title: VERSLAG VAN DE COMMISSIE AAN DE RAAD EN HET EUROPEES PARLEMENT OVER DE UITVOERING VAN DE FINANCIËLE EN TECHNISCHE SAMENWERKING MET DE DERDE LANDEN VAN HET MIDDELLANDSE ZEEGEBIED - 1994

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 02. 05 1996 COM(%) 151 dcf. VERSLAG VAN DE COMMISSIE AAN DE RAAD EN BET EUROPEES PARLEMENT OVER DE UITVOERING VAN DE FINANCIËLE EN TECBNISCBE SAMENWERKING MET DE DERDE LANDEN VAN BET MIDDELLANDSE ZEEGEBIED 1994 Het jaarverslag 1994 is het tweede verslag over de tenuitvoerlegging van de financiële en technische samenwerking met de derde landen uit het Middellandse Zeegebied, zowel bilaterale als zogenoemde horizontale samenwerking. In vergelijking met vorig jaar bevat dit verslag meer gegevens over de in 1994 vastgelegde acties, alsook een beoordeling van de tenuitvoerlegging van de samenwerking, overeenkomstig de wensen van de Raad en het Europees Parlement. Bij de tenuitvoerlegging van de samenwerking heeft men er speciaal op gelet de projectcyclus in al zijn fasen in acht te nemen; ook aan de evaluatie van de acties zal bijzondere aandacht worden besteed. Daarnaast zou de coördinatie met de Lid-Staten en andere donors, met name de Wereldbank, eveneens borg moeten staan voor een meer doeltreffende uitvoering van de door de Gemeenschap gefinancierde acties. De uitvoering van de bilaterale samenwerking met de DLM verliep in 1994 betrekkelijk goed, met een hoger vastleggingstempo maar achterstand in de betalingen. Zoals in de paragrafen over de afzonderlijke landen nader wordt uitgelegd is deze vertraging grotendeels te wijten aan politieke factoren (politieke situatie in Algerije, regeringswijzigingen in Marokko). Bij de horizontale samenwerking constateert men dat de gedecentraliseerde samenwerkingsprogramma's zeer veel weerklank vinden, want zij beantwoorden aan een reële behoefte die bij de plaatselijke gemeenschappen, de universiteiten en ook bij de media leeft. Maar het jaar 1994 luidt vooral een wijziging in in het beleid van de Europese Unie ten aanzien van het Middellandse Zeebekken. Sinds de Europese Raad van Korfou en de mededeling van de Commissie van 19. 10. 1994 over de versterking van het Middellandse Zeebeleid van de EU : "Opzetten van een Euro-Mediterraans partnerschap, die in grote lijnen door de Europese Raad van Essen is goedgekeurd, windt het besef steeds meer veld dat het voor de EU belangrijk is een echt beleid voor partnerschap met de regio te voeren, gezien de talrijke uitdagingen waaraan deze in de komende jaren het hoofd zal moeten bieden. SAMENWERKING MET DE DLM I. NOORDELIJK MIDDELLANDSE-ZEEQEBIED1 Algemene opmerkingen De financiële en technische samenwerking met de noordelijke Middellandse Zeelanden bestond in 1994 uit de laatste vastleggingen en acties van de derde financiële protocollen met Malta en Cyprus. Het vierde protocol met Turkije dat in 1980 was vastgesteld, bleef ook in 1994 geblokkeerd. Met betrekking tot Cyprus werd overeengekomen met het voor de Griekse gemeenschap van Cyprus beschikbaar saldo van het derde EOF een "Europees instituut" te financieren. De voorbereidende studies voor dit instituut zijn voltooid. 3. In Malta concentreerde men zich op de begeleiding en, voor zover mogelijk, bespoediging van de uitvoering van de goedgekeurde projecten. De meeste opmerkelijke gebeurtenis van dit jaar was de onderhandeling over het IV Protocol met Malta en Cyprus, waarvan de teksten in december 1994 door de partijen zijn geparafeerd. 2. Bepprfleljnq p«r linfl 2. 1 ÇYPRVS 1- De twee eerste protocollen Cyprus, Malta en Turkije De begrotingsmiddelen van de twee eerste protocollen (26 miljoen ecu) zijn geheel vastgelegd en voor 96% uitbetaald. De middelen van de EIB (48 miljoen ecu) zijn geheel vastgelegd en uitbetaald. 2. Het derde protocol De begrotingsmiddelen bedragen 18 miljoen ecu in totaal. De nieuwe vastleggingen van 1994 uit de begrotingsmiddelen bereiken 2,2 miljoen ecu en betreffende de volgende projecten : Sector Project Beschrijving a) Plattelandssector Steun voor landbouwonderzoek (265. 000 ecu) b) Openbare sector Administratieve samenwerking (100. 000 ecu) Versterking van de afdeling plantenziekten van het instituut voor Landbouwonde r z oe k Bezoeken en seminars voor ambtenaren op gebieden die onder het Gemeenschapsrecht vallen Studie over de douaneprocedures (102. 260 ecu) Scholing van binnenlands personeel in de bij de EU geldende procedures Steun voor informatisering Kartografie en kadaster (800. 000 ecu) van het Cyprische kadaster c) Industrie Opleiding van instructeurs (68. 000 ecu) Scholing van overheidspersoneel Automatisering van het produktieproces in het produktiemethoden, informatisering en MKB (99. 700 ecu) produktieverhoging bij het MKB Invoering van moderne Normalisering, certificatie en kwaliteitscontrole (474. 000 ecu) Bestrijding van vervuiling door de industrie (350. 000 ecu) Steun voor een Cyprisch instituut voor kwaliteitscontrole en normalisering Studie over de industriële uitstoot, steun voor nieuwe wetgevingen d) Milieu 3,05 miljoen ecu is gebruikt voor het dekken van de rentesubsidies van de EIB- leningen. Eind 1994 waren de begrotingsmiddelen voor 70% vastgelegd, en daarvan was 88% uitbetaald. • Alle nog resterende middelen van de EIB (29 miljoen ecu van 44) zijn via kredietlijnen vastgelegd voor maatregelen in de sectoren watervoorziening en industrie. Per 31 december 1994 bereikten de betalingen 34% van het totale bedrag. De tekst van het 4e financieel protocol (1995-1998) is in december geparafeerd, 3. Beoordeling De uitvoering van de financiële en technische samenwerking is in 1994 zonder problemen voortgezet. Met de Cyprische instanties is overeengekomen de bestuurlijke procedures vanaf 1995 op bepaalde punten te verbeteren om de uitvoering van de projecten te bespoedigen. Met de vastlegging van de middelen die bestemd zijn voor initiatieven van beide gemeenschappen is men echter maar weinig gevorderd, afgezien van de start van de uitvoerbaarheidsstudies voor de behandeling van afvalwater in Nicosia. 2. 2. MALTA De drie financiële protocollen (1979-1993) voor Malta waren reeds vóór 1 januari 1994 geheel vastgelegd (93,5 miljoen ecu). Van de begrotingsmiddelen (38,5 miljoen ecu) is 57% uitbetaald en van de EIB-gelden (55 miljoen ecu) 78%. De begrotingsgelden werden hoofdzakelijk besteed aan infrastructuurwerkzaamheden, scholingsmaatregelen en bevordering van de plaatselijke economische bedrijvigheid, met name in de toerismesector. De EIB-gelden gingen hoofdzakelijk naar de infrastructuur (40%), telecommunicaties (20%), milieubehoud en drinkwatervoorziening. Het nieuwe financiële protocol met Malta (1995-98) is in december 1994 geparafeerd. II. ZUIDEN EN OOSTEN VAN BET MIDDELLANDSE ZEEGEBIED2 i. 1. 2. Algemene opmerkingen De nieuwe vastleggingen van het 4e financieel protocol in de ZOM-landen bereikten in 1994 574 miljoen ecu, waarvan 250 miljoen ecu begrotingsmiddelen en 324 miljoen ecu middelen van de EIB. Er heeft een koerswijziging plaatsgevonden in de sectorverdeling van de financiële samenwerking in het kader van de protocollen van de jongste generatie. In de eerste drie protocollen werd voorrang verleend aan de sectoren infrastructuur, landbouw, plattelandsontwikkeling en vakscholing en werden de maatregelen hoofdzakelijk gefinancierd uit begrotingsgelden. In het 4e protocol zijn deze versterkt met begeleidende maatregelen en economische hervormingen in verscheidene ZOM-landen. DE LANDEN VAN BET ZUIDELIJKE EN OOSTELIJKE KEDDELLANDSE-ZESOEBIED ZIJN DB LANDEN VAN DE MAGHREB- RSOIO, (ALGERIJE, MAROKKO EN TUNESIË) EN DE LANDEN VAN DE MASBREK-REOIO (EGYPTE, ISRAEL, JORDANIE, LIBANON EN SYRIË) 3. Uit de instrumenten die het vernieuwde Middellandse Zeebeleid aan de ZOM- landen ter beschikking heeft gesteld als steun voor hun economische hervormingsprogramma's is 300 miljoen ecu toegewezen voor structurele aanpassing. Deze toewijzing wordt aangevuld met een deel van de gelden van het 4e financieel protocol. Bovendien is in totaal 80 miljoen ecu uit de begrotingsmiddelen van het 4e protocol uitgetrokken voor risicodragend kapitaal3 (in het derde protocol slechts 31 miljoen ecu). Marokko, Egypte en Jordanië verrichtten in 1994 hun eerste vastleggingen voor 28 miljoen ecu in totaal. Tunesië had in 1993 reeds 7 miljoen vastgelegd en Libanon en Syrië zijn nog niet aan vastleggingen toegekomen. 4. Eind 1994 is de situatie als volgt : bij de eerste drie protocollen is het totale vastleggingspercentage (begrotingsgelden en EIB-middelen) 96,5% en bij het 4e protocol 60%, waarbij Marokko, Tunesië en Jordanië de spits afbijten. Alleen Syrië loopt erg achter, want van de gelden van het 4e protocol heeft het slechts 3% vastgelegd. Deze achterstand is te verklaren uit de late start van het 3e en 4e protocol. 2. Beoordeling, per Iftnfl M A G B R E B 2. 1 AlGERIJB 1- De eerste drie protocollen Van de begrotingsmiddelen van de eerste drie protocollen (144 miljoen ecu) is 88% vastgelegd en 49% uitbetaald. De eigen middelen van de EIB (360 miljoen ecu) zijn voor 100% vastgelegd en voor 58% uitbetaald. 2. Het vierde protocol Naast risicodragendkapitaal werd het ECIP-instrument ter beschikking van da DLH gesteld, desbetreffende investeringen bereikten in 1994 8,75 miljoen ecu in al deze landen samen. De begrotingsgelden van dit protocol (70 miljoen ecu) zijn besteed voor een beperkt aantal maatregelen en sectoren : plattelandsontwikkeling, huisvesting en economische infrastructuur. Gezien de economische en politieke situatie is in 1994 uit de begrotingsgelden maar zeer weinig vastgelegd, namelijk : 0,75 miljoen ecu voor de uitvoering van een voorbereidende studie voor een landbouwprogramma van de Wereldbank. Het bleek niet mogelijk een maatregel met risicodragend kapitaal op te zetten, hoewel daarvoor 18 miljoen ecu was uitgetrokken. Eind 1994 was 64% van de eigen middelen van de EIB (in totaal 180 miljoen ecu) volgens de aanwijzingen van de programmering vastgelegd voor maatregelen op het gebied van de vervoerinfrastructuur en de watervoorziening. Eind 1994 waren de begrotingsgelden voor 66% vastgelegd en daarvan was 33% uitbetaald. Van de 64% vastgelegde EIB-gelden was 8% uitbetaald. 3. Beoordeling De in Algerije heersende politieke situatie heeft substantiële vorderingen in de Gemeenschapssamenwerking tijdens het jaar 1994 onmogelijk gemaakt. In verband met de steeds grotere achterstanden met de tenuitvoerlegging van de protocollen moesten sommige projecten van de eerste drie protocollen voortijdig worden afgesloten en andere lopende projecten bijgesteld. Gezien de moeilijkheden waarop men stuit bij de uitvoering van goedgekeurde projecten en het onderzoek van nieuwe projecten zou de besteding van het saldo van het 4e protocol (124 miljoen ecu van de in totaal 350 miljoen ecu) voorlopig wel eens moeilijk kunnen blijken. 2. 2 MAROKKO 1. De eerste drie protocollen : De begrotingsmiddelen (356 miljoen ecu) zijn voor meer dan 99% vastgelegd en voor 84% uitbetaald. De leningen uit eigen middelen van de EIB (297 miljoen ecu) zijn voor 100% vastgelegd en voor 78% uitbetaald. 2. Het vierde protocol Uit de begrotingsmiddelen van 208 miljoen ecu zijn in 1994 vastleggingen ter hoogte van 112 miljoen ecu goedgekeurd voor de volgende projecten : « Sector Project Benaming a) Infrastructuur b) Plattelands- ontwikkeling Drinkwatervoorziening en sanering (11 miljoen ecu) Landbouwvoorzleningen in Haouz (21,5 miljoen ecu) Waterleidingen in- 19 dorpen Aanleg van bevloeiingsnetten en technische bijstand aan het Landbouwbureau van de Baouz. Steun aan plaatselijke kassen voor Landbouwkrediet (16,4 miljoen ecu) Versterking van de plaatse- lijke kredietkassen voor het verstrekken van leningen aan kleine landbouwers Steun voor het Landbouwontwikkelings- fonds (50 miljoen ecu) Begrotingslijn voor het Fonds om subsidies te verlenen aan kleine landbouwers die tech nische verbeteringen invoeren c) Wetenschap- pelijke samen- werking Ontwikkeling van de teledetectie (4 miljoen ecu) d) Gezondheidszorg Steun voor de moeder- en zuigelingenzorg (9 miljoen ecu) -Actie op de bodembegroeiing, toestand van de zee, toezicht op de bossen -Gespecialiseerde TB, scholing, levering van uit rusting Versterking van het systeem van moeder- en kindzorg door bijdragen voor scholings programma 's, infrastructuur en beter beheer Bovendien is 80% van het risicodragend kapitaal (ofwel 20 miljoen ecu) vastgelegd voor projecten die door Marokkaanse KMO's zijn opgezet, bij voorkeur met Europese ondernemers als partners. 3 De EIB-leningen uit eigen middelen (220 miljoen ecu) gingen naar de landbouw (bevloeiing, krediet) en de infrastructuur (elektriciteit en watervoorziening) Met de projecten die thans in onderzoek zijn zal men in 1995 alle resterende gelden kunnen vastleggen; 14% daarvan is bestemd voor een kredietlijn ten behoeve van de industriesector. Eind 1994 waren de begrotingsgelden voor 72% vastgelegd en hiervan was 16% uitbetaald. Van de 68% vastgelegde EIB-gelden was 12% uitbetaald. 3. Beoordeling Over het geheel genomen vertoonde de uitvoering van de financiële protocollen in 1994 een gunstige ontwikkeling. Bij de vastleggingen is het tempo wel bevredigend, maar bij de betalingen laag. Deze vertragingen zijn hoofdzakelijk te wijten aan de achtereenvolgende regeringswijzigingen in Marokko, waardoor de post van minister van Financiën (de Nationale Ordonnateur) in 16 maanden, van november 1993 tot februari 1995, achtereenvolgens door drie verschillende personen werd bezet. Een andere reden dat de betalingen zo laag zijn uitgevallen was dat sommige aanbestedingen geen resultaten opleverde (Faculteit van Wetenschappen en Techniek, Wetenschappelijk Onderzoek). Hier kon men het normale peil bij de betalingskredieten niet halen. 2. 3 TyWESTg 1. De eerste financiële protocollen De begrotingsmiddelen van de eerste drie financiële protocollen (208 miljoen ecu) zijn voor 100% vastgelegd en voor 89% uitbetaald. De EIB-leningen uit eigen middelen (251 miljoen ecu) zijn voor 100% vastgelegd en voor 87% uitbetaald. 2. Het vierde protocol In 1994 werd 13 miljoen ecu vastgelegd uit de begrotingsmiddelen van in totaal 116 miljoen ecu, en wel voor de volgende projecten: yia Sector Project Benaming a) Plattelandsont- wikkeling Agrarische ontwikkeling in Sejnane-II Fase (5 miljoen ecu) Heuveldammen (3 miljoen ecu) b) Industrie TB voor kwaliteitsbe- vordering in Tunesië (5 miljoen ecu) Doel : het inkomen conso- lideren, de huidige vee telerorganisatie en zijn beheercapaciteit versterken om de graasgebieden en het semi-intensieve veeteelt systeem van duurzaamheid te verzekeren Aanleg van waterreserves (3 dammen) voor allerlei doel einden : bevloeiing, weder aanvulling van het grondwa ter en bescherming tegen overstromingen Voorlichting en scholing van kaderpersoneel van de Tunesische overheidsdiensten en instellingen, alsook de vereiste scholing en tech nische bijstand voor de in voering van een systeem voor kwaliteit en ontwikkeling van de infrastructuur Het door de EIB beheerde risicodragend kapitaal (15 miljoen ecu) is voor 47% vastgelegd; de rest zal in 1995 worden besteed. Deze gelden zullen dienen voor aanvulling van het bedrijfskapitaal van Tunesische ondernemingen via verscheidene plaatselijke financiële instellingen. De EIB-leningen uit eigen middelen (168 miljoen ecu) zijn voor 94% vastgelegd (waarvan 23% in 1994) volgens onderstaande verdeling: srt - 49% in de economische infrastructuur (benutting van de waterreserves en communicatiemiddelen) - 41% in de sectoren industrie (kredietlijnen voor de industrie en aanleg van industriezones) en toerisme (kredietlijn). Eind 1994 waren de begrotingsmiddelen voor 65% vastgelegd en daarvan was 61% uitbetaald. De eigen middelen van de EIB waren voor 94% vastgelegd en daarvan was 16% uitbetaald. 3. Beoordeling Over het geheel genomen verloopt de uitvoering van de financiële protocollen in Tunesië geheel naar wens, zowel voor wat betreft de vastleggingen als de betalingen. De Tunesische overheid en de instanties die de projecten in het kader van de protocollen hebben uitgevoerd leverden uitstekende prestaties, zowel met betrekking tot de technische uitvoering als het financieel beheer. Ook de dossiers voor de nieuwe projecten zijn meestal van zeer goed gehalte. Met de projecten in de sectoren landbouw en economische ontwikkeling die sinds eind 1994 worden voorbereid zullen de gelden van het 4e protocol eind 1995 bijna geheel zijn vastgelegd. M A S J R E K 2. 4 EGYPTE De eerste drie protocollen De begrotingsmiddelen (403 miljoen ecu) zijn voor 98% vastgelegd en voor 71% uitbetaald, terwijl de EIB zijn eigen middelen (485 miljoen ecu) voor 99% heeft vastgelegd en voor 81% uitbetaald. Het vierde protocol Uit de begrotingsmiddelen van in totaal 258 miljoen ecu zijn de onderstaande projecten ten bedrage van 72,7 miljoen ecu in 1994 goedgekeurd : y/2. Sector Project Beschrijving a) Landbouwontwikke- ling Programma's van de veterinaire diensten (20 miljoen ecu) Bijstand aan de Egyptische regering (kredietpro- gramma, scholing, bijstand voor wetgeving) b) Milieubehoud, demografie Ontwikkelingsproject voor Bescherming van het het Protectoraat Sainte milieu en de toeristen- Catherine (6 miljoen ecu) oorden in de omstreken van het St. -Catharina- klooster. Steun voor een demogra- fisch programma in Opper- middelen, technische bijstand en scholing Egypte (10 miljoen ecu) Levering van voorbehoed- c) Economische hervorming Hervorming van de banksector. Bijstand aan scholing voor beter de Centrale Bank van Egypte (11,7 miljoen ecu) functioneren Technische bijstand en Ontwikkelingsprogramma voor de particuliere sector (25 miljoen ecu) Kwaliteitsverbetering, marketingtechnieken, bevordering van investeringen Voorts is van de begrotingsmiddelen 8,8 miljoen ecu besteed aan de rentesubsidies van 2 EIB-projecten, namelijk ANSDK Steel Plant en Globale lening aan de CIB. Van het door de EIB beheerde risicodragend kapitaal (16 miljoen ecu) is 38% vastgelegd. De EIB heeft zijn eigen middelen ter hoogte van 310 miljoen ecu aangewend voor projecten in de sectoren energie (elektriciteitsleidingen), industrie en MKB. Eind 1994 waren de begrotingsgelden vastgelegd voor 58%, waarvan 4% uitbetaald. Van de middelen van de EIB was 55% vastgelegd en 20% uitbetaald. Beoordeling De financiële en technische samenwerking met Egypte is tijdens het jaar 1994 zeer voorspoedig verlopen. Een groot aantal nieuwe projecten die in 1994 zijn vastgelegd worden in het eerste halfjaar 1995 operationeel. Het betalingstempo is in 1994 toegenomen dank zij de invoering van kredietlijnen (voedingsmiddelensector, landbouw). Al deze projecten zijn zorgvuldig uitgekozen om bij te dragen tot het Egyptische programma van economische hervormingen, rekening houdend met de voorstellen in de nieuwe partnerschapsovereenkomst waarover momenteel wordt onderhandeld. De EU heeft zich verbonden om de hervormingen van de Egyptische economie tijdens de overgangsperiode te ondersteunen, ^/3 _ H - maar ook bij te dragen aan initiatieven om de sociale en economische consequenties van het hervormingsprogramma te verlichten, vooral voor de armste groepen van de bevolking. 2. 5. ISRAEL4 1. De drie eerste protocollen : De leningen van de E. I. B. (133 miljoen ecu) zijn geheel vastgelegd en voor 95s uitbetaald. 2. Vierde protocol Van het totale bedrag van 82 miljoen ecu was 34 miljoen ecu reeds in 1993 vastgelegd voor globale leningen aan de Israëlische Ontwikkelingsbank als steun voor het MKB, en 25 miljoen ecu is in 1994 toegekend voor de bouw van een afvalwaterbehandelingsinstallatie in Sorek. 3• Beoordeling Vanwege zijn hoge ontwikkelingspeil kan Israël alleen EIB-leningen uit eigen middelen krijgen. Hoe nuttig ook, deze leningen hebben uiteraard slechts weinig effect op de Israëlische economie. 2. 6 JORDANIE i. De eerste drie protocollen De begrotingsmiddelen (85 miljoen ecu) zijn geheel vastgelegd en voor 80% uitbetaald. De EIB-leningen van in totaal 128 miljoen ecu (118 miljoen ecu uit eigen middelen en 10 miljoen ecu speciale leningen) zijn geheel vastgelegd en uitbetaald. 2. Vierde protocol Van de begrotingsgelden van 46 miljoen ecu is in 1994 4,1 miljoen ecu vastgelegd voor onderstaande projecten UITSLUITEND EIB-LENINGEN 15 Sector Project Beschrijving a) Infrastructuur Studie Aqaba Railway Corporation (0,25 miljoen ecu) Modernisering van de Jordaanse spoorwegen b) Scholing Opleiding van onderwijzers Verbetering van de (3,9 miljoen ecu) kwaliteit in met name het lager onderwijs Van de begrotingsgelden is 2,01 miljoen ecu betaald voor de rentesubsidie bij een EIB-lening voor de aanleg van waterleidingen. Het risicodragend kapitaal (2 miljoen ecu) is geheel vastgelegd voor projecten van het MKB, via een kredietlijn bij de "Industrial Developmebt Bank". Eind 1994 had de EIB 58% van de 80 miljoen ecu die in het protocol waren uitgetrokken vastgesteld voor acties betreffende vervoer- en watervoorzieningsinfrastructuren en een kredietlijn ten bate van de industrie- en toerismesector. 85% van de begrotingsgelden van het vierde protocol was eind 1994 vastgelegd en daarvan was 38% uitbetaald. De EIB had zijn eigen middelen voor 58% vastgelegd maar nog geen enkele betaling verricht. 3. Beoordeling De Gemeenschapssamenwerking ontwikkelde zich in 1994 in het kader van het vredesproces en de voorbereidende gesprekken voor onderhandelingen over de partnerschapsovereenkomst EU-Jordanië. De financiële samenwerking leverde bevredigende resultaten op, zij het met de gebruikelijke vertraging, omdat de Jordaanse overheid niets van de Gemeenschapsprocedures begrijpt. 2. 7 LIBANQM De eerste drie protocollen De begrotingsgelden van 46 miljoen ecu zijn voor 98% Vastgelegd en voor 51% uitbetaald en de EIB heeft zijn eigen middelen (107 miljoen ecu) voor 100% vastgelegd en voor 46% uitbetaald. 2. Vierde protocol 16 Nadat eind 1993 uit de begrotingsmiddelen hoge bedragen waren vastgelegd werd in 1994 geen enkele' vastlegging verricht. In dat jaar begon men mat de uitvoering van de projecten, met name studies voor inschatting van de oorlogsschade en technische bijstand aan de Libanese overheid. De EIB heeft zijn middelen van 45 miljoen ecu ingezet voor herstel van de stroomvoorziening, de haven van Beiroet en waterzuiveringsprojecten. 3ind 1994 waren de begrotingsgeiden van 24 miljoen ecu voor 71% vastgelegd, waarvan 12%- uitbetaald, terwijl de EIB wel 42V van 2ijn eigen middelen had vastgelegd maar nog geen enkele betaling had verricht. 3. Beoordeling Libanon; waar net economisch en sociaal herstel zich na 17 jaar oorlog in een doorslaggevende fase bevindt, heeft een zeer grote opnamecapaciteit voor de toegekende hulp aan de dag gelegd. In dit wederopbouwproces heeft de Gemeenschap*Libanon als eerste geholpen en is thans de grootste donor voor het. Nationale Plan voor Wederopbouw. Het werkelijke probleem bij de tenuitvoerlegging van de samenwerking (en vooral bij da door de EIB gefinancierde infrastructuurprojecten) is dat het Libanese bestuursapparaat weer moet worden opgebouwd en zijn beheercapaciteit versterkt. in dit verband is het project van technische bijstand aan de Libanese overheid voor een periode van drie jaren, d. w. z. de tijd die nodig is voor het herstel van de fundamentele infrastructuur, beslist ëen van de projecten waar de Libanese regering het meeste baat bij heeft. 2,8. SYRIE 1. De eerste tw^p* -F-iriignjciële protocollen (1077-1991) De begrotingsgelden van de eerste twee protocollen (59 miljoen ecu) zijn geheel vastgelegd en voor 80% uitbetaald. De EIB-leningen (98 miljoen écu) zijn geheel vastgelegd en voor 81% uitbetaald. 2. Het derde en het vierde ^pun^-tftle protocol Het Ille en het IVe financiële protocol (304 miljoen ecu) zijn pas laat door het EP goedgekeurd en daarna pas in januari 1994 en april 1994 in werking getreden- Van de begrotingsgelden van het Ille en IVe protocol (79 miljoen ecu) is in 1994 17,5 miljoen ecu vastgelegd voor de volgende projecten: 1} Sector Project Be s chri j ving a) Infrastructuur Ontwikkeling van de elektriciteitssector (11 miljoen ecu) - beter beheer van het Openbare Elektriciteitsbedrijf Scholing van kader; Studie voor een nationaal distributiecentrum; Studie voor een "Master Plan". b) Economische hervorming c) Demografie Steunprogramma voor de banksector (4,5 miljoen ecu) - Modernisering van de Handelsbank van Syrië Modernisering van de Centrale Bank van Syrië Demografie en gezinsplanning (2 miljoen ecu) Dit samen met het UNFPA gefinancierde project omvat versterking van het Centrale Statistiekbureau met het oog op de volkstelling en acties op het gebied van gezinsplanning 12,9 miljoen ecu wordt besteed aan rentesubsidies (PEE Transmission) De beoogde EIB-leningen uit het Ille en IVe protocol (225 miljoen ecu) zijn nog niet opgenomen. Deze waren hoofdzakelijk bestemd voor verbetering van het stroomdistributienet, de wegensector en het telefoonnet op het platteland. Eind 1994 was van de begrotingsgelden van het Ille protocol (36 miljoen ecu) 94% vastgelegd, maar daarvan was slechts 2% uitbetaald. De begrotingsgelden van het IVe protocol(43 miljoen ecu) waren voor 12% vastgelegd. 3. Beoordeling 1994 was een jaar van bruisende activiteit voor wat betreft de samenwerking Europese Unie-Syrië. Direct na de goedkeuring van het IVe protocol (december 1993) startten Syrië en de Delegatie met een reeks studies als voorbereiding voor projecten. Nu al deze studies zijn voltooid kon men in 1994 bijna alle begrotingsgelden van het Ille en IVe protocol vastleggen (waterleiding, hervorming van de banksector, ontwikkeling van de elektriciteitssector, demografie) en de vastleggingen voor 1995 voorbereiden (toerisme, Business Center, school voor management). Dat dit resultaat ondanks de starre houding van de nationale overheid zo bevredigend is uitgevallen hangt samen met het feit dat Syrië zijn economie wil openstellen en van meer moderne structuren voorzien, en dat Europa na een lange periode van stilstand blijk wil geven van zijn belangstel. I i tui voor s. inictiwct k i nq met Syrië in het kader van zijn steun voor het Vredesproces. Ook al laat het uitvoeringstempo van de projecten te wensen over, het jaar 1994 heeft aangetoond dat nauwe en indringende contacten tussen de actoren (plaatselijke overheid en Commissie) essentieel zijn voor doeltreffende samenwerking. III. STRUCTURELE AANPASSING In de vierde generatie van financiële protocollen is voor het eerst een speciale toewijzing van 300 miljoen ecu ingevoerd als steun voor economische hervormingen in de ZOM-landen die bezig zijn met een structureel aanpassingsprogramma. Een klein deel van de gelden uit de IVe financiële protocollen met die landen kan aan deze toewijzing worden toegevoegd. De Gemeenschap verstrekt haar hulp in de vorm van algemene of sectorale invoerprogramma's en technische bijstand die gekoppeld is aan macro-economische en sectorale steunprogramma's. De tegenwaardefondsen uit de invoerprogramma's worden besteed aan maatregelen om de ongunstige sociale gevolgen van het aanpassingsproces te verzachten. De verdeling van de gelden onder de in aanmerking komende landen geschiedt aan de hand van parameters betreffende het structurele onevenwicht en de ontwikkelingsbehoeften voor de lange termijn. 19 Van de toewijzing van 300 miljoen ecu was eind 1994 220 miljoen ecu. vastgelegd • (zie onderstaande tabel) = '• STKÜM VAN DS GEMEENSCHAP VOOR STRUCTURELE AANPASSING IN DE ZOM-LANDEN VASTLEGGINGEN EIND 1994 Bedrag van de speciale toewijzing Bedrag van het protocol TOTAAL ALGERIJE MAROKKO" TUNESIË JORDANIE RESERVE TOTAAI, 15 60 40 65 80 300 70 20 - 15 50 80 40 80 Het is nog te vroeg om de effecten van de programma's definitief te beoordelen, maar men kan reeds vaststellen dat ze hebben bijgedragen tot uitvoering van de economische hervormingen, reductie -van' de behoeften aan externe financiering en verhoging van de sociale uitgaven voor arme bevolkingsgroepen. Alcraxriie krijgt een bijdrage van 70 miljoen ecu als steun voor zijn programma van hervormingen in de sociale woningbouw, in de vorm van een invoerprogramma van bouwmaterialen voor de voltooiing van sociale woningen; de tegenwaardefondsen zullen worden gebruikt voor de verdere inrichting van de sociale woningen. De eerste tranche van 35 miljoen ecu is in februari 1994 uitbetaald- Men kan stellen dat het programma volgens plan verloopt, ook al loopt de uitvoering achterstand op vanwege met name de bijzondere omstandigheden in Algerije- Mârokko ontvangt van de Gemeenschap 80 miljoen ecu. als steun voor zijn structurele aanpassingsprogramma. De tegenwaardefondsen worden gebruikt als aanvulling op de begrotingsuitgaven voor de sector gezondheidszorg en onderwijs. De eerste tranche van 5 miljoen ecu is in december 1993 uitbetaald en leverde grotendeels positieve resultaten op, zowel voor wat betreft de economische hervormingen als de "begrotingssubsidies (de tegenwaardefondsen zijn opgebruikt en de indicatoren betreffende de ontwikkeling van de sectoren waarop ze waren gericht zijn tijdens de referentieperiode voortdurend vooruitgegaan). De tweede tranche is eind 1994 gedeblokkeerd. Tunesië was het eerste land dat van de Gemeenschap een bijdrage heeft ontvangen voor zijn structurele aanpassingsprogramma. • Deze bijdrage was op 31. 12. 1993 geheel uitbetaald. Met de tegenwaardefondsen worden werkgelegenheidsprogramma's gefinancierd. De Gemeenschapsbijdrage heeft het mqgelijk gemaakt deze programma's op een behoorlijk peil te'houden. De uitvoering van de economische hervormingen verliep geheel naar wens en ging gepaard met verbetering van de sociale indicatoren. ZO In Jordanië ging 50 miljoen ecu (waarvan 40 uit de SAP-toewijzing) naar het economisch hervormingsprogramma, in 1992 en 1993. Voor de periode 1994/95 heeft de Gemeenschap (in december 1994) 30 miljoen ecu uitbetaald (waarvan 25 uit de SAP-toewijzing) als steun voor het economisch hervormingsprogramma. De tegenwaardefondsen worden besteed in de sectoren onderwijs en gezondheidszorg. 21 SAMENWERKING MET ALLE DLM In het kader van het Vernieuwde Middellandse Zeebeleid (VMB), de desbetrelfonde Verordening van de Raad (EEG 1763/92 en 24/6/92) en de prioritaire actiegebieden van deze samenwerking met alle DLM, zijn in 1994 reeds lopende acties voortgezet en nieuwe programma's opgezet, zowel met de begrotingsgelden als met de eigen middelen van de EIB. I. BEGROTINGSMIDDELEN : Het afgelopen jaar bestond de begrotingstoewijzing uit 65 miljoen ecu in VK en 44,66 in BK. Sinds de start van het VMB in juli 1992 is 165,05 miljoen ecu vastgelegd en 65,47, dat is 40% van de vastgelegde bedragen, uitbetaald. De tot 31. 12. 1994 uit de begroting van de Commissie gefinancierde projecten, programma's of acties (zie bijgaande lijst) zijn over de prioritaire gebieden verdeeld als volgt: Milieu Gedecentraliseerde samenwerking Demografie Cultuur - Communicatie Scholing - Onderwijs Vredesproces Risicodragend kapitaal Micro-projecten 22% 48% 6% 2% 5% 3% 5% 9% Tussen 1 januari en 31 december 1994 zijn onderstaande financieringen goedgekeurd : Milieu : 6,36 miljoen ecu voor rentesubsidies bij de tweede fase van het EIB-project "Sanering van de kuststeden in Tunesië" Gedecentraliseerde samenwerkina5 Gezien de bevredigende resultaten van de proeffasen zijn onderstaande acties versterkt voortgezet: DE IN 1993 BEGONNEN ACTIVITEITEN IN HET KADER VAN HET PROGRAMMA "MED INVEST" (10 MILJOEN ECU) ZIJN IN 1994 VOORTGEZET. M EP INVEST STEUNT DR SAMENWERKING TUSSEN KLEINE EN MIDDELGROTE ONDERNEMINGEN EN DE EG. 2-2 Med Urbs Med Campus Med Media (8,9 miljoen ecu) steun voor samenwerking tussen plaatselijke gemeenschappen in de DLM en de EG; (8,9 miljoen ecu) steun voor samenwerking tussen universiteiten in de DLM en de EG; (6,1 miljoen ecu) steun voor media organen in de DT. M en de EG; Med Avicenne (7,19 miljoen ecu) steun voor onderzoeksinstituten in de DLM en de EG. In wezen beogen al deze programma's door het opzetten van samenwerkingsnetwerken banden te scheppen of te versterken met alleen tussen de burgersamenlevingen van de Gemeenschap en onze partners aan de zuidelijke en oostelijke Middellandse Zee-oevers, maar ook tussen onze partners onderling. Regionale samenwerking In het kader van deze samenwerking heeft de Commissie haar goedkeuring gehecht aan het project voor de oprichting van een Euro-Arabische school voor management (8,3 Miljoen ecu), het eerste instituut dat officieel in het kader van de Euro- Arabische betrekkingen wordt opgericht. Het instituut wordt in Granada gevestigd met een omvangrijk programma voor managementsscholing in de Arabische landen en zal daarnaast Arabische en Europese topmanagers opleiden in Europa. Daarnaast zijn talrijke acties (4,5 miljoen ecu) ter ondersteuning van het Vredesproces vastgelegd naar aanleiding van verzoeken en gebleken behoeften, waaronder met name een speciaal op het MKB gericht economisch ontwikkelingsprogramma op basis van een partnerschapsrelatie Europa-Midden- Oosten. Tevens noemen wij ongeveer 60 micro-maatregelen (3,7 miljoen ecu) op de gebieden technische bijstand, studies, handelsbevordering en scholing (seminars, forum, ontmoetingen, publikaties. ) II. EIGEN MIDDELEN VAN DE EIB Eind december 1994 zijn 9 "extra-protocolaire" maatregelen goedgekeurd voor in totaal 612 miljoen ecu uit de toewijzing van 1800 miljoen ecu. Bij de vier acties die reeds in de voorafgaande jaren (1992 en 1993) waren goedgekeurd kwamen in 1994 de volgende : Miii«behoud : drie leningen (met een rentesubsidie van 3%! 23 a) "Sorek Sewage Treatment" (10 miljoen ecu), namelijk de bouw van een zuiveringsstation voor afvalwater op ongeveer 8 kilometer ten oosten van Jeruzalem, met aansluitingen op het rioleringsnet; b) "Antalya Sewerage" (ongeveer 35 miljoen ecu), voor de aanleg van een rioleringsnet en de bouw van een station voor de zuivering van afvalwater in de stad Antalya; c) "Sanering van de kuststeden - Tunesië" (25 miljoen ecu - fase II). Lening voor de uitbreiding of bouw van twee zuiveringsinstallaties (Groot-Tunis en Médénine) en versterking van de rioleringsnetten in de steden Menzel Bourguiba, Sousse, Monastir, Kelibia, M'Saken en Médénine. Luchthavanvoorzieninaen : Lening van 80 miljoen ecu voor de aanleg of uitbreiding van twee nieuwe landingsbanen, een reizigersterminal en bijbehorende openbare en technische voorzieningen in de internationale luchthaven van Beiroet (Libanon). Ten slotte een lening van 80 miljoen ecu voor een elektriciteitsverbinding tussen de EG en Marokko; het Europese elektriciteitsnet zal worden doorgetrokken naar Marokko door het leggen van 30 kilometer kabels onder het Nauw van Gibralta en het stroomtransmissienetwerk in Marokko zal worden versterkt. 24 CONCLUSIE De balans van de financiële en technische samenwerking met de derde landen in het Middellandse Zeegebied in 1994 is over het geheel genomen gunstig, niettegenstaande de politieke wisselvalligheden die ook dit jaar de samenwerking, met name met Algerije, hebben verstoord. Bijzonder bemoedigend samenwerking, die kennelijk in een behoefte voorzien en wijzen op de belangrijke rol van de diverse instanties van de burgersamenleving in de samenwerking met de derde landen van het Middellandse Zeegebied. is het succes van verscheidene programma's voor gedecentraliseerde 25 Bijlagen 1. Financiële uitvoering van de protocollen 2. 3. Sectorale uitvoering van de protocollen Middellandse-Zeegebied Noord Middellandse-Zeegebied en Oost Samenwerking met alle DLM Begrotingsgelden E. I. B. 26 GLOBALE FINANCIËLE TENUITVOERLEGGING VAN DE EERSTE DRIE PROTOCOLLEN 1978-1991 TOTAAL Verplichtingen Betalingen TOTAAL BEGROTING EIB Cyprus Malta Turkije s/Totaal N. Middelt. Algerije Marokko Tunesië s/Totaal Maghreb Egypte Jordanië Libanon Syrië s/Totaal Maschrak Israël s/Totaal Maschrak & Israël s/Totaal Maghreb & Masc s/Totaal Middell. Zee Waarde 38,6 38,5 590 667,1 44 38,5 590 672,5 % Waarde 36,1 22 590 648,1 88% 100% 100% 99% 144 356 208 708 403 85 46 95 629 126 354 208 688 393 85 45 93 616 88% 99% 100% 97% 98% 100% 98% 98% 98% 62 297 186 545 280 68 23 48 419 % 94% 57% 100% 97% 49% 84% 89% 79% 71% 80% 51% 52% 68% 1337 1304 2009,5 4579,1 98% 228% 964 3540,1 74% 77% Verplichtingen Betalingen Waarde 92 55 115 262 % Waarde 63 43 115 221 100% 100% 100% 100% 92 55 115 262 360 297 250 907 492 118 107 208 925 133 1058 1965 2227 360 297 250 907 100% 100% 100% 100% 207 232 217 656 492 118 107 98 815 133 948 1855 6642 394 100% 118 100% 49 100% 79 47% 640 88% 127 100% 767 90% 94% 1423 298% 5130 TOTAAL PROTOCOL TOTAAL Verplichtingen Betalingen % 68% 78% 100% 84% 58% 78% 87% 72% 80% 100% 46% 81% 79% 95% 81% 77% 77% 136 93,5 705 934,5 504 653 458 1615 895 203 153 303 1554 133 1687 3302 4236,5 Waarde 130,6 93,5 705 929,1 % Waarde 99,1 65 705 869,1 96% 100% 100% 99% 486 651 458 1595 96% 100% 100% 99% 269 529 403 1201 885 203 152 191 1431 133 1564 3159 4088,1 99% 100% 99% 63% 92% 100% 674 186 72 127 1059 127 1186 96% 2387 96% 3256,1 % 76% 70% 100% 94% 55% 81% 88% 75% 76% 92% 47% 66% 74% 95% 76% 80% l)verplichtingen/totaal 2)betalingen/verplichtingen m. i. v. lopende verplichtingen FINANCIËLE UITVOERING VAN HET VIERDE PROTOCOL 1991-1996 Algerije Marokko Tunesië subtotaal Maghreb Egypte Jordanië Libanon Syrië subtotaal Mashrek Israël subtotaal Mashrek & Israé TOTAAL BEGROTING Vastleggingen Betalingen Waarde 46 157 75 278 Waarde 15 25 46 86 66% 72% 65% 69% 70 218 116 404 EIB TOTAAL Vastlegç ingen Betalingen Waarde 180 150 158 488 % Waarde 15 18 25 58 64% 68% 94% 73% 280 220 168 668 258 46 24 43 371 150 39 17 5 211 58% 85% 71% 12% 57% 371 211 57% 23 11% 310 80 45 115 550 82 632 172 46 19 237 34 271 55% 58% 42% 0% 43% 41% 43% 35 35 30 65 % 33% 16% 61% 31% 4% 38% 12% 6 15 2 23 11% TOTAAL PROTOCOL Vastleggingen Betalingen TOTAAL % 8% 12% 16% 12% 20% 0% 0% 15% 88% 24% 350 438 284 1072 568 126 69 158 921 82 1003 Waarde 226 307 233 766 % Waarde 30 43 71 144 65% 70% 82% 71% 322 85 36 5 448 34 482 57% 67% 52% 3% 49% 41% 41 15 2 0 58 30 88 % 13% 14% 30% 19% 13% 18% 6% 0% 13% 88% 18% subtotaal Med 775 489 63% 109 22% 1300 759 58% 123 16%| 2075 1248 60% 232 19% <K3 i)vastleggingen/totaal 2)betalingen/vastleggingen, inclusief lopende vastleggingen n UITVOERING VAN DE PROTOCOLLEN NOORD-MEDITERRANNEE NAAR SECTOR : EEG/NOORD-MEDITERRANNEE (1978 - 1993) SECTOR | PROTOCOL 1 PROTOCOL 2 PROTOCOL 3 TOTAAL min ecu % min ecu % min ecu % min ecu % (1965/1993) 1, INFRASTRUCTUUR, WATER 105,2 53,9% 68. 9 30,0% 127,0 50,2% 301,1 44,4% (Winning en distributie) 2, SANERING, MILIEU 8,5 4,4% 10,7 4,7% 4,6 3, ENERGIE (Thermische centrales, gas- en 7,6 3,9% 77,0 33,6% 89,0 elektriciteitsdistributie) 4, LANDBOUW, VISSERIJ, BOSSEN 10,5 4,2% 19,0 2,8% 5, HANDEL INDUSTRIE, DIENSTEN 73,7 37,8% 62,9 27,4% 15,0 5,9% 151,6 22,4% 6, WETENSCHAPPELIJKE SAMENWERKING 5,0 2,2% 5,0 0,7% 7, ONDERWIJS 5,0 2,2% 0,6 5,6 0,8% 8, GEZONDHEIDSZORG, HUISVESTING 9, STRUCTURELE AANPASSING (bilateraal deel) 0,2% 0,0 0,0% 10. NOG VAST TE LEGGEN 0,0 0,0% 0,0 0,0% 6,3 6,3 0,9% 11, TOTAAL 195,0 100% 229,5 100% 253,0 2,5% 100% 677,5 100% 31. 12. 94 UITVOERING VAN DE PROTOCOLLEN NOORD-MEDITERRANNEE NAAR SECTOR EIB-ALLE LANDEN (1978-1994) SECTOR PROTOCOL 1 (1965/1983) PROTOCOL 2 (1973/1988) PROTOCOL 3 (1979/1993) TOTAAL (1965/1993) MLN ECU % MECU % MECU 1 % MECU % 1. INFRASTRUCTUREN, SANERING, WATER (winning en distributie) 2. ENERGIE (thermische centrales, gas- en stroomdistributie) 3. LANDBOUW, VISSERIJ EN BOSSEN Ö 4. HANDEL, INDUSTRIE, DIENSTEN 5. GLOBALE LENINGEN (Industrie of gemengd) 6. NOG VAST TE LEGGEN 7. TOTAAL (1) Waarvan 7 miljoen ecu voor het milieu 36 100% 44 64% 25 36% (D 40 10 27 80 25% 6% 17% 5 1% 120 10 46% 4% 27 105 10% 40% 36 100% 69 100% 157 100% 262 100 % December 1994 UITVOERING VAN DE ZOM-PROTOCOLLEN VOLGENS SECTOR EEG-ALLE LANDEN (1978-1994) SECTOR PROTOCOL 1 PROTOCOL 2 PROTOCOL 3 PROTOCOL 4 TOTAAL I (1978/1981) (1981/1986) min ecu min ecu (1986/1991) % min ecu (1991/1996) % min ecu (1978/1996) min ecu % 1. INFRASTRUCTUREN, WATER (Winning en distributie) 2. SANERING, MILIEU 3. ENERGIE (Thermische centrales, gas- en elektriciteitsdistributie) 4. LANDBOUW. VISSERIJ, BOSSEN 5. HANDEL, INDUSTRIE. DIENSTEN 6. WETENSCHAPPELIJKE SAMENWERKING 7. ONDERWIJS (1) 8. GEZONDHEIDSZORG. HUISVEST! 9. STRUCTURELE AANPASSING (2) (Bilateraal deel) 10. NOG VAST TE LEGGEN 85 0 60 5 0 35 34 20 61 1 0 0 28% 0% 20% 2% 0% 11% 11% 7% 20% 0% 0% 0% 2% 34 0 27 23 0 8% 0% 7% 6% 0% 44 0 56 39 0 7% 0% 9% 6% 0% 23 0 61 15 0 3% 0% 186 0 9% 0% 204 10% 2% 0% 82 0 4% 0% 145 35% 260 42% 136 18% 576 27% 75 26 41 0 0 11 18% 143 23% 169 22% 421 20% 6% 10% 5% 0% 0% 5% 18 44 6 0 0 3% 7% 1% 0% 0% 4 12 19 50 0 1% 2% 2% 6% 0% 68 158 48 50 0 3% 7% 2% 2% 0% 1% 286 37% 319 15% 11. TOTAAL 307 100% 415 100% 615 100% 775 100' 2112 100% ( 1 ) De bewuste projecten, programma's of scholingsacties zijn vermeld bij de betreffende sector. (2) Deel "Structurele aanpassing" 300 miljoen ecu. waarvan 220 vastgelegd. UITVOERING VAN DÉ ZÖM-PROTOCOLLEN NAAR'SËCTÖR EIB-ALLE LANDEN (1978-1994) SECTOR PROTOCOL 1 (1978/1981) PROTOCOL 2 (1981/1986) min ecu % min ecu % PROTOCOL 3 (1986/1991) % min ecu PROTOCOL 4 (1991/1996) % min ecu TOTAAL (1978/1996) min ecu % 1. INFRASTRUCTUREN, WATER (Winning en distributie) 166,5 46% 136,5 23% 97,5 10% 337 26% 738 23% 2. SANERING - MILIEU 0 0% 10 2% 129 13% 12 1% 151 5% 3. ENERGIE (Thermische centrales, gas- en stroomdistributie) LANDBOUW, VISSERIJ, BOSSEN 4 5. HANDELINDUSTRIE, DIENSTEN 6. NOG VAST TE LEGGEN w r 97 27% 201,5 34% 188 19% 127 10% 614 19% 20,5 6% 132 22% 284 28% 59 5% 496 15% 78 0 22% 120 20% 187,5 19% 224 17% 610 19% 0% 0 0% 117 12% 541 42% 658 20% 7. TOTAAL 362 100% 600 100% 1003 100% 1300 100% 3265 100% BRON : Driemaandelijkse statistieken van de EIB SAMENWERKING DIE ALLE DERDE LANDEN IN HET MIDDELLANDSE-ZEEGEBIED AANGAAT Begrotingsgelden (december 1994) Actiegebied /. Milieu Vastlegging (min ecu) IMPHOS-Verwijdering van cadmium uit fosfaat 1. 1 Rentesubsidies (EIB-leningen) 1. 2. 1. 3. Opleiding IEE 1. 4. Sanering GAZA 19. 95 1. 10 0. 53 15. 00 Totaal 1 36. 58 (22%) 2. Gedecentraliseerde samenwerking 2. 1. CIHEAM 2. 2. MED-URBS 2. 3. MED-CAMPUS 2. 4. MED-INVEST 2. 5. MED-MEDIA 2. 6. MED-AVICENNE 3. 00 22. 32 23. 30 10. 00 11. 04 8. 82 Totaal 2 78. 48 (48%) Regionale samenwerking 3. 1 Kaderovereenkomst 3. 2 Demografie 3. 3 EURONEWS 3. 4 Risicodragend kapitaal 3. 5 EURO-ARAB Management 3. 6 Acties "Vredesproces" 3. 7 Microprojecten* 0. 5 10. 50 3. 00 9. 00 8. 30 4. 45 14. 24 Totaal 3 49. 99 (30%) TOTAAL-GENERAAL 165. 05(100%) Microprojecten Technische bijstand Studies Bevordering Scholing, seminars 3. 18(22. 3%) 3. 81 (26. 8%) 0. 33 (2. 3%) 6. 92 (48. 6%) 33 SAMENWERKING DIE ALLE DERDE LANDEN IN HET MIDDELLANDSE-ZEEGEBIED AANGAAT Eigei middelen van de BIB (december 1994) Actiegebied /. Milieu Vastlegging (min ecu) 1. 1 Behandeling van afvalwater en bijbehorende kunsl 40. 0 (Kuststeden Tartous en Lattakia (Syrië) •1. 2. Sanering kuststeden Tunesië i. 3. Zuiveringsstation Sorek(Israël) 1. 4. Rioleringsnet en zuiveringsstation Antalya 42. 0 10. 0 35. 0 Totaal 1 __ 127. 0(21%) 2. Andere domeinen 2. 1. Telecommunicatie/internationaal net Jordanië 2. 2. Luchthaven van Beiroet (Libanon) ;2. 3. Gasleiding Maghreb-Spanje (Algerijns gedeelte) 2. 4. Telecommunicatie/internationaal net Marokko =2. 5. Elektriciteitsverbinding Marokko-EU 45. 0 80. 0 200. 0 80. 0 80. 0 Totaal 2 • 485. 0 (79%) TOTAAL-GENERAAL 612. 0 (100%) SV ISSN 0254-1513 COM(96) 151 def. DOCUMENTEN NL 11 Catalogusnummer : CB-CO-96-161-NL-C ISBN 92-78-02417-1 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg is


eurovoc_concepts:
industrial property
marketing
patent
plant health product
product safety

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS • f t- * i r* Bruxelas, 02. 05. 1996 COM(%) 185Iinal 94/()285(COD) PARECER DA COM1SSÀO nos termos do n° 2 alinéa d) do artigo 189°-B do Tratado CE, sobre as alterações do Parlamento Europeu à posição comum do Conselho respeitante à proposta de REGULAMENTO (CE) DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHO relativo à criação de um certificado complementar de protecção para os produtos fitofarmacêuticos QUE ALTERA A PROPOSTA DA COMISSÃO nos termos do n* 2 do artigo 189*-A do Tratado CF. 1. ANTECEDENTES a) b) c) d) e) f) g) Em 12 de Dezembro de 1994, a Comissão transmitiu ao Conselho uma proposta de regulamento relativo à criação de um certificado complementar de protecção para os produtos fitofarmacêuticos (COM(94)579final)\ Em 27 de Abril de 1995, o Comité Económico e Social emitiu o seu parecer2. Em 15 de Junho de 1995, o Parlamento Europeu adoptou em primeira leitura uma resolução favorável que incluía 4 alterações à proposta da Comissão3 Em 6 de Outubro de 1995, a Comissão adoptou, ao abrigo do n° 2 do artigo 189°-A do Tratado CE, uma proposta alterada que integra na sua totalidade as 4 alterações (COM (95)456 final)4. Em 27 de Novembro de 1995, o Conselho adoptou uma posição comum\ Em 7 de Dezembro de 1995, a Comissão aceitou a referida posição comum, tendo comunicado o seu parecer ao Parlamento Europeu (SEC(95)1841final). Em 12 de Março de 1996, o Parlamento Europeu adoptou em segunda leitura uma alteração à posição comum. 2- OBJECTO PO REGULAMENTO O objecto da proposta consiste em harmonizar e prolongar a duração da protecção por patente das invenções no sector dos produtos fitofarmacêuticos (insecticidas, fungicidas, herbicidas e reguladores de crescimento) na União. A proposta prossegue igualmente um objectivo de política industrial, fomentando a investigação no sector fitofarmacêutico. Estes objectivos são atingidos pela criação de um novo título de propriedade industrial, o certificado complementar de protecção, que produz efeitos a partir do termo da patente de base, podendo ter uma duração máxima de cinco anos Trata-se de uma protecção complementar à concedida pela patente JO n° C 390 de 31. 12. 1994, p. 21. J O n °C 155 de 21. 6. 1995, p. 14. JO n° C 166 de 3. 7. 1995, p. 89. JO ii° C 335 de 13. 12. 1995. p. 15. JO ii° C 353 de 30. 12. 1995, p. 36. yi 3. PARECER PA COMISSÃO SOBRE A ALTERAÇÃO PO PARLAMENTO EUROPEU Aquando da segunda leitura, o Parlamento Europeu adoptou uma única alteração à posição comum do Conselho. A referida alteração tem por objectivo transformar num "considerando" uma declaração que o Conselho e a Comissão pretendiam que figurasse em anexo à acta da reunião do Conselho na qual o acto em causa será adoptado na sua versão definitiva. O objectivo do Parlamento Europeu (partilhado pelo Conselho e pela Comissão) consiste em garantir uma aplicação e uma interpretação uniformes dos dois regulamentos que criam certificados complementares de protecção: o presente regulamento que cria um certificado de protecção para os produtos fitofarmacêuticos e o Regulamento n° 1768/92 do Conselho, de 18 de Junho de 1992, relativo à criação de um certificado complementar de protecção para os medicamentos. A transformação num "considerando" de uma declaração exarada em acta do Conselho apresenta duas vantagens 1) 2) uma maior transparência, dado que a declaração é, desta forma, pública; tornada uma maior segurança jurídica e, se for caso disso, a possibilidade de intervenção por parte do Tribunal de Justiça. Todavia, a formulação da alteração, tal como adoptada pelo Parlamento Europeu, poderia permitir considerar que se destina a alterar certas disposições de um regulamento - o Regulamento n° 1768/92 do Conselho - em relação ao qual não foi apresentada pela Comissão qualquer proposta de alteração Por conseguinte, a fim de dar resposta ao objectivo prosseguido pelas três instituições, assegurando simultaneamente uma coerência jurídica adequada entre os dois regulamentos, a Comissão aceita o espírito e o objectivo da alteração adoptada pelo Parlamento Europeu, mas propõe uma formulação ligeiramente diferente. Proposta alterada de REGULAMENTO DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHO relativo à criação de um certificado complementar de protecção para os produtos fitofarmacêuticos (apresentada pela Comissão em conformidade com o n° 2 do artigo 189°-A do Tratado CE) 3 Posição comum do Conselho - - Texto alterado - Considerando 16-A(novo) nomeadamente (16-A) Considerando que o presente regulamento. os considerandos 12. 13 e 14. bem como o n° 2 do artigo 3o. o artigo 4o. o n° 1, alínea c). do artigo 8o e o n° 2 do artigo 17o. e o Regulamento n° 1768/92 do Conselho, de 18 de Junho de 1992. relativo à criação de um certificado complementar de protecção para os medicamentos, nomeadamente o considerando 9 e os artigos 3o e 4o. o n° 1. alínea c). do artigo 8o e o artigo 17°. devem ser interpretados e aplicados de maneira uniforme; H ISSN 0257-9553 COM(96) 185 final DOCUMENTOS PT 05 N. ° de catálogo : CB-CO-96-194-PT-C ISBN 92-78-03146 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo


title: PARECER DA COMISSÃO nos termos do n° 2 alinea d) do artigo 189°-B do Tratado CE, sobre as alterações do Parlamento Europeu à posição comum do Conselho respeitante à proposta de REGULAMENTO (CE) DO PARLAMENTO EUROPEU E DO CONSELHO relativo à criação de um certificado complementar de protecção para os produtos fitofarmacêuticos


title: Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om det finansiella och tekniska samarbetet med tredje länder i medelhavsområdet (1994)

eurovoc_concepts:
Mediterranean third countries
cooperation policy
financial cooperation
report
technical cooperation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 02. 05. 1996 KOM(%) 151 slutlig KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM DET FINANSIELLA OCH TEKNISKA SAMARBETET MED TREDJE LÄNDER I MEDELHAVSOMRÅDET 1994 INLEDNING Årsrapporten 1994 är den andra om genomförandet av det finansiella och tekniska samarbetet med tredje länder i Medelhavsområdet, såväl bilateralt som på ett övergripande plan. I jämförelse med året innan tillhandahåller rapporten främst information om åtgärder som påbörjats 1994 liksom en bedömning av genomförandet av samarbetet i enlighet med önskemålen från rådet och Europaparlamentet. Vad gäller genomförandet av samarbetet har särskild tonvikt lagts vid att samtliga etapper i en projektcykel skall beaktas; särskild uppmärksamhet skall ägnas åt utvärdering. Dessutom bör samordningen med medlemsstaterna och andra finansiärer, särskilt Världsbanken, också säkerställa att de åtgärder som finansieras av gemenskapen genomförs effektivare. Det bilaterala samarbetet med länderna i Medelhavsområdet 1994 har varit relativt tillfredsställande med ett ökat antal åtaganden medan däremot utbetalningarna försenats. Som anges närmare i redogörelserna land för land förklaras denna försening till stor del av den politiska situationen (den politiska situationen i Algeriet, regeringsskiftet i Marocko). Vad gäller samarbetet på det övergripande planet kan man konstatera väsentlig framgångar i fråga om decentraliserade lokala samarbetsprogram som motsvarar konkreta behov, oavsett nivå - myndigheter, universitet eller media. År 1994 kännetecknas emellertid framför allt av en förändring i Europeiska unionens politik i fråga om Medelhavsområdet. Efter Europeiska rådet i Korfu och kommissionens meddelande av den 19 oktober 1994 om en förstärkning av EU:s medelhavspolitik, "Upprättandet av ett partnerskap mellan Europa och Medelhavsområdet", vars huvudinriktningar bibehölls vid Europeiska rådet i Essen, har man kunnat konstatera ett allmänt ökat medvetande i fråga om betydelsen för EU av att kunna föra en reell partnerskapspolitik med regionen, med beaktande av de många svårigheter som denna står inför under de närmaste åren. b SAMARBETE MED MEDELHAVSLÄNDERNA 1. NORRA MEDELHAVSOMRÀDET1 1. Allmänt 1. Det finansiella och tekniska samarbetet med länderna i norra Medelhavsområdet har vad gäller Malta och Cypern under 1994 genomförts i enlighet med de senast fastställda åtagandena och åtgärderna i III:e finansprotokollen. I fråga om IV:e protokollet med Turkiet som fastställdes 1980 genomfördes inga åtgärder under 1994. 2. I fråga om Cypern har tillgängliga medel enligt III:e protokollet avdelats till den grekcypriotiska befolkningen för finansiering av ett "Europeiskt institut" i fråga om vilket förberedande studier har avslutats. 3. I fråga om Malta koncentrerades insatserna på uppföljning och, i största möjliga utsträckning, påskyndande av godkända projekts genomförande. 4. Förhandlingar om det IV:e protokollet med Malta och Cypern är i år inte nödvändiga eftersom texterna paraferades av parterna i december 1994. 2. Utvärdering land för land 2. 1 CYPERN Cypern, Malta och Turkiet. 1. De två första protokollen Budgetmedlen enligt de två första protokollen (26 miljoner ecu) anslogs i sin helhet och utbetalades till 96%. Europeiska investeringsbankens egna medel (48 miljoner ecu) anslogs i sin helhet och utbetalades. 2. Det tredje protokollet Budgetmedlen uppgår totalt till 18 miljoner ecu. De nya åtagandena enligt 1994 års budgetmedel uppgår till 2,2 miljoner ecu och avser följande projekt: Sektor a) Landsbygdssektorn b) Offentlig sektor Projekt Stöd till jordbruks- forskning (265 000 ecu) Administrativt samarbete (100 000 ecu) , Beskrivning Förstärkning av Institutet för jordbruksforskning på området växtpatologi. Studiebesök och semi- narier för tjänstemän på de områden som omfattas av gemenskapens lag- stiftning. Studier av tull-förfaranden Utbildning av nationell (102 260 ecu) personal i gällande förfaranden inom EU. Stöd till datorisering av Kartografi och jord- Cyperns jordregister/ register/fastighetsregister fastighetsregister. (800 000 ecu) Utbildning av offentlig- Lärarutbildning anställd personal. (68 000 ecu) Införande av moderna Automatisering av produktionsmetoder i små produktionsmetoder, och medelstora företag (99 datorisering och ökad 700 ecu) Standardisering, certifiering och kvalitets- kontroll (474 000 ecu) Kontroll av industri- föroreningar (350 000 ecu) produktivitet i små och medelstora företag. Stöd till ett cypriotiskt institut för kvalitets kontroll och standardi- sering. Undersökningar om industriavfall, stöd till ny lagstiftning. c) Industri d) Miljö Därutöver har 3,05 miljoner ecu tilldelats för att täcka räntesubventioner på lån från EIB. Vid utgången av 1994 hade upp till 70% av budgetmedlen anslagits, varav 88% hade utbetalats. Samtliga återstående medel från EIB att tilldela (dvs. 29 miljoner ecu av 44) anslogs i form av krediter till förmån för verksamhet inom sektorerna vattenförsörjning respektive industri. Totalt utbetalade medel uppgick till 34% av den totala summan den 31 december 1994. Dessutom paraferades texten till det fjärde finansprotokollet (1995-1998) i december 1994. 3. Bedömning Genomförandet av det finansiella och tekniska samarbetet förlöpte tillfredsställande under 1994. Vissa förbättringar i de administrativa förfarandena har överenskommits med de cypriotiska myndigheterna; dessa skall tillämpas från och med 1995 och kommer att göra det möjligt att påskynda projektens genomförandetakt. Däremot skedde inga större framsteg vad gäller anslagsåtaganden i fråga om medel avsedda för bilaterala gemenskapsinitiativ, med undantag för påbörjade genomförbarhetsundersökningar i fråga om rening av avloppsvatten från Nicosia. 2. 2 MALTA De tre finansprotokollen (1979-1993) till förmån för Malta anslogs i sin helhet (93,5 miljoner ecu) före den 1 januari 1994. Budgetmedlen (38,5 miljoner ecu) utbetalades upp till 57% och EIB:s egna medel (55 miljoner ecu) upp till 78%. Budgetmedlen anslogs huvudsakligen till infrastruktur, yrkesutbildningsåtgärder och främjandet av lokal näringsverksamhet, särskilt inom turistsektorn. Även EIB:s egna medel anslogs främst till infrastrukturer (40%) och telekommunikation (20%) liksom till miljö och dricksvatten. Texten till det nya finansprotokollet med Malta (1995-1998) paraferades i december 1994. II. ÖSTRA OCH SÖDRA MEDELHAVSOMRÅDET2 1. Allmänt 1. År 1994 uppgick de nya finansiella åtagandena enligt IV:e finansprotokollet för dessa länder till 574 miljoner ecu, varav 250 miljoner ecu från budgetmedel och 324 miljoner ecu från EIB:s egna medel. LÄNDERNA I SÖDRA OCH ÖSTRA MEDELHAVSOMRÀDET ÄR "MAHGREB" LÄNDERNA ALGERIET, MAROCKO OCH TUNISIEN SAMT "MASHRAQ" LÄNDERNA EGYPTEN, ISRAEL, JORDANIEN, LIBANON OCH SYRIEN. 2. i det finansiella Inriktningen har förändrats samarbetet enligt de senaste protokollen. De tre första protokollen prioriterade infrastruktur, jordbruk, landsbygdsutveckling och yrkesutbildning. i fråga om sektorsfördelningen Dessa finansierades huvudsakligen genom budgetmedel. I fråga om IV:e protokollet har åtgärderna förstärkts med kompletterande åtgärder samt de ekonomiska reformer som genomförs i flera av länderna i östra och södra Medelhavsområdet. 3. Bland de instrument som ställs till dessa länders förfogande genom den förnyade medelhavspolitiken i syfte att stödja ländernas ekonomiska reformprogram har 300 miljoner ecu tilldelats program för strukturanpassning. Anslaget kompletteras med en andel av medlen enligt IV:e finansprotokollet. Därutöver är totalt 80 miljoner ecu ur budgetmedlen enligt IV:e protokollet avsedda för riskkapital3 (endast 31 miljoner ecu enligt III:e protokollet). Marocko, Egypten och Jordanien ingick de första åtagandena 1994 för totalt 28 miljoner ecu. Tunisien anslog 7 miljoner ecu 1993. Algeriet, Libanon och Syrien har ännu inte ingått några åtaganden. 4. Vid utgången av 1994 var situationen följande: Nivån på totalt anslagna medel enligt de tre första protokollen (budgetmedel och EIB:s egna medel) uppgick till 96,5% och medel enligt IV:e protokollet till 60%, varvid Marocko, Tunisien och Jordanien ligger främst när det gäller åtaganden. Endast Syrien stod för en väsentlig tillbakagång med en åtagandenivå på 3% av medlen enligt IV:e protokollet, vilket förklaras av det försenade ikraftträdandet av III:e och IV:e protokollen. 2. Utvärdering land för land MAHGREB 2. 1 ALGERIET 1. De tre första protokollen Budgetmedlen enligt de tre första protokollen (144 miljoner ecu) anslogs till 88% och utbetalades till 49%. EIB:s egna medel (360 miljoner ecu) anslogs till 100% och utbetalades upp till 58%. UTÖVER RISKKAPITAL GYNNAS LÄNDERNA I MEDELHAVSOMRÀDET AV INSTRUMENTET ECIP INOM VARS RAMAR ETT BELOPP PÄ 8. 75 MILJONER ECU ANSLOGS TOTALT FÖR DESSA LÄNDER 1994. 2. Det fjärde protokollet Budgetmedlen enligt detta protokoll (70 miljoner ecu) har koncentrerats på ett begränsat antal verksamheter och sektorer: landsbygdsutveckling, boendemiljö och ekonomiska infrastrukturer. Med hänsyn till den ekonomiska och politiska situationen var åtaganden ur budgetmedlen som verkställdes under 1994 mycket begränsade, bl. a. : 0,75 miljoner ecu till genomförandet av en förberedande undersökning av ett jordbruksprogram (ASAL-lånet) från Världsbanken. I fråga om riskkapital har inte någon verksamhet kunnat genomföras (fastställt belopp: 18 miljoner ecu). Vid utgången av 1994 hade, i enlighet med riktlinjerna för programplaneringen, 64% (totalt 280 miljoner ecu) av EIB:s egna medel anslagits till åtgärder i samband med transportinfrastruktur och vattenförsörjning. Vid utgången av 1994 hade 66% av budgetmedlen anslagits, varav 33% utbetalats. Av EIB:s egna medel hade 64% anslagits, varav 8% utbetalats. 3. Bedömning i Algeriet har förhindrat framsteg Den politiska situationen gemenskapen under 1994. Ackumulerade förseningar i protokollens genomförande har gjort att några projekt enligt de tre första protokollen tvingats avbrytas och andra pågående projekt tvingats byta inriktning. Med hänsyn till svårigheterna vid genomförandet av godkända projekt och en analys av nya projekt kan på motsvarande sätt utnyttjandet av medlen enligt IV:e protokollet (dvs. 124 miljoner ecu av totalt 350 miljoner ecu) visa sig svårt på kort sikt. i samarbetet med 2. 2 MAROCKO 1. De tre första protokollen Över 99% av budgetmedlen (356 miljoner ecu) anslogs och 84% utbetalades. Lån från EIB:s egna medel (297 miljoner ecu) anslogs till 100% och utbetalades till 78%. 2. Det fjärde protokollet 10 Av totalt 218 miljoner ecu budgetmedel godkändes 112 miljoner ecu 1994 för följande projekt: Sektor a) Infrastruktur b) Landsbygdsutveckling c) Vetenskapligt samarbete Projekt Dricksvattenförsörjning och vattenrening (11 miljoner ecu) Beskrivning Projektet avser dricks- vattenförsörjning till 19 tätorter på lands- bygden. för Stöd till fonden jordbruksutveckling (50 miljoner ecu) Stöd till lokala spar- kassor för jordbrukare (16,4 miljoner ecu) Jordbruksdrift i Haouz Anläggning av bevatt- ningsnät och tekniskt (21,5 miljoner ecu) bistånd till Office Mise en Valeur Agricole i Haouz. Projekt för förstärk-ning av lokala sparkassor i syfte att möjliggöra för dessa att bevilja lån till småjordbrukare. Projekt som innebär att det till FDA:s förfogande ställs en budgetpost som gör det möjligt att bevilja bidrag till småjordbrukare som utnyttjar tekniska förbättringar. Projektet avser - åtgärder för mark växtlighet, tillståndet i havet, övervakning av skogar, - specialiserad AT, yrkesutbildning, tillhandahållande av Utveckling av fjärr- analys (4 miljoner ecu) 1 utrustning 11 d) Hälsovård Stöd till mödra- och spädbarnsvård (9 miljoner ecu) Projektet syftar till att förstärka systemet för omhändertagande av mor och barn genom att bidra till yrkes utbildningsprogram, infrastruktur och förbättrad förvaltning Dessutom har över 80% av riskkapitalet (dvs. 20 miljoner ecu) anslagits till projekt som lanseras av små och medelstora marockanska företag, företrädesvis i partnerskap med europeiska aktörer. Lån från EIB:s egna medel (220 miljoner ecu) har verkställts till jordbruksåtgärder (justeringar, krediter) och till (el, vatten). Pågående analysprojekt gör det under 1995 möjligt att anslå samtliga medel, varav 14% i form av en budgetpost till förmån för industrisektorn. infrastrukturåtgärder Vid utgången av 1994 hade 72% av budgetmedlen anslagits, varav 16% hade utbetalats. EIB:s egna medel hade anslagits till 68%, varav 12% utbetalades. 3. Bedömning I stort sett hade verkställandet av finansprotokollen en positiv utveckling 1993. Åtagandenivån är tillfredsställande medan däremot betalningsnivån är svag. Dessa förseningar förklaras huvudsakligen av de olika förändringarna inom Marockos regering som hade tre olika finansministrar under perioden november 1993 till februari 1995, dvs. under loppet av 16 månader. Å andra sidan var den låga betalningsnivån resultatet av ofruktsamma utlysningar av anbudsförfaranden (Vetenskapliga och tekniska fakulteten, vetenskaplig forskning) vilket har gjort det omöjligt att uppnå en normal nivå i fråga om betalningsbemyndiganden. 2. 3 TUNISIEN 1. De tre första finansprotokollen 12 100% av budgetmedlen enligt de tre första finansprotokollen (208 miljoner ecu) anslogs och utbetalades till 89%. Lån från EIB av egna medel (251 miljoner ecu) anslogs till 100% och utbetalades till 87%. 2. Det fjärde protokollet De budgetmedel som godkändes under 1994 uppgår till 13 miljoner ecu av totalt 116 miljoner ecu och avser följande projekt: Sektor Projekt Beskrivning Syftet är att konsolidera avkastningen, att förstärka nuvarande uppfödarorganisation och ge den en driftskapacitet som gör det möjligt att säkerställa fleråriga odlingar på stäppen liksom en semiintensiv uppfödning. Inrättande av vatten- reserver (tre dammar) till flera ändamål: Bevattning, påfyllning av grundvatten och över-svämningsskydd. a) Landsbygdsutveckling Landsbygdsutveckling i Sejnane - etapp II (5 miljoner ecu) b) AT-industri för kvalitetsfrämjande i Tunisien (5 miljoner ecu) Dammar (3 miljoner ecu) Projektet syftar till genomförandet av en rad projekt för ökat med vetande hos och yrkes utbildning av personer verksamma vid tunisiska myndigheter och institu tioner liksom yrkes utbildning och nödvändigt tekniskt bistånd för att inrätta ett system för kvalitet och utveckling av infrastrukturer. | Riskkapitalet (15 miljoner ecu) som förvaltas av EIB har anslagits till 47% och återstoden avses utnyttjas 1995. Dessa medel tjänar som förstärkning av de tunisiska företagens egna medel med hjälp av olika lokala finansieringsinstitut. 13 Vad gäller de lån som beviljas av EIB:s egna medel, dvs. 168 miljoner ecu, har de anslagits till 94% (23% under år 1994) enligt följande fördelning: 14 - 49% i ekonomiska infrastrukturer (vattenresurser och kommunikationsmedel) - turism (kredit). 41 % i industrisektorn (krediter till industrin och anläggning av industriområden) och Vid utgången av 1994 hade 65% av budgetmedlen anslagits, varav 61% utbetalats. Av EIB:s egna medel anslogs 94% varav 16% utbetalats. 3. Bedömning I stort har genomförandet av finansprotokollen i Tunisien varit tillfredsställande både vad gäller åtaganden och betalningsbemyndiganden. De tunisiska myndigheter och organ som genomför projekt inom ramen för dessa protokoll har visat utmärkt förmåga både vad gäller tekniskt genomförande som finansiell förvaltning. På samma sätt är nya projekt vanligtvis underbyggda av dokumentation av hög kvalitet. Förberedelse av projekt som under 1994 påbörjats inom sektorerna jordbruk och ekonomisk utveckling innebär att nära 100% av medlen enligt IV:e protokollet kommer att ha tagits i anspråk vid utgången av 1995. MASHRAQ 2. 4 EGYPTEN 1. De tre första protokollen Budgetmedlen (403 miljoner ecu) anslogs till 98% och utbetalades till 71% och EIB:s egna medel (485 miljoner ecu) anslogs till 99% och utbetalades till 81%. 2. Det fjärde protokollet Budgetmedel för 72,7 miljoner ecu godkändes 1994 för följande projekt (budgetmedel totalt: 258 miljoner ecu): M Sektor Projekt Beskrivning a) Jordbruksutveckling Program för veterinär- tjänster (20 miljoner ecu) b) Miljö, demografi c) Ekonomiska reformer Stöd till den egyptiska regeringen (krediter, utbildning, stöd till lagstiftningsåtgärder) Projekt för utveckling av protektoratet S:t Catherine (6 milj ecu) Stöd till ett demografiskt program i övre Egypten (10 milj ecu) Reform inom bank- väsendet. Stöd till Egyptens centralbank ( 11,7 miljoner ecu) Programmet syftar till att skydda miljön och turist- målen i regionen runt klostret S:t Catherine. Tillhandahållande av preventivmedel, tekniskt bistånd och utbildning. Projektet avser åtgärder för tekniskt bistånd och yrkesutbildning avsedda att förbättra effektiviteten vid Egyptens central-bank. Program för utveckling av Förbättring av kvalitet, den privata sektorn (25 miljoner ecu) marknadsföringsmetoder, främjande av inves- teringar. Därutöver har 8,8 miljoner ecu anslagits för att täcka räntesubventioner på två av EIB:s projekt, ANSDK Steel Plant och globalt lån CIB. Det riskkapital som förvaltas av EIB (16 miljoner ecu) har anslagits till 38%. EIB:s egna medel (310 miljoner ecu) har anslagits till projekt inom sektorerna energi (eltransporter), industri och små och medelstora företag. Vid utgången av 1994 hade 58% av budgetmedlen anslagits varav 4% hade utbetalats. Av EIB. s egna medel hade 55% anslagits och upp till 20% utbetalats. 3. Bedömning Det finansiella och tekniska samarbetet med Egypten framskred mycket tillfreds-ställande under 1994. M Ett stort antal nya projekt som fick anslag 1994 kommer att bli färdiga för drift under första halvåret 1995. Utbetalningstakten ökade under 1994 till följd av inrättandet av krediter (livsmedelssektorn, krediter till jordbruket). Samtliga dessa projekt har noga valts för att stödja det egyptiska programmet för ekonomiska reformer med hänsyn till förslagen till nytt partnerskapsavtal som för närvarande förhandlas. EU har åtagit sig att ge stöd till ekonomiska reformer i den egyptiska ekonomin under denna övergångstid men också att stödja initiativ som syftar till att minska reformprogrammets sociala och ekonomiska kostnader, framför allt i fråga om de minst gynnade befolkningsgrupperna. 2. 5 ISRAEL4 1. De tre första protokollen: Lån från EIB (133 miljoner ecu) anslogs till 100% och utbetalades till 95%. 2. Det fjärde protokollet Av totalt 82 miljoner ecu hade 34 miljoner redan anslagits 1993 i form av globala lån till israeliska utvecklingsbanken för att främja små och medelstora företag, och 25 miljoner ecu anslogs 1994 för byggandet av en anläggning för avloppsvattenrening i Sorek. 3. Bedömning Med tanke på Israels utvecklingsnivå får landet endast lån av EIB:s egna medel. Även om dessa har avsedd verkan är deras effekt av naturliga skäl liten. 2. 6 JORDANIEN 1. De tre första protokollen Budgetmedlen (85 miljoner ecu) anslogs i sin helhet och utbetalades till 80%. Lån från EIB på totalt 128 miljoner ecu, varav 118 miljoner ecu från egna medel och 10 miljoner i särskilda lån. Dessa anslogs och utbetalades i sin helhet. 2. Det fjärde protokollet De budgetmedel som anslogs 1994 till följande projekt uppgick till 4,1 miljoner ecu (budgetmedel totalt: 46 miljoner ecu): 4 ENDAST LÅN FRÅN EIB. A^ --/ I Sektor Projekt Beskrivning a) Infrastruktur __ b) Yrkesutbildning Undersökning Aqaba Railway Corporation (0,25 miljoner ecu) Lärarutbildning (3,9 miljoner ecu) Undersökning inför even- tuell modernisering av det jordanska järnvägsnätet. Projektet syftar till att förbättra kvaliteten på undervisningen, särskilt i 1 grundskolan. Därutöver har 2,01 miljoner ecu av budgetmedlen anslagits till räntesubventioner på lån från EIB på vattenförsörjningsområdet. 100% av riskkapitalet (2 miljoner ecu) har anslagits till förmån för projekt som initieras av små och medelstora företag. Medlen anslås i form av en kredit som ställs till förfogande för "Industrial Development Bank". Vid utgången av 1994 hade EIB anslagit 58% av egna medel enligt protokollet (80 miljoner ecu) för åtgärder i samband med transportinfrastruktur och vattenförsörjning, och en kredit till industri- och turistsektorerna. Vid utgången av 1994 hade 85% av budgetmedlen enligt IV:e protokollet anslagits, varav 38% hade utbetalats. EIB:s egna medel hade anslagits till 58%, men ingen utbetalning verkställts. 3. Bedömning Gemenskapens samarbete utvecklades 1994 inom ramen för fredsprocessen och förberedande samtal inför förhandlingar om partnerskapsavtal mellan EU och Jordanien. Det finansiella samarbetet gav tillfredsställande resultat, med sedvanliga förseningar beroende på de förstå gemenskapens förfaranden. jordanska myndigheternas svårigheter att 2. 7 LIBANON 1. De tre första protokollen Av budgetmedlen (46 miljoner ecu) anslogs 98% och 51% utbetalades och av EIB:s egna medel (107 miljoner ecu) anslogs 100% och 46% utbetalades. 2. Det fjärde protokollet A Eftersom höga belopp anslogs i slutet av 1993 ingicks inga nya åtaganden 1994, då projekt igångsattes som avsåg särskilt bedömning av krigsskador och tekniskt bistånd till de libanesiska myndigheterna. EIB:s egna medel (45 miljoner ecu) anslogs till projekt för återställande av elsektorn, hamnen i Beirut och vattenrening. Vid utgången av 1994 hade 71 % av budgetmedlen (24 miljoner ecu) anslagits varav 12% utbetalades, och av EIB:s egna medel anslogs 42% men ingen utbetalning har ännu gjorts. 3. Bedömning Libanon, som påbörjat ett avgörande skede av ekonomisk och social återuppbyggnad efter 17 års krig, har visat stor kapacitet att utnyttja beviljat stöd. Europeiska unionen var först med att hjälpa Libanons återuppbyggnadsprocess och gemenskapen har därmed blivit den främsta finansiären i den nationella planen för återuppbyggnad. Det konkreta problem som man stöter på vid genomförandet (framför allt av infrastrukturprojekt som finansieras av EIB) är behovet av att återställa Libanons offentliga sektor och förstärka dess förmåga att förvalta återuppbyggnadsprogrammen. I detta avseende är projektet för tekniskt bistånd till de libanesiska myndigheterna, med en varaktighet på tre år - vilket motsvarar perioden för återställande av grundläggande infrastruktur - är ett av de projekt som den libanesiska regeringen har mest nytta av. 2. 8 SYRIEN 1. De två första finansprotokollen (1977-1991) Budgetmedlen för de första två protokollen (59 miljoner ecu) anslogs och utbetalades till sammanlagt 80%. EIB:s lån från egna medel (98 miljoner ecu) anslogs i sin helhet och utbetalades till 81 %. 2. De tredje och fjärde finansprotokollen De III:e och IV:e finansprotokollen (304 miljoner ecu) godkändes försenat av Europa parlamentet (och trädde i kraft i januari 1993 respektive april 1994). Av budgetmedlen enligt III:e och IV:e finansprotokollen (79 miljoner ecu) anslogs 1994 17,5 miljoner ecu till följande projekt: 20 Sektor Projekt Beskrivning a) Infrastruktur Utveckling av elsektorn Detta projekt avser (11 miljoner ecu) förvaltning - förbättrad av Société Publique d'Electricité, - undersökning avseende ett nationellt distribu tionscentrum, - undersökning avseende en "Master Plan". - Modernisering av Banque Commerciale Syrienne - Modernisering av Banque Centrale Syrienne Detta projekt, som med- av FNUAP, syftar till folkräkning, förstärkning av den statistiska centralbyrån och åtgärder på området finansieras I familjeplanering. som ecu b) Ekonomiska reformer Stödprogram banksektorn (4,5 miljoner ecu) för c) Demografi Demografi och familje- planering (2 miljoner ecu) | 12,9 miljoner D ä r u t ö v er k an också n ä m n as r ä n t e s u b v e n t i o n er (PEE Transmission). De l ån som fastställts av EIB enligt III:e och IV:e protokollen (225 miljoner ecu) h ar ä n nu finansiera inte utnyttjats. De är främst avsedda för a tt förbättringar av elnätet, v ä g n ä t et och telenätet på landsbygden. Vid u t g å n g en av 1994 h a de 94% av budgetmedlen enligt III:e protokollet anslagits (36 miljoner ecu), v a r av 2% h a de u t b e t a l a t s, och av budgetmedlen enligt IV:e protokollet (43 miljoner ecu) h a de 12% anslagits. tilldelas för Bedömning 3. År 1994 h ä n de mycket på området för s a m a r b e te mellan Europeiska unionen och Syrien. S e d an det IV:e protokollet godkänts (december 1993) l a n s e r a de Syrien och delegationen en r ad undersökningar som förberedelse för projekt. Efter det a tt samtliga dessa undersökningar a v s l u t a ts v ar det möjligt a tt u n d er 1994 a n s lå n ä s t an alla budgetmedel enligt III:e och IV:e protokollen (vattenförsörjning, bankreformer, utveckling av elsektorn, demografi) och a tt 21 för 1995 anslagsåtaganden (turism, Business Center, förbereda handelsskola). Trots trögheter i den lokala förvaltningen är dessa mycket tillfredsställande resultat en följd av Syriens önskan att öppna sin ekonomi och modernisera strukturerna och av det europeiska intresset att, efter en lång tids blockad, visa sitt intresse av att samarbeta med Syrien, parallellt med att stödja fredsprocessen. 22 förbättringar för att påskynda projektens Trots att genomförande visade 1994 att täta och motiverade kontakter mellan aktörerna (de lokala myndigheterna och kommissionen) är avgörande för att samarbetet skall fungera effektivt. är nödvändiga III. STRUKTURANPASSNINGAR Införandet av en särskild tilldelning på 300 miljoner ecu, avsedd för stöd till genom ekonomiska strukturanpassningsprogram, är en nyhet i det fjärde medelhavsländerna finansprotokollet. reformer i En viss andel av medlen enligt det IV:e finansprotokoll som slutits med dessa inom ramen för denna länder får läggas till de medel som fastställts tilldelning. för import och Gemenskapens stöd tilldelas genom finansiering av allmänna program eller sektorsprogram till stödprogram på de makroekonomiska och sektoriella områdena. De motpartsmedel som blir resultatet av importprogrammen skall användas för sociala som syftar att konsekvenser av anpassningsprocessen. tekniskt bistånd med anknytning till att mildra negativa finansiera åtgärder Fördelningen av medel mellan de stödberättigade länderna har fastställts på långsiktiga grundval utvecklingsbehov. parametrar strukturell obalans och på av 23 Av den totala tilldelningen på 300 miljoner ecu hade 220 miljoner ecu anslagits vid utgången av 1994 (se följande tabell). GEMENSKAPENS STOD TILL STRUKTURANPASSNING I MILJONER ECU ÅTAGANDEN VID UTGÅNGEN AV 1994 Belopp på särskild tilldelning Belopp i protokollet TOTALT ALGERIET MAROCKO TUNISIEN JORDANIEN RESERV TOTALT 15 60 40 65 80 300 70 20 - 15 50 80 40 80 •. - > Det är ännu för tidigt att uttömmande utvärdera programmens effekt, men det kan konstateras att de har bidragit till genomförandet av ekonomiska reformer, till att minska behovet av extern finansiering och till att öka de sociala utgifterna till förmån för mindre gynnade befolkningsgrupper. Algeriet får en tilldelning på 70 miljoner ecu till stöd för sitt reformprogram för socialt bostadbyggande. Stödet tilldelas genom ett sektorsprogram för import av nödvändigt materiel för byggnationen; motpartsmedlen används för att finansiera bärkraftiga verksamheter med anknytning till bostäderna. I februari 1994 utbetalades en första andel på 35 miljoner ecu. Således kan programmet anses vara i gång, även om genomförandet försenats allvarligt på grund av de speciella omständigheterna i Algeriet. Marocko får gemenskapsstöd till sitt program för strukturanpassning med 80 miljoner ecu. Motpartsmedlen används till att förstärka budgetutgifter inom sektorerna hälsovård och utbildning. Den första utbetalningen på 50 miljoner ecu gjordes i december 1993. Utfallet av denna har i stort varit positivt både vad gäller ekonomiska reformer och budgetförstärkning (de krediter som tilldelats i enlighet med motpartsmedel har förbrukats och indikatorer på en fortsatt utveckling av målsektorerna under perioden har konstaterats). Den andra utbetalningen gjordes i slutet av 1994. Tunisien var det första landet som fick gemenskapsstöd till sitt program för struktur anpassning. Detta bidrag utbetalades i sin helhet 31. 12. 1993. Motpartsmedlen finansierar program för att skapa sysselsättning. Gemenskapens bidrag har gjort det möjligt att bibehålla dessa program på en rimlig nivå. Genomförandet av ekonomiska reformer har varit tillfredsställande och har åtföljts av indikatorer på sociala förbättringar. 24 Genomförandet av ekonomiska reformer har varit tillfredsställande och har åtföljts av indikatorer på sociala förbättringar. 25 av anpassningsstöd) Vad gäller Jordanien tilldelades 50 miljoner ecu (varav 40 från den totala tilldelningen ekonomiska reformprogrammet under 1992 och 1993. För perioden 1994/95 har gemenskapen utbetalat (i december 1994) 30 miljoner ecu (varav 25 kommer från den totala tilldelningen av anpassningsstöd) till stöd för det ekonomiska reformprogrammet. Motpartsmedlen inriktas på utgifter för utbildning och hälsovård. stöd som det till 26 SAMARBETET MED SAMTLIGA MEDELHAVSLÄNDER Inom ramen för den förnyade medelhavspolitiken, i enlighet med rådets förordning (EEG nr 1763/92 av den 24 juni 1992) och med de prioriterade stödområden för detta samarbete som är av intresse för samtliga medelhavsländer, har 1994 inneburit en fortsättning av pågående åtgärder och dessutom har nya program igångsatts som finansierats dels med budgetmedel, dels med EIB:s egna medel. I. BUDGETMEDEL: I fråga om det gångna aret uppgick budgettilldelningen till 65 miljoner ecu i CE och 44,66 i CP. Sedan den nya medelhavspolitiken miljoner ecu anslagits och 65,47 utbetalats, dvs. 40% av åtagandena. De projekt, program eller åtgärder som fram till 31. 12. 1994 finansierades genom kommissionens budget (se förteckningen i bilagan) fördelar sig på följande prioriterade områden: inleddes i juli 1992 har 165,05 22 % Miljö 48% Decentraliserat samarbete 6% Demografi 2% Kultur - kommunikation 5% Yrkesutbildning - utbildning 3% Fredsprocessen 5% Riskkapital 9% Mikroaktiviteter Mellan den 1 januari och den 31 december 1 9 94 godkändes följande finansiering: Miliö: 6,36 miljoner ecu tilldelas för räntesubventioner under andra etappen av EIB:s projekt "Vattenrening i Tunisiens kuststäder". Decentraliserat samarbete:5 Efter tillfredsställande följande åtgärder: resultat under försöksperioden konsoliderades 5 DE ÅTGÄRDER SOM INLEDDES 1 9 93 INOM RAMEN FÖR PROGRAMMET "MEDINVEST" flO MILJ ECU1 FORTSATTES UNDER 1 9 9 4. MEDINVEST STÖDER SAMARBETE MELLAN SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAG OCH EG. *? Med Urbs Med Campus Med Media Med Avicenne (8,9 milj ecu) i stöd till samarbete mellan lokala myndigheter i medelhavsländerna och inom EG. (8,9 milj ecu) i stöd till samarbete mellan universitet i medelhavsländerna och inom EG. (6,1 milj ecu) i stöd till mediaorgan i medelhavs- länderna och inom EG. (7,39 milj ecu) i stöd till forskningsinstitut i 1 medelhavsländerna och inom EG. Samtliga dessa program syftar, genom inrättandet av samarbetsnät mellan aktörerna på utvecklingsområdet, huvudsakligen skapa eller förstärka banden inte bara mellan de civila samhällena inom gemenskapen och hos våra partners i södra och östra Medelhavsområdet utan också dessa sinsemellan. till att Regionalt samarbete: Inom ramen för detta samarbete godkände kommissionen ett projekt för inrättande av en euro-arabisk skola för förvaltningsutbildning (8,3 miljoner ecu) som kommer att bli det första institut som inrättas officiellt inom ramen för de euro-arabiska förbindelserna. Detta institut, med säte i Grenada, kommer att inrätta ett viktigt program av stor betydelse för uppbyggnaden av förvaltning i arabländerna och kommer parallellt att utbilda arabiska och europeiska administratörer på hög nivå i Europa. Därutöver har ett stort antal åtgärder (4,5 miljoner ecu) som syftar till att stödja fredsprocessen fått anslag i förhållande till efterfrågan och behoven, särskilt ett program för ekonomisk utveckling som baseras på partnerskap mellan Europa och Mellanöstern och som inriktas särskilt på små och medelstora företag. I detta sammanhang kan även nämnas cirka 60 mikro-åtgärder (3,7 miljoner ecu) på områdena tekniskt bistånd, undersökningar, handelsfrämjande, yrkesutbildning (seminarier, fora, konferenser, publikationer. ). i 21 II. EIB:S EGNA MEDEL I slutet av december 1994 hade nio åtgärder "utanför protokollet" godkänts för ett sammanlagt belopp på 612 miljoner ecu av de 1800 beräknade. Till de fyra åtgärder som godkänts under föregående år (1992 och 1993) kom under 1994 följande åtgärder: - I fråga om miljö tre lån (subventionerade till en räntenivå på 3%). 29 a) "Sorek Sewage Treatment" för avloppsvattenrening, belägen ca åtta kilometer väster om Jerusalem, och anslutning till avloppsnätet. till en anläggning (10 milj ecu) b) "Antalya Sewerage" (35 milj ecu) för anläggning av ett avloppsnät och en anläggning för rening av avloppsvatten från staden Antalya. c) "Vattenrening i Tunisiens kuststäder" (25 milj ecu - etapp II). Lån för att finansiera utvidgning och byggande av två reningsanläggningar (Grand Tunis och Medenin) och i städerna Menzel Bourguiba, Sousse, Monastir, Kelibia, M'Saken och Medenin. förstärkning av avloppsvattennätet På området flvgplatsinfrastruktur har ett lån på 80 miljoner ecu beviljats för att bygga eller utvidga två nya landningsbanor, en passagerarterminal och sidobyggnader för allmänhet och tekniska anläggningar, allt vid den internationella flygplatsen i Beirut (Libanon). Slutligen ett lån på 80 miljoner ecu till finansiering av elnätet mellan EG och Marocko; det handlar om att förlänga det europeiska elnätet till Marocko med ett kabelsystem på 30 km under Gibraltarsund och att förstärka det marockanska elnätet. 30 I SLUTSATS I Bokslutet över det finansiella och tekniska samarbetet 1994 med tredje länder i Medelhavsområdet är övervägande positivt, trots de politiska oroligheter som under året särskilt påverkat samarbetet med Algeriet. for många av de decentraliserade Särskilt uppmuntrande samarbets-programmen. ett behov och understryker betydelsen av att olika aktörer i det civila samhället är aktörer även i samarbetet med tredje länder i Medelhavsområdet. är framgången Dessa motsvarar uppenbarligen 31 SV/01 B/95/05520000. P00 (FR) / Förteckning över bilagor 1. 2. 3. Genomförande av finansprotokollen Protokollens genomförande sektor för sektor Norra Medelhavsområdet Södra och östra Medelhavsområdet Samarbete av intresse för samtliga medelhavsländer Budgetmedel EIB 32 TOTALT FINANSIELLT GENOMFÖRANDE AV DE TRE FÖRSTA PROTOKOLLEN BUDGET EIB PROTOKOLL TOTALT 1978-1991 TOTALT Åtaganden Betalningar TOTALT Åtaganden Cypern Malta Turkiet delsumma norra Medelh. Belopp 38,6 38,5 590 667,1 44 38,5 590 672,5 % Belopp 36,1 22 590 648,1 88% 100% 100% 99% Belopp 92 55 115 262 Betalningar % 68% 78% 100% 84% % Belopp 63 43 115 221 100% 100% 100% 100% Betalningar Åtaganden Belopp 130,6 93,5 705 929,1 % Belopp 99,1 65 705 869,1 96% 100% 100% 99% 144 356 208 708 403 85 46 95 629 126 354 208 ,688 393 85 45 93 616 88% 99% 100% 97% 98% 100% 98% 98% 98% 62 297 186 545 280 68 23 48 419 Algeriet Marocko Ttinisien delsumma Maghreb Egypten Jordanien Libanon Syrien delsumma Mashrek Israel delsumma Mashrek o. Isr. delsumma Maghr. o. Mas delsumma Medelh. 1337 1304 2009,5 4579,1 98% 228% 964 3540,1 74% 77% 360 297 250 907 100% 100% 100% 100% 207 232 217 656 492 118 107 98 815 133 948 1855 6642 100% 100% 100% 47% 88% 100% 90% 94% 394 118 49 79 640 127 767 1423 298% 5130 58% 78% 87% 72% 80% 100% 46% 81% 79% 95% 81% 77%. 77% 486 651 458 1595 96% 100% 100% 99% 269 529 403 1201 885 203 152 191 1431 133 1564 3159 4088,1 99% 100% 99% 63% 92% 100% 674 186 72 127 1059 127 1186 96% 2387 96% 3256,1 % 94% 57% 100% 97% 49% 84% 89% 79% 71% 80% 51% 52% 68% 92 55 115 262 360 297 250 907 492 118 107 208 925 133 1058 1965 2227 TOTALT 136 93,5 705 934,5 504 653 458 1615 895 203 153 303 1554 133 1687 3302 4236,5 % 76% 70% 100% 94% 55% 81% 88% 75% 76% 92% 47% 66% 74% 95% 76% 80% C* 1)åtaganden/totait 2)betalningar/âtaganden, inkl. pågående åtaganden TOTALT FINANSIELLT GENOMFÖRANDE AV DE TRE FÖRSTA PROTOKOLLEN BUDGET EIB PROTOKOLL TOTALT 1991-1996 TOTALT Betalningar TOTALT Betalningar TOTALT Betalningar Algeriai Marocko Tunisien delsumma Maghreb Egypten Jordanlen Libanon Syrien delsumma Mashrek Israal delsumma Mashrek o. Isr. Åtaganden Belopp 46 157 75 278 150 39 17 5 211 % 66% 72% 65% 89% 58% 85% 7 1% 12% 57% 70 218 116 404 258 46 24 43 371 Belopp 15 25 46 88 6 15 2 % 33% 16% 6 1% 3 1% 4% 38% 12% 23 1 1% 371 211 57% 23 1 1% Åtaganden Belopp 180 150 158 488 % Belopp 15 18 25 58 64% 68% 94% 73% 172 46 19 237 34 271 55% 58% 4 2% 0% 4 3% 4 1% 43% 35 35 30 65 280 220 168 868 310 80 45 115 550 82 632 % 8% 12% 16% 12% 2 0% 0% 0% 15% 8 8% 24% 350 438 284 1072 568 126 68 158 921 82 1003 Åtaganden Belopp 226 307 233 766 % Belopp 30 43 71 144 6 5% 7 0% 8 2% 7 1% 322 85 36 5 448 34 482 57% 6 7% 52% 3% 4 9% 4 1% 41 15 2 0 58 30 88 % 13% 14% 30% 19% 13% 18% 6% 0% 13% 88% 18% delsumma Medelh. 775 489 63% 109 2 2% 1300 759 58% 123 I 6 %| 2075 1248 6 0% 232 19% 1)åtaaand9n/totalt 2]betalningar/åtaganden, inW. pågående åtaganden PROTOKOLLENS GENOMFÖRANDE SEKTOR FÖR SEKTOR - NORRA MEDELHAVSOMRÅDET EEG/NORRA MEDELHAVSOMRÅDET - (1978 - 1993) VERKSAMHETS- SEKTORER \ PROTOKOLL 1 PROTOKOLL 2 PROTOKOLL 3 TOTALT Milj. ecu % Milj. ecu % Milj. ecu % Milj. ecu % (1965/1993) 1, INFRASTRUKTURER, VATTEN (Kanalisering och distribution) 2, SANERING, MILJÖ 3, ENERGI (Vårmekraftverk, distribution av gas och el) 4, JORDBRUK, FISKE, SKOGSBRUK 105,2 53,9% 68,9 30,0% 127,0 50,2% 301,1 44,4% 8,5 4,4% 10,7 4,7% 4,6 7,6 3,9% 77,0 33,6% 89,0 10,5 4,2% 19,0 2,8% 5, HANDEL INDUSTRI, TJÄNSTER 73,7 62,9 27,4% 15,0 5,9% 151,6 22,4% 6, VETENSKAPLIGT SAMARBETE 5,0 2,2% 7, UTBILDNING 8, HÄLSA, BOENDE 9, STRUKTURANPASSNING (bilateral del) 37,8% 5,0 2,2% 0,6 0,2% 5,0 0,7% 5,6 0,8% 0,0 0,0% O) 10, DISPONIBELT RESTBELOPP 0,0 0,0 0,0% 6,3 0,9% 11, TOTALT 195,0 100% 229,5 100% 6,3 253,0 2,5% 100% 677,5 100% 0,0% 31. 12. 94 PROTOKOLLENS GENOMFÖRANDE SEKTOR FÖR SEKTOR - NORRA MEDELHAVS OMRÅDET EIB-ALLA LÄNDER (1978 - 1994) VERKSAMHETS SEKTORER PROTOKOLL 1 (1965/1983) PROTOKOLL 2 (1973/1988) PROTOKOLL 3 (1979/1993) TOTALT (1965/1993) 1. INFRASTRUKTURER, (Kanalisering SANERING, och VATTEN distribution) 2. ENERGI (Värmekraftverk, distribution av gas och el) 3. JORDBRUK, FISKE, SKOGSBRUK 4. HANDEL, INDUSTRI, TJÄNSTER 5. GLOBALA LÅN (Till industri eller blandat) 6. DISPONIBELT RESTBELOPP 7. TOTALT (1) varav ca: 7 milj. ecu. 0\ Milj. ecu % Milj. ecu % Milj. ecu % Milj. ecu % 36 100% 44 64% (D 40 10 25% 6% 120 10 46% 4% 25 36% 27 80 17% 51 % 27 105 10% 40% 36 100% 69 100% 157 100% ^ ^ 2 62 100% December PROTOKOLLENS GENOMFÖRANDE SEKTOR FÖR SEKTOR - SÖDRA OCH ÖSTRA Ml EEG-ALLA LANDER (1978-1994) VERKSAMHETS- SEKTORER PROTOKOLL 1 (1978/1981) % Milj. ecu PROTOKOLL 2 (1981/1986) % Milj. ecu PROTOKOLL 3 (1986/1991) % Milj. ecu PROTOKOLL 4 (1991/1996) % Milj. ecu TOTALT | (1978/1996) Milj. ecu % 1. INFRASTRUKTURER, VATTEN (Kanalisering, distribution) 2. SANERING, MILJÖ 3. ENERGI (Värmekraftverk, distribution av gas och el) 4. JORDBRUK, FISKE, SKOGSBRUK 5. HANDEL, INDUSTRI, TJÄNSTER 6. VETENSKAPLIGT SAMARBETE 7. UTBILDNING (1) 8. HÄLSA, BOENDE 9. STRUKTURANPASSNING (2) (Bilateral del) 10. DISPONIBELT RESTBELOPP 85 0 60 5 0 35 34 20 61 1 0 0 6 28% 0% 20% 2% 0% 11% 11% 7% 20% 0% 0% 0% 2% 34 0 27 23 0 8% 0% 7% 6% 0% 44 0 56 39 0 7% 0% 9% 6% 0% 23 0 61 15 0 3% 0% 8% 2% 0% 186 0 9% 0% 204 10% 82 0 4% 0% 145 35% 260 42% 136 18% 576 27% 75 26 41 22 0 0 22 18% 143 23% 169 22% 421 20% 6% 10% 5% 0% 0% 5% 18 44 , 6 0 0 5 3% 7% 1% 0% 0% 1% 4 12 19 50 0 1% 2% 2% 6% 0% 68 158 48 50 0 3% 7% 2% 2% 0% 286 37% 319 15% 11. TOTALT 307 100% 415 100% 615 100% 775 100% 2112 100% 0J ( 1 ) De målinriktade projekten, programmen eller utbildningsåtgärderna återges under den berörda sektorn. (2) Strukturanpassning: 300 milj. ecu. varav 200 milj. ecu redan placerade. PROTOKOLLENS GENOMFORANDE SEKTOR FOR SEKTOR - SÖDRA OCH ÖSTRA MEDELHAVSOMRADET EIB-ALLA LANDER (1978- 1994) VERKSAMHETS SEKTORER PROTOKOLL 1 (1978/1981) PROTOKOLL 2 (1981/1986) PROTOKOLL 3 (1986/1991) Milj. ecu % Milj. ecu % Milj. ecu % PROTOKOLL 4 (1991/1996) % Milj. ecu TOTALT (1978/1996) Milj. ecu % 1. INFRASTRUKTURER, VATTEN (Kanalisering och distribution) 2. SANERING - MIUÖ 3. ENERGI (Värmekraftverk, distribution av gas och el) JORDBRUK, FISKE, SKOGSBRUK 4. 166,5 46% 136,5 23% 97,5 10% 337 26% 738 23% 0 97 0% 10 2% 27% 201,5 34% 129 188 13% 12 1% 151 5% 19% 127 10% 614 19% 20,5 6% 132 22% 284 28% 59 5% 496 15% 5. HANDEL INDUSTRI, TJÄNSTER 6. DISPONIBELT RESTBELOPP 78 0 22% 120 20% 187,5 19% 224 17% 610 19% 0% 0 0% 117 12% 541 42% 658 20% 7. TOTALT 362 100% 600 100% 1003 100% 1300 100% 3265 100% KÄLLA: ElBs kvartalsstatistik I 1 SAMARBETE AV INTRESSE FÖR SAMTLIGA MEDELHAVSLÄNDER Budgetmedel (december 1994) Verksamhetsområden Åtagande (milj. ecu) 7. Miljö IMPHOS-Avlägsn. av kadmium (fosfater) 1. 1 Räntesubv. (lån EIB) 1. 2. 1. 3. Utbildning I. E. E. 1. 4. Sanering GAZA 19. 95 1. 10 0. 53 15. 00 Totalt 1 36. 58 (22%) 2. Decentraliserat samarbete 2. 1. CIHEAM 2. 2. MED-URBS ' 2. 3. MED-CAMPUS 2. 4. MED-INVEST 2. 5. MED-MEDIA 2. 6. MED-AVICENNE 3. 00 22. 32 23. 30 10. 00 11. 04 8. 82 Totalt 2 78. 48 (48%) Regionalt samarbete 3. 1 Ramkontrakt 3. 2 Demografi 3. 3 EURONEWS 3. 4 Riskkapital 3. 5 Euro-arabisk administration 3. 6 Åtgärder i samb. med fredsprocessen 3. 7 Mikroåtgärder * 0. 5 10. 50 3. 00 9. 00 8. 30 4. 45 14. 24 Totalt 3 49. 99 (30%) Totalt 1 +2 + 3 165. 05(100%) *Mikroåtgärder Tekniskt bistånd Undersökningar Handelsfrämjande Utbildning, seminarier 3. 18(22. 3%) 3. 81 (26. 8%) 0. 33 (2. 3%) 6. 92 (48. 6%) ^9 I 1 SAMARBETE AV INTRESSE FÖR SAMTLIGA MEDELHAVSLÄNDER EIBs egna medel (december 1994) Verksamhetsområden Åtaganden (milj. ecu) Miliö 1. 1 Rening av avloppsvatten och arbete i anslutn. därti 40. 0 (Kuststäderna Tartous och Latakia (Syrien)) 1. 2. Vattenrening i Tunisiens kuststäder 1. 3. Avloppsreningsverk i Sorek (Israel) 1. 4. Avloppsnät och reningsverk i Antalya Totalt 1. 2. Ovriaa 42. 0 10. 0 35. 0 127. 0(21%) 2. 1. Telekommunikation/internationellt nätverk Jordanie 45. 0 80. 0 2. 2. Flygplatsen i Beirut (Libanon) 2. 3. Gasledning Maghreb-Spanien (algeriska delen) 200. 0 2. 4. Telekommunikation/internationellt nätverk Marockc 80. 0 80. 0 2. 5. Elförbindelse Marocko-EU Totalt 2 485. 0(79%) Totalt 1 +2 612. 0(100%) c/o ISSN 1024-4506 KOM(96) 151 slutlig DOKUMENT SV U Katalognummer : CB-CO-96-161-SV-C ISBN 92-78-02420-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg Un