikata blazine sedeža. 2. 9 Pri drugih položajih sedenja se brez premikanja medenice ali trupa pete preskusne lutke namestijo čimbolj spredaj na podni plošči tako, da pritisk na sedežno blazino ne presega pritiska, ki ga povzroči teža noge. Kolena preskusne lutke se nastavijo tako, da so njihove zunanje strani oddaljene 150 ± 10 mm od simetralne ravnine preskusne lutke. 44 SL Uradni list Evropske unije 13/Zv. 17 PRILOGA II - Dodatek 5 DELNI PRESKUS 1 NAMEN Namen teh preskusov je preveriti, ali ima spremenjeno vozilo vsaj enake (ali boljše) lastnosti absorpcije energije kot tip vozila, ki je bil homologiran na podlagi te direktive. 2 POSTOPEK IN NAMESTITVE 2. 1 Referenčni preskusi 2. 1. 1 Ob uporabi prvotnih materialov za blazinjenje, na katerih so bili opravljeni preskusi pri homologaciji vozila in ki so vgrajeni v novo bočno konstrukcijo vozila, ki ga je treba homologirati, je treba opraviti dva dinamična preskusa z dvema različnima udarnima glavama (Slika 1). 2. 1. 1. 1 Udarna glava, ki predstavlja glavo potnika in ki je določena v točki 3. 1. 1. , mora udariti s hitrostjo 24,1 km/h v področje, kjer je udarila glava Eurosida med preskusom za homologacijo vozila. Zapisati je treba rezultate in izračunati kriterij obremenitve glave (HPC). Vendar tega preskusa ni treba izvajati, če med preskusi, opisanimi v Dodatku 1 Priloge II k tej direktivi: — ni bilo dotika z glavo ali pa — se je glava dotaknila samo bočnega stekla pod pogojem, da le-to ni iz večplastnega stekla. 2. 1. 1. 2 Udarna glava, ki predstavlja telo potnika in ki je opredeljena v točki 3. 2. 1. , mora udariti s hitrostjo 24,1 km/h ob bočno površino, ob katero so med homologacijskim preskusom vozila udarili rama, roka in prsni koš Eurosida. Zapisati je treba rezultat in izračunati kriterij obremenitve glave (HPC). 2. 2 Preskus za homologacijo 2. 2. 1 Ob uporabi novega materiala za blazinjenje, sedežev itd. , ki so predloženi zaradi razširitve homologacije in vgrajeni v novo bočno konstrukcijo vozila, se ponovijo preskusi, določeni v točkah 2. 1. 1. 1. in 2. 1. 1. 2. , zapisati je treba nove rezultate in izračunati kriterij obremenitve glave (HPC). 2. 2. 1. 1 Če so kriteriji obremenitve glave (HPC), izračunani na podlagi rezultatov obeh preskusov za homologacijo, nižji izvedeni ob uporabi prvotnih odobrenih referenčnih preskusih (ki so bili izračunanih pri od kriterijev, materialov za blazinjenje ali sedežev), je treba razširitev odobriti. 2. 2. 1. 2 Če so novi kriteriji obremenitve glave (HPC) večji od kriterijev, izračunanih pri referenčnem preskusu, je treba opraviti nov popoln preskus (ob uporabi predloženega blazinjenja, sedežev itd. ). 3 PRESKUSNA OPREMA 3. 1 Udarna glava, ki predstavlja glavo potnika (Slika 1) 3. 1. 1 Ta naprava sestoji iz popolnoma linearno vodene toge udarne glave z maso 6,8 kg. Njena udarna površina je polkrogle oblike s premerom 165 mm. 3. 1. 2 Udarna glava mora biti opremljena z dvema napravama za merjenje pospeška in eno napravo za merjenje hitrosti, ki lahko merijo vrednosti v smeri udarca. 3. 2 Udarna glava, ki predstavlja telo potnika (Slika 1) 3. 2. 1 Ta naprava sestoji iz popolnoma vodenega linearnega togega udarnega telesa z maso 30 kg. Njegove mere in prečni prerez so prikazani na sliki 1. 3. 2. 2 Telo mora biti opremljeno z dvema napravama za merjenje pospeška in eno napravo za merjenje hitrosti, ki lahko merijo vrednosti v smeri udarca. 13/Zv. 17 SL Uradni list Evropske unije 45 Slika 1


title: Odločba Komisije z dne 20. maja 1996 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve aktivne snovi flurtamon v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v prometBesedilo velja za EGP

eurovoc_concepts:
environmental impact
marketing standard
plant health control
plant health product
toxic substance
toxicology

formats: html pdf print

text: 03/Zv. 19 SL Uradni list Evropske unije 141 31996D0341 L 130/20 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 31. 5. 1996 ODLOČBA KOMISIJE z dne 20. maja 1996 o načelnem priznavanju popolnosti dokumentacije, predložene v podroben pregled zaradi možne vključitve aktivne snovi flurtamon v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS o dajanju fitofarma- cevtskih sredstev v promet (Besedilo velja za EGP) (96/341/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE ker člen 6(3) Direktive določa, da mora biti na ravni Skupnosti potrjeno, da dokumentacija načeloma izpolnjuje zahteve po podatkih in informacijah, predvidenih v Prilogi II, in zahteve za najmanj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, iz Priloge III k direktivi; ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, ob upoštevanju Direktive Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (1), kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 96/12/ES (2), in zlasti člena 6(3) Direktive, ker je Direktiva 91/414/EGS predvidela razvoj seznama Skup- nosti registriranih pesticidnih aktivnih snovi; ker je 15. februarja 1994 Rhône-Poulenc Agro France belgij- skim organom predložil dokumentacijo za vključitev aktivne snovi flurtamon v Prilogo I k direktivi; ker so francoski organi Komisiji sporočili rezultate prve ocene popolnosti dokumenta- cije v zvezi z zahtevami po podatkih in informacijah iz Priloge II in, za najmanj eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, iz Priloge III k direktivi; ker je zatem v skladu z določbami člena 6(2) prijavitelj dokumentacijo pred- ložil Komisiji in drugim državam članicam; lahko nadaljevali s ker je takšna potrditev potrebna, da bi podrobno oceno dokumentacije in državam članicam dali možnost odobritve začasne registracije fitofarmacevtskih sred- stev, ki vsebujejo zadevno aktivno snov, upoštevajoč pogoje, določene v členu 8(1) direktive, in zlasti pogoj za natančno in fitofarmacevtskega sredstva glede na oceno aktivne snovi zahteve Direktive; ker takšna odločba ne posega v pravico, da se lahko od prijavi- telja zahteva dodatne podatke ali informacije, če se med podrobnim pregledom izkaže, da so ti podatki ali informacije potrebni za sprejem odločbe; ker je Komisija 23. in 24. novembra 1995 dokumentacijo pred- ložila Stalnemu odboru za zdravstveno varstvo rastlin na sestanku delovne skupine „Zakonodaja“ odbora, med katerem so države članice potrdile prejem dokumentacije; (1) UL L 230, 19. 8. 1991, str. 1. (2) UL L 65, 15. 3. 1996, str. 20. ker je med državami članicami in Komisijo dogovorjeno, da bo Francija nadaljevala podroben pregled dokumentacije in Komi- siji, čim prej in najpozneje v enem letu, posredovala ugotovitve svojega pregleda skupaj s priporočili o vključitvi ali nevključitvi ter vsemi pogoji v zvezi s tem; ker se bo po prejemu tega poro- čila podroben pregled nadaljeval s pomočjo strokovnega znanja in izkušenj vseh držav članic v okviru Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin; 142 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 19 ker so ukrepi, predvideni s to odločbo, v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin, Člen 2 Ta odločba je naslovljena na države članice. SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: Člen 1 Dokumentacija, ki jo je Rhône-Poulenc Agro France predložil Komisiji in državam članicam glede vključitve flurtamone kot aktivne snovi v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, se šteje, da načeloma izpolnjuje zahteve po podatkih in informacijah, pred- videnih v Prilogi II, in zahteve za eno fitofarmacevtsko sredstvo, ki vsebuje zadevno aktivno snov, iz Priloge III k direktivi. V Bruslju, 20. maja 1996 Za Komisijo Franz FISCHLER Član Komisije